bet · GZ01FöU1 · 2011-12-07 00:00:00 — Förutom mark- och sjöoperativa funktioner avses också användas i räddningstjänst. skall kunna operera tillsammans med övriga förband inom ramen för det nätverksbaserade försvaret. Helikoptrarna utrustas också för att kunna verka såväl nationellt som internationellt. Till och med har utbetalats. Försvarsmakten redovisar ett behov om och ett behov om för beställda och planerade leveranser. Försvarsmakten redovisar bl.a. följande. etablerades med huvudsyfte att skapa ett beslutsorgan för att reducera behovet av tekniska förändringar. Detta bedöms leda till minskade underhålls- och utbildningskostnader. har vidare arbetet i huvudsak fokuserats på uppföljning av kontraktet mot i form av tekniska granskningar. Leveranser av trupptransportversionen påbörjas och leveranser av den sjöoperativa versionen påbörjas . Försvarsmaktens bedömning är att projektet framskrider enligt plan. Dock har vissa risker identifierats, som ackreditering av ledningssystemets programvara och tillstånd att nyttja viss teknisk utrustning från respektive . Regeringens bedömning är att systemet utvecklas enligt den planerade inriktningen. Programmet bedöms i huvudsak ha en god ekonomisk och teknisk säkerhet. I den norska budgetpropositionen till redovisas större materielprojekt. Liksom i objektsramarna sker en tydlig beskrivning av materielprojekten. För ny materiel som ska anskaffas anges vad materielen ska användas till, antal fartyg, fordon etc., varför materielen ska anskaffas och kostnaden. Materielprojekten finns dessutom sammanställda på ett tydligt sätt i en tabell med uppgift om ekonomisk ram, vad som återstår att utbetala efter budgetårets ingång och vad som ska betalas ut under budgetåret. En utvecklad form av objektsramsredovisning bör nu återinföras för att ge ett mer fullödigt underlag för sitt ställningstagande när det gäller materielinvesteringar. Regeringen bör beskriva materielprojekten (hur många stridsfordon eller fartyg eller flygplan etc., organisation, prestanda, leveranstidpunkter, beslutstidpunkter m.m.) och redovisa en ekonomisk planeringsram för materielsystemet. En sammanställning bör finnas över materielprojekten där den ekonomiska ramen framgår liksom vad som återstår att utbetala samt vad som ska utbetalas under budgetåret. Redovisningen bör omfatta tidigare av beslutad materiel och föreslagen ny materiel. Redovisningen bör ske fr.o.m. budgetpropositionen för . Vad som anförs om objektsramar bör tillkännage för regeringen som sin mening. Motionsyrkandena från S och MP bör bifallas och motionsyrkandet från SD bifallas delvis. Objektsramar, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Fö1 av (SD) yrkande 1 och 2011/12:Fö2 av m.fl. (S) yrkande 1, 2011/12:Fö228 av m.fl. (S) yrkande 14 och 2011/12:Fö240 av m.fl. (MP) yrkande 3. Regeringen har tidigare redovisat större materielprojekt för i s.k. objektsramar. Detta skedde i budgetpropositionerna. Redovisningen omfattade en ingående beskrivning av materielprojekten, en ekonomisk ram och en tidsplan. Regeringen lämnade också en resultatbedömning och gjorde en bedömning av hur materielprojekten utvecklades. Regeringen har slutat att lämna denna redovisning. Det finns ett stort behov av att regeringens redovisning av större materielprojekt för förbättras. har vid många olika tillfällen begärt en sådan. Möjligheterna att återinföra objektsramar i regeringens redovisning till av planerad och beställd försvarsmateriel bör därför prövas. Vad som anförs om objektsramar bör tillkännage för regeringen som sin mening. Motionsyrkandet från SD bör bifallas, och motionsyrkandena från S och MP bör bifallas delvis. Oförutsedda materielinvesteringar, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Fö240 av m.fl. (MP) yrkande 2 och avslår proposition 2011/12:1 utgiftsområde 6 punkt 6 i denna del. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att man ska få fatta beslut om materielinvesteringar beroende på oförutsedda förändrade förutsättningar. Den närmare innebörden av regeringens begäran är oklar och ger utrymme för olika tolkningar. Försvarsdepartementet har vid tillfälle uppgivit att man inte utnyttjat möjligheten att fatta beslut med stöd av tidigare medgivanden om detta. Regeringen ska naturligtvis begära hos när stora materielprojekt ska utvecklas och anskaffas. I den mån det under budgetåret behöver fattas beslut om större angelägna materielprojekt som inte funnits upptaget i budgetpropositionen finns det goda möjligheter att återkomma till i de ändringsbudgetar som underställs . Vad som anförs om materielinvesteringar beroende på oförutsedda förändrade förutsättningar bör tillkännage för regeringen som sin mening. Regeringens förslag bör avslås i denna del och motionsyrkandet bifallas. EU:s stridsgrupper och luftförsvarsutredning, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag om EU:s stridsgrupper och luftförsvarsutredning och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motionerna 2011/12:Fö228 av m.fl. (S) yrkande 10 och 2011/12:Fö240 av m.fl. (MP) yrkande 14 och avslår proposition 2011/12:1 utgiftsområde 6 punkt 2 och motionerna 2011/12:Fö227 av m.fl. (S) yrkande 2, 2011/12:Fö228 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2011/12:Fö240 av m.fl. (MP) yrkande 17. har redan tidigare föreslagit att inte ska delta i () då det är en del av EU:s militarisering. är officiellt fortfarande alliansfritt men genom bl.a. NBG har frångått sitt gamla krav på att internationella militära insatser från sida alltid ska ha FN-mandat. bör därför lämna samtliga åtaganden i organisationer som NBG. har också tidigare påpekat att NBG har blivit en mycket kostsam historia. En granskning av visar att kostnaderna för NBG 2008 fyrdubblades i jämförelse med den information som getts till . Från 1 miljard till , utan att kunnat finna att beslut om denna omfattande kostnadsökning fattats, varken av regeringen eller Försvarsmakten, än mindre , som har uppgiften att fatta ett sådant beslut. aviserade regeringen att den avsåg att skulle komma att bidra till EU:s stridgrupper genom ett svenskt bidrag till en brittiskt ledd stridsgrupp . redovisar regeringen att den avser att bidra till EU:s stridsgrupper genom att ska delta i en nordisk stridsgrupp 2014. Att delta i en av EU:s stridgrupper, inte minst om man gör det som ramnation, är ett långtgående politiskt åtagande mot EU och de övriga medverkande länderna. Det är vidare ekonomiskt betungande och organisatoriskt krävande för både insats- och grundorganisationen att delta i en sådan. Därtill tillkommer de omfattande kostnaderna för en eventuell insats, vilket regeringen i skrivelse 2010/11:27 Redogörelse för svenskt deltagande i den nordiska stridsgruppen 2011 angett till 1,11,. Därför bör det redovisas för vilka konsekvenser ett sådant åtagande får för möjligheterna att genomföra den insatsorganisation som har beslutat om och vilken påverkan på materielförsörjningen en insats kommer att få. bör rikta in sig på att öka sina ambitioner när det gäller deltagande i FN:s fredsfrämjande verksamhet. Detta är ett område där historiskt varit mycket framgångsrikt. Motionsyrkandena om NBG bör alltså avslås. Jag har ingen erinran mot vad utskottet anför om luftförsvarsutredningen. Motionsyrkandena om dessa bör alltså bifallas delvis. Eftersom utskottets förslag om EU:s stridsgrupper är villkorat med att luftförsvarsutredningen tillsätts bör detta förslag avslås. Vad som anförs om EU:s stridsgrupper och luftförsvarsutredningen bör tillkännage för regeringen som sin mening. Försvarslogistik, punkt 7 (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), (M), (FP), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: bifaller regeringens förslag om Försvarsmaktens logistikverksamhet. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 6 punkt 4 och avslår motion 2011/12:Fö227 av m.fl. (S) yrkande 3. Socialdemokraterna yrkar i sin motion om avslag på regeringens begäran om att få fatta beslut om nödvändiga förändringar för verksamhet som bedrivs inom ramen för Försvarsmaktens logistik, och de har funnit stöd för detta hos övriga oppositionspartier (MP, SD, V). Genomförandet av den försvarspolitiska inriktning som beslutats av (bet. 2008/09:FöU10) fortsätter. Den högre ambitionen avseende insatsorganisationens tillgänglighet och användbarhet som den försvarspolitiska inriktningen innebär, förutsätter omfördelningar av resurser från materiel- och logistikförsörjning samt övrig stödverksamhet till anslaget för förbandsverksamhet och beredskap. För att säkerställa den fortsatta takten i försvarsreformen föreslår regeringen att medel frigörs och omfördelas för att möjliggöra utvecklingen av insatsorganisation 2014. Det ekonomiska utrymme som frigörs måste överföras till förbandsverksamheten. Den omfördelning som sker måste vara bestående över tiden. Försvarsmaktens budgetunderlag har som ett grundläggande antagande att i besparingar och rationaliseringar inom försvarslogistiken samt forskning och utveckling kan utnyttjas för förbandsverksamheten . Försvarsdepartementet har då man lämnat särskild muntlig information till utskottet om budgetpropositionen redovisat att det sker en överföring till förbandsanslaget på totalt 2012 genom minskad forskning och utveckling, sänkning av samt effektiviseringar av FMV:s verksamhet. beräknas överföras till förbandsanslaget från samma områden. Stödet till Försvarsmakten har varit ämne för ett omfattande utredningsarbetet , senast i den s.k. betänkande Forskning och utveckling samt försvarslogistik i det reformerade försvaret (SOU 2011:36). Behovet av förändringar i försvarsmyndighetsstrukturen när det gäller materiel och logistik beskrevs även i Försvarsberedningens rapport i användning (Ds 2008:48). I detta sammanhang noterar vi att Socialdemokraterna såväl enskilt och tillsammans med andra partier återkommande har motionerat om behovet av rationaliseringar i Försvarsmaktens stödverksamhet (mot. 2008/09:Fö294, mot. 2009/10:Fö263, mot. 2009/10:Fi15). De av regeringen nu föreslagna överföringarna omfattar pågående och genomförda effektiviseringar med grund i förslag. De effektiviseringar som regeringen nu föreslår i budgetpropositionen är inte av sådan karaktär att de kräver medgivande då det handlar om mindre förändringar inom myndigheten. Regeringen har likväl vinnlagt sig om att förbättra insyn i det pågående förändringsarbetet genom att begära bemyndigande. Regeringen föreslår att den får fatta beslut om organisation m.m. för Försvarsmaktens logistikverksamhet och inom försvarets stödverksamhet. Vi har inget att erinra mot detta. Det är synnerligen viktigt att det frigörs resurser så att försvarsreformen kan genomföras. Regeringen har även aviserat att man avser återkomma till i budgetpropositionen med förslag på anslagsöverföringar för att möjliggöra en fortsatt utveckling av insatsorganisationen. Regeringens förslag bör bifallas och motionsyrkandena avslås. Frivilliga försvarsorganisationer, punkt 8 (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), (M), (FP), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: 2011/12:Fö209 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2011/12:Fö228 av m.fl. (S) yrkande 16. Socialdemokraterna och yrkar i sina respektive motioner om att återinföra ett särskilt anslag för frivilliga försvarsorganisationer och har funnit stöd för detta hos övriga oppositionspartier (MP och SD). Utskottet har i partiövergripande enighet understrukit den stora betydelse som de frivilliga försvarsorganisationerna har (jfr t.ex. bet. 2008/09:FöU10 Försvarets inriktning, bet. 2009/10:FöU8 Försvarsmaktens personalförsörjning m.m., bet. 2009/10:FöU Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap). Utskottet har framhållit att de frivilliga försvarsorganisationerna på ett betydelsefullt sätt bidrar till den folkliga förankringen av försvaret, som de bedriver en kostnadseffektiv verksamhet. Vi vill i denna reservation på nytt framhålla att de frivilliga försvarsorganisationerna har en viktig uppgift när det gäller personalförsörjningen till hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna. Vi bedömer också att de frivilliga försvarsorganisationerna har en viktig roll vid rekrytering till Försvarsmaktens nya personalförsörjningssystem. Deras ungdomsverksamhet har därvid stor betydelse. kan de på ett effektivt sätt ställa resurser till förfogande när det uppkommer tillfälliga omfattande behov inom krisberedskapen. Regeringen redovisar i budgetpropositionen att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Försvarsmakten sammantaget utbetalade ca i stöd, bidrag och ersättningar till frivilliga försvarsorganisationer samt ideella organisationer, varav i organisationsbidrag till frivilliga försvarsorganisationer. I regeringens proposition Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140) anges att myndigheters, kommuners och andra organisationers behov bör vara styrande för de uppdrag som lämnas till frivilliga organisationer. Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd har tillsammans med de frivilliga försvarsorganisationernas samarbetskommitté (FOS) utarbetat en ny modell för hur fördelningen av medel till frivilliga försvarsorganisationer ska utformas. Modellen skickades på remiss till de frivilliga försvarsorganisationerna innan den infördes. I en skrivelse till utskottet och dess ledamöter, undertecknad av företrädare för tolv frivilligorganisationer, framgår att 16 av 18 organisationer ställde sig positiva till förslaget. Vidare framhärdar organisationerna i skrivelsen att modellens konstruktion förutsätter att den tillämpas innan den utvärderas. Den nya modellen infördes . Modellen innebär en ökad långsiktighet och förutsägbarhet för de frivilliga försvarsorganisationerna och främjar efterfrågad verksamhet. Vi utgår nu liksom utskottet gjort tidigare från att regeringen även fortsättningsvis återkommer i budgetpropositionerna med en redovisning av hur den fortsatta omfattningen och inriktningen av organisationsstödet utvecklas och hur det fungerat. I enlighet med vad som anförts ovan ser vi inte anledning att ompröva de relativt införda principerna för finansiering av frivilligverksamheten. Motionsyrkandena bör avslås. Hemvärn, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Fö209 av m.fl. (V) yrkande 4. Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna stod 2009 för av försvarsbudgeten. Hemvärnet är kostnadseffektivt eftersom det bygger på en ideell och frivillig grund. Hemvärnet tillvaratar även den ovärderliga kompetens som finns hos dem som genomgått värnpliktsutbildningen och de som tjänstgjort inom Försvarsmakten. I en allt större utsträckning har Försvarsmakten valt att spara in på hemvärnets verksamhet när det kommer sparkrav från regeringen. Detta är en lätt men kortsiktig lösning för de ekonomiskt ansvariga. Hemvärnet blir genom detta förfarande ett dragspel eller en budgetregulator i Försvarsmaktens driftbudget. Detta ger hemvärnsorganisationen dåliga förutsättningar att planera och ansvara för sin verksamhet i landet. Att exempelvis ge hemvärnet ett eget anslag i statsbudgeten skulle ge organisationen möjlighet att bygga upp en stabil och långvarig verksamhet, oberoende av den övriga Försvarsmaktens ekonomiska prioriteringar. Det skulle också ge regeringen och större möjlighet att styra storleken och utvecklingen av de nationella skyddsstyrkorna . Därför anser att regeringen ska återkomma till med ett förslag på hur hemvärnet kan finansieras oberoende av den övriga Försvarsmakten. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. motionsyrkande om hemvärnet bör bifallas. , punkt 10 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Fö240 av m.fl. (MP) yrkande 15. Det finns anledning att vara mycket kritisk till den vapenexport som ägnar sig åt. Huvuddelen av landets vapenexport bör stoppas. Landets krigsmaterielexport ökar och uppgick till jämfört med 2007 (se regeringens skrivelse 2010/11:114 s. 54). Åtgärder borde vidtas för att krigsmaterielexporten ska minska, inte öka. inrättades en särskild statlig myndighet, , som har till uppgift att främja export från försvarsindustrin. Detta innebär en skattefinansiering av vapenexporten som bör avvisas. Det är orimligt att svenska skattemedel används för att stödja vapenexport. Neddragningar bör göras på för att avskaffa den. Vi ser inga som helst behov av en sådan myndighet. Myndigheten har en årlig budget på . Dessa skattemedel kan definitivt komma till bättre användning inom andra områden. Vad som anförs om bör tillkännage för regeringen som sin mening. Motionsyrkandet från bör bifallas. Anslag, bemyndiganden, investeringsplaner m.m., punkt 1 (SD) (SD) anför: försvarspolitik redovisas och motiveras utförligt i partiets budgetmotion 2011/12:Fi242. vill ha ett starkt nationellt förvar och en hög beredskap som gör oss rustade för att stå emot prövningar som kan vara svåra att förutse. Eftersom det inte är tillåtet att i en reservation föreslå en högre ekonomisk ram för utgiftsområdet än den som beslutat lämnar i stället ett särskilt yttrande om anslagen. Jag avstår av detta skäl också från ställningstagande under utskottets förslag till riksdagsbeslut om anslagen. Anslagen bör höjas kraftigt med med fokus på att återgå till ett ordentligt invasionsförsvar. Inbegripet i anslagshöjningarna är en total omställning av JAS Gripen till E/F-versionen och en årlig beställning om tolv plan med leveranser . Anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap är oförändrat. Anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser bör minska med . Anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar bör öka med . Anslaget 1:6 Totalförsvarets rekryteringsmyndighet bör öka med . Anslagen bör fördelas enligt förslag i sammanställningen i bilaga 2 i detta betänkande. Anslag, bemyndiganden, investeringsplaner m.m., punkt 1 (V) (V) anför: Trots att har bland världens starkaste statsfinanser har massarbetslöshet blivit vardag och ojämlikheten brett ut sig alltmer. menar att det är tid för investeringar i fler jobb, ökad jämlikhet och bättre välfärd. Med budgetalternativ skapar vi 125 000 nya jobb och utbildningsplatser . Full sysselsättning är det överordnade målet, och budgetförslag är inriktade på att investera i nya jobb. I stället för mer pengar i krogägarnas plånböcker satsar vi på en generationsväxling på arbetsmarknaden. Vi inför en riskkapitalfond för hållbar industriell utveckling och avsätter särskilda medel för att stödja innovationer och utveckling inom mindre företag och för branschprogram inom exempelvis vindkrafts- och besöksnäringen. Vi föreslår ett investeringsstöd för att bygga billiga och energisnåla hyresrätter. Vårt mål är 20 000 hyresrätter . Vi genomför en omfattande upprustningssatsning på miljonprogrammen och på välfärdslokaler som skolor, förskolor och äldreboenden. Tillgängligheten förbättras genom ett särskilt investeringsstöd. Genom våra satsningar på kraftigt ökad kapacitet på järnvägen kan förseningar på allvar minskas för både människor och gods, och de skapar också nya jobb. Detsamma gäller våra förslag för att öka resandet med kollektivtrafik. Vi vill också genomföra en miljardsatsning på gröna jobb för miljön och klimatet. Regeringen pratar om arbetslinjen vi skapar riktiga jobb. menar att svenska folkets skattepengar ska användas till bättre skolor, sjukhus och bibliotek, inte till vinster för riskkapitalbolagens ägare. Vi menar att det ska vara förbjudet att driva välfärdsverksamheter i bolagsform med vinst som drivkraft. Vi vill höja kvaliteten i välfärden genom att anställa mer personal och öka anslagen. Vi vill värdesäkra statsbidragen till kommunerna både för att garantera välfärdens kvalitet och för att skapa fler arbetstillfällen. På så sätt förbättras också kvinnors levnadsvillkor. Vi föreslår en rejäl satsning på mer personal och utbildning inom äldreomsorgen. Vi presenterar en rad satsningar för att förbättra kvaliteten i sjukvården och omfattande satsningar för att skapa en likvärdig utbildning och minskade barngrupper på fritids. Vi lämnar förslag för att skapa en god sjukförsäkring och återförsäkra de som utförsäkrats av regeringens försämringar. Vi föreslår en individualiserad föräldraförsäkring och ett höjt och värdesäkrat underhållsstöd. vill skapa ett arbetsliv där fler får plats. Vi vill avveckla tvångsarbetet i regeringens fas 3. I stället vill vi genomföra en bred satsning på övergångsjobb, utbildningsplatser och arbetsmarknadspolitiska åtgärder som leder till jobb och som rustar människor med kunskap. Vi vill återupprätta arbetslöshetsförsäkringen. Vi vill också avskaffa RUT-avdraget och i stället förbättra vardagen för alla dem som arbetar kvällar, nätter och genom att använda dessa pengar till att skapa platser inom barnomsorgen på obekväm arbetstid. I motsättning till dessa reformer står regeringens ensidiga skattesänkarpolitik. I och med detta minskar möjligheterna att satsa på en bättre och utbyggd välfärd och en rättvis fördelning av ekonomiska resurser. Målsättningen med skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden, öka jämlikheten och jämställdheten och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Då behövs större skatteintäkter än . tar därför steg mot ett skattesystem byggt på principen skatt efter bärkraft. förslag inom utgiftsområde 6 är en del av vårt budgetalternativ som en helhet. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. vill ha ett starkt försvar uppbyggt på värnplikt och samhällsplikt, kompletterat med frivilliga insatser och en mindre insatsstyrka av heltidsanställda soldater. Förbandsverksamheten kan genomföras till lägre kostnad än . Arbetet och organisationen bör effektiviseras på Högkvarteret. En minskning av anslaget för förbandsverksamhet och beredskap bör således göras. Hemvärnet bör dock undantas. Genom ett tillbakadragande från , att avsluta insatsen i och att avstår från att leda eller delta i framtida EU-stridsgrupper kan mycket pengar sparas. ser dock positivt på fler helt FN-ledda aktioner. Sammantaget föreslås alltså en minskning av anslaget för fredsfrämjande förbandsinsatser. Försvarsmakten har stora möjligheter att spara in kostnader inom materielområdet, framför allt när det gäller och de exportfrämjande åtgärderna. En minskning av materielanslagen och forskning och utveckling bör därför genomföras. är mycket kritiskt till den vapenexport som ägnar sig åt. Neddragningar bör göras på för att avskaffa den. Mönstringsförfarandet bör utökas och anslaget för Totalförsvarets rekryteringsmyndighet ökas. har från början varit kritiskt till de utökade befogenheter som FRA tilldelats. Därför bör FRA-anslaget minskas. anser att beredskapen för eventuella kriser och katastrofer i samhället bör utökas. En ökning av anslaget för krisberedskap bör därmed ske. Totalt bör en reduktion av utgiftsområdet ske med . Anslagen bör anvisas enligt förslag i sammanställningen i bilaga 2 i detta betänkande. EU:s stridsgrupper (MP) (MP) anför: uppfattning om svenskt deltagande i internationella insatser och 2014 (NBG 2014) framgår av vår motion Vidgad syn på försvarspolitiken (mot. 2011/12:Fö240). ambition är att öka de internationella insatserna. Vi vill ha fler svenska soldater i FN-ledda fredsbevarande operationer. ska ställa upp på internationella uppdrag för att lindra nöden och bidra till stabilitet.