bet · GY01TU8 · 2011-01-10 00:00:00 — Ständiga förseningar och mängder av inställda avgångar har blivit en del av tågpassagerarnas vardag. Även näringslivet drabbas hårt. Företag inom alla branscher och i alla delar av landet drabbades av de kraftiga störningarna i godstrafiken. Huvudorsakerna till att en grundläggande samhällsfunktion i princip står på randen till kollaps är anser vi för små och ineffektivt utnyttjade underhållsresurser, tillsammans med en betydande kapacitetsbrist. Vi vill därför föreslå att regeringen och vidtar kraftfulla åtgärder i enlighet med slutsatser och att metoder och modeller tas fram som säkerställer att befintliga underhållsresurser nyttjas på ett mer effektivt sätt. Vi anser också att det behövs en skyndsam översyn av hur järnvägsunderhållet ska organiseras. Regeringen har valt att avskilja järnvägsunderhållet från genom att bolagisera verksamheten. I ett internationellt perspektiv är detta en oprövad och mycket osäker modell enligt vår mening. Samtliga länder i undantaget har valt att behålla underhållet som en integrerad del av infrastrukturmyndighetens verksamhet. Vi är därför mot en utförsäljning av det nybildade bolaget , som sköter järnvägsunderhållet, eftersom bolaget kommer att verka på en dåligt fungerande oligopolmarknad. Utöver att staten ska behålla sitt ägande i Infranord menar vi att det även kan finnas skäl att överväga en återföring av det löpande och avhjälpande underhållet till . Vi vill framhålla att problemen med den bristande kapaciteten och det eftersläpande underhållet blir särskilt akuta i samband med hård väderlek. /10 drabbades järnvägstrafiken av mycket stora störningar. De åtgärder som vidtagits för att öka järnvägssystemets motståndskraft anser vi vara otillräckliga. Vid liknande väderleksförhållanden även kommande vinter talar allt för en ny systemkollaps av samma dignitet som . Vi kan konstatera att har föreslagit att ska upprätta och till regeringen redovisa ett samlat åtgärdsprogram för järnvägens vinterberedskap. I enlighet med utredarens förslag föreslår vi att regeringen ger i uppdrag att redovisa ett samlat åtgärdsprogram för järnvägens vinterberedskap. Vad vi nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /11:RRS7 styrelses redogörelse om underhåll av järnvägar. 2010/11:T1 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra de åtgärder som föreslås i granskning av järnvägsunderhållet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av hur underhållsverksamheten är organiserad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att ta fram ett samlat åtgärdsprogram för ökad vinterberedskap inom järnvägen. I betänkande nr 8 från trafikutskottet som ska behandlas här hanteras och redogörelse över underhåll av järnvägar. Det gäller också en följdmotion som är inlämnad med anledning av detta. Från ingår som en del i det nya Trafikverket.Den 18 november informerades trafikutskottet om innehållet i granskningsrapporten av riksrevisor med medarbetare. anordnade trafikutskottet en offentlig utfrågning här i om vinterberedskapen inom järnvägstrafiken. I det betänkande som ska debatteras framhåller trafikutskottet betydelsen av att järnvägstrafikens infrastruktur granskas för att främja en god resursanvändning och en effektiv förvaltning av landets järnvägar. Riksrevisorns initiativ till granskning välkomnas därför av utskottet.Utskottet konstaterar att granskningen klargör att tillräckliga och tillförlitliga underlag saknas för att på ett effektivt sätt kunna styra underhållet av järnvägarna i vårt land. anser självfallet att detta är allvarligt såväl ur transportpolitisk som statsfinansiell synpunkt.Utskottet delar därför överväganden om behovet av förändringar och förutsätter att revisorernas rekommendationer till regering och trafikverk kommer att utgöra ett värdefullt underlag i det fortsatta utvecklingsarbetet för att trygga att underhållet av landets järnvägar sker på ett effektivt och ändamålsenligt sätt.Utskottet avstyrker den motion som har avlämnats med anledning av rapporten, bland annat med hänvisning till att regeringen har uppmärksammat och tagit initiativ i syfte att förbättra effektiviteten och styrningen av järnvägsunderhållet. En reservation finns inlämnad från Socialdemokraterna, och . Den återfinns i betänkandet. Regeringen är passiv. Regeringens styrning av järnvägsunderhåll är svag. Detta hävdar i sin kritiska . Det är svårt att inte instämma i kritiken.Den fråga som överskuggar allt annat i rapporten är: Hur effektiv är styrningen av de skattemiljarder som avsätts till underhåll av vårt svenska järnvägsnät? Svaret är: Inte alls.Riksrevisionen är inte det minsta imponerad, utan riktar i stället svidande kritik mot regeringen och ger den underkänt. Regeringen har inte ens efterlyst någon analys trots att man har haft möjligheter till det. Någon utvärdering av har inte heller gjorts.Syftet med granskning har varit att undersöka vilka brister som har funnits i underlagen för bedömning av underhållsbehov och att föreslå förändringar som kan underlätta framtida planeringar. Utgångspunkten har varit de transportpolitiska målen och budgetlagen som säger att statlig verksamhet ska bedrivas effektivt och att redovisningen ska vara tillförlitlig, och det är just de tillförlitliga underlagen som saknas.Informationen om järnvägarnas tillstånd och händelser som påverkar tillståndet har brister som gör att det finns risk för att de resurser som satsas inte används på ett optimalt sätt. Bedömningarna av vilka underhållsåtgärder som bör genomföras är osäkra. Det saknas centrala riktlinjer för hur prioriteringar ska gå till. Det råder osäkerhet om storleken på det eftersläpande underhållet. Det beror på ofullständiga redovisningar av järnvägarnas tillstånd, men brister i den underliggande verksamhetsstatistiken är också en bov i dramat.Herr talman! Den kanske mest uppseendeväckande slutsatsen från är att kunskaperna om sambanden mellan åtgärder och effekter för resenärerna är så knapphändiga. Allt detta sammantaget minskar förutsättningarna att använda underhållsresurserna på bästa sätt. Regeringen har inte säkerställt att den fått tillräckliga beslutsunderlag, och den har inte heller lämnat tillräckliga underlag i enlighet med de krav som budgetlagen ställer.Regeringens styrning av järnvägsunderhållet är svag, summerar slutligen.Herr talman! Hur har då Alliansen reagerat på avhyvling? Jo, med ett artigt välkomnande och ett torrt konstaterande att den nog kan utgöra ett värdefullt underlag i det fortsatta utvecklingsarbetet. Men det sägs inte ord om att utveckla analyser och beskrivningar av järnvägarnas tillstånd och underhållsbehov, inte ett ord om att utveckla modeller och metoder för att se vilka effekterna av underhållsåtgärderna blir för resenärerna och inte ord om att ta fram metoder som säkerställer att underhållet nyttjas på ett mer effektivt sätt. Det sägs inte ett ord mer än att rapporten läggs till handlingarna.Desto fler ord och mer energi ägnas åt att avstyrka förslagen i vår motion där vi med kraft hävdar vikten av att så snabbt som möjligt tillmötesgå revisionens rekommendationer, men detta yrkande avstyrks. Man påstår att regeringen redan har tagit initiativ till en grundlig genomlysning av järnvägsunderhållet och att arbete pågår.Herr talman! Vad intressant det skulle vara, inte minst för alla tågresenärer och tågoperatörer, om företrädare för Alliansen här och skulle vilja redogöra för hur detta arbete fortgår, vad man mer precist vill åstadkomma och när förslag till åtgärder kommer att läggas fram. Vore inte det intressant, herr talman?I vår motion föreslår vi vidare att det ska göras en skyndsam översyn av hur järnvägsunderhållet organiseras. Det finns onekligen skäl att överväga om det löpande underhållet ska återföras till eftersom det ställs extrema krav på samordning mellan utövare och spårhållare. Alliansens inställning är precis den motsatta, staten ska inte lägga sin näsa i blöt utan koncentrera sig på, som man skriver, kärnuppgifter.Herr talman! I Alliansens värld är järnvägsunderhåll inte en statlig kärnuppgift - hör och häpna - och det märks. Ständiga förseningar och inställda avgångar är ett kärnproblem för resenärer, för transportörer, för näringslivet och för hela men ingen kärnuppgift för staten så länge Alliansen styr . Detta överlåts i stället med varm hand till marknaden att hantera, och vi ser ju hur bra det går.Unisont sjunger Alliansen bolagiseringens lovsång. Det är dunderkuren som kommer att leda till en gynnsammare utveckling av järnvägsunderhållet. Man kan fråga: Gynnsammare för vem eller vilka? Är det gynnsammare för resenärerna, för godstransportörerna eller kanske för banarbetarna? Statistik visar att ju mer tågtrafiken har ökat, desto färre har banarbetarna och bemanningen i trafikutövningen blivit. Det är ohållbart och definitivt inte gynnsamt för någon.Herr talman! Alliansen är inte ens beredd att se över frågan om skötseln. När hela Järnvägssverige är i uppror och kräver kraftfulla och snabba insatser passar regeringen och lägger ansvaret i marknadens händer. Den ideologiska förblindelsen är total. I stället nås vi gång på gång av bulletiner från om hur ansvarstagande regeringen är som har gjort denna historiska satsning på järnvägsunderhållet. Jag kan bara nämna att för det här året, 2011, är 5,2 miljarder avsatta. Det är mindre än förra året.Men det mest anmärkningsvärda är att regeringen inte har kontroll över hur dessa skattemiljarder används. Man vet helt enkelt inte om de anslagna resurserna får avsedd effekt för resenärer och transportörer. Några sådana klara samband finns inte. Man skjuter från höften och hoppas på träff, och så kommer det sannolikt att fortsätta så länge regeringen hävdar att järnvägsunderhåll inte är en statlig kärnuppgift.Herr talman! riktar nu svidande kritik mot regeringens passivitet och föreslår en rad åtgärder som inte bemöts med en enda kommentar. Regeringsarbete pågår, sägs det, men det sägs inte en rad om ambitionsnivå eller syfte. Det enda vi med bestämdhet får veta är att regeringen inte anser att järnvägsunderhåll är en statlig kärnuppgift. Men kritiken är hård inte bara från eller från oss, utan regeringens egen utredare har i sin vinterutredning påtalat en rad brister och SJ:s styrelseordförande likaså.Herr talman! Det är dags för Alliansen att nu gå från passivitet till aktivitet och lyssna in kritiken. Det är dags att agera och göra det nu för resenärernas, för transportörernas skull och för järnvägssystemets trovärdighets skull.Jag yrkar bifall till reservationen. (Applåder)I detta anförande instämde i , och (alla S) samt (V). Jag instämmer i anförande och yrkar bifall till reservationen.Förra veckan fick jag en rapport från UIC, infrastrukturförvaltare i 14 europeiska länder. I rapporten finns det ett stapeldiagram över hur mycket i enheten euro som länderna satsar på underhåll av järnvägar per spårkilometer. Den lägsta stapeln i diagrammet avser . Med den bilden på näthinnan känns det ännu viktigare att de resurser som ändå finns används på rätt sätt, att har kontroll över vart pengarna går och att de betalar rätt pris för underhållsarbetet. rekommendationer till regeringen och är bra och nödvändiga. Med det är också nödvändigt att fundera över om den organisation av underhållet vi har är den bästa. Är det effektivt att dela upp underhållet i en rad olika led med beställare och utförare? Är det effektivt att underhållet ska utföras av någon som i sin tur lämnar över arbetet till någon annan - som i sin tur anlitar ytterligare någon annan? Redan i början av upphandlingskedjan gick kontraktet till den som lade det lägsta anbudet, inte till den med mest kunskap om järnväg. I slutändan kan det bli väldigt lite kunskaper om järnvägar och dess säkerhetsbestämmelser hos den som utför jobbet. Utan en uppföljning av underhållkontrakten kan detta få mycket negativa följder, vilket också påpekar. har vi fått höra många historier om brister i underhållet. Det är historier om växelvärmare som inte fungerar när det blir mer än och om växelvärmare som ligger vid sidan om spåret. Det är historier om kontaktledningar som rasar ned för att någon har bestämt att de inte behöver inspekteras lika ofta som förut och om tåg som blivit stående för att bommarna vid en övergång har kärvat igen och ingen vet vem som har ansvaret och ska åtgärda felet. Vi vet att antalet personer som arbetar ute på spåren blir färre och färre. De som arbetar med administration av underhållet blir däremot fler. Vad det har betytt för kvaliteten på underhållet tycker jag inte är svårt att förstå.Fru talman! Vi behöver göra en översyn av hur järnvägsunderhållet ska organiseras . är av den uppfattningen att det mest effektiva vore om utförde underhållet i egen regi. Så är det organiserat i de flesta länder i . , som redan har gjort den resa regeringen vill att vi ska fortsätta på, har fått betala dyrt för att de privatiserade underhållet. Efter bara hade kostnaden för underhållet mer än fördubblats, utan att man för den skull fick ett bättre underhåll - tvärtom. har backat i sin uppfattning om att all privatisering är bra för järnvägen. Det vore bra om även den kunde göra det innan de svenska resenärerna och godstransportörerna har tvingats genomlida samma kostsamma resa som de brittiska. Bättre samordning och uppföljning är de viktigaste anledningarna till att bör utföra underhållet i egen regi. När SJ hade hand om både trafik och infrastruktur fanns en speciell avdelning inom SJ som arbetade med att analysera varför skador uppstår och hur de kunde förebyggas. Någon motsvarande enhet finns inte på . Det anläggningsregister som finns har också stora brister, menar . I registret finns det till exempel inga uppgifter om skälen till att komponenter är utbytta, och uppgifter om utbytta komponenter sparas inte. I felrapporteringssystemet registreras inte alla åtgärder som har vidtagits, och orsakerna till fel kan inte alltid utredas. Det kan inte vara lätt att vara underhållsplanerare på , kan man tycka.Att det blir svårare att planera underhåll med fler aktörer är inte svårt att förstå. rekommendationer till regeringen och är ett steg på vägen men inte tillräckligt. Med för många aktörer på spåren kommer problemen att kvarstå. Risken är då att vi inte får ett bättre underhåll även om regeringen anslår mer pengar till underhåll.Till slut, fru talman, några ord om vinterberedskapen. hade en utfrågning om vinterberedskapen. och järnvägens andra aktörer presenterade ett ambitiöst program för vintern. Det gavs löften om att resenärerna denna vinter inte skulle behöva vara med om timslånga förseningar, stå och frysa utanför stängda stationer eller lida brist på information. Den här vintern skulle många fler godståg komma fram i tid.I dag vet vi hur det gick. Trots att det bara är januari har vi facit. Att och andra tågaktörer behöver ta ett omtag i frågan står i alla fall för mig helt klart. Det behövs bättre, mer samordnade, åtgärder . Det behövs mer pengar till underhåll och nya spår. Och det behövs en bättre organisation av underhållet. (Applåder)I detta anförande instämde (V). Vi har av hunnit debattera järnvägsunderhållet vid ett flertal tillfällen. är debatten föranledd av granskning. påtalar allvarliga brister. Utskottsmajoriteten verkar rycka på axlarna och uttrycker lite artigt att de hälsar granskning av underhållet av landets järnvägar välkommen. Lite pliktskyldigt förutsätter utskottsmajoriteten, bestående av allianspartierna tillsammans med , att granskningen kommer att utgöra ett värdefullt underlag i det fortsatta utvecklingsarbetet. I utskottsmajoritetens text räknas det upp ett antal åtgärder som regeringen har vidtagit. Ingen av dem kan betraktas som speciellt offensiv. Vad sägs om att "inleda en större samlad genomlysning av underhållet av vägar och järnvägar, med utgångspunkt i granskningsrapporter" eller att "regeringen har . tillkallat en kommitté som ska följa upp och analysera de statliga beställarnas agerande för att förbättra produktiviteten och innovationsgraden i anläggningsbranschen"?Vidare lyfter man fram . Vad jag minns var det aktörer där som efterlyste mer och bättre samverkan. Regeringens svar är att mer ska konkurrensutsättas. Man behöver inte vara någon för att förstå att mer konkurrensutsättning per definition betyder mindre samverkan och mindre samarbete. Då kommer med all sannolikhet ett nytt vinterkaos 2011 som ett brev på posten eller ett amen i kyrkan.Fru talman! Jag yrkar bifall till den gemensamma reservation som vi tre oppositionspartier, S, V och MP, står bakom. Det svenska järnvägssystemet befinner sig i djup kris. Detta beror i allt väsentligt på att det finns alldeles för små och ineffektivt utnyttjade underhållsresurser, tillsammans med en betydande kapacitetsbrist. Med andra ord har vi en regering som har abdikerat från sitt samhällsansvar och överlämnat detta ansvar till de fria marknadskrafterna.Fru talman! läste jag i tidningen att tågkaos var ett hot mot exportindustrin. I artikeln, som var publicerad , framgår att "Svensk industri kan tappa viktiga utlandskunder, flera järnvägsföretag tvingas i konkurs. Det fortsatta vinterkaoset på järnvägarna innebär ett allvarligt hot mot delar av svenskt näringsliv." Av artikeln framgår att , transportpolitisk chef på , skickat en skrivelse till där hon varnar för att tågkaoset sätter tusentals svenska industrijobb på spel. Svensk skogsindustri drabbades av merkostnader på under förra vinterns tågkaos. slogs all svensk export ut när godsbangården i blev översnöad.I samma artikel varnar , vd för branschföreningen , för att flera svenska järnvägsoperatörer kan vara på väg att slås ut. Det är framför allt de mindre godsoperatörerna som har kommit i kläm. Alla järnvägsföretag har drabbats hårt av viten och uteblivna intäkter. Liknande kritik har framförts av . har lyft upp problematiken när de ska samsas på samma bana som persontrafiken, en trafik som havererar med jämna mellanrum. De pekar på kapacitetsbrister och bristande underhållsinsatser längs stambanan.Till dessa säger allianspartierna och att konkurrensutsättningen ska öka. De borgerliga partierna anser att det är bra att järnvägsunderhållet skiljs från genom att bolagisera verksamheten. Andra, klokare länder, har valt att behålla underhållet som en integrerad del av infrastrukturmyndighetens verksamhet. Men inte regeringspartierna. De vill ha ökad konkurrensutsättning. De vill sälja ut det nybildade bolaget av ordning funderar säkert. Hur kan man få ett bättre underhåll av järnvägarna när man sålt ut uppdraget? Hur kan man få ut mer av skattepengarna när de också ska räcka till det utsålda bolagets vinstmarginaler? Regeringen har abdikerat från sitt samhällsansvar, att skapa bra och farbara spår för att kunna köra tåg med resenärer och gods. Det löser man inte med fler operatörer. Inte heller löser man det med att de, om de inte sköter sig, ska betala en straffavgift till staten. Och även om man inte vill lyssna på oppositionspartierna undrar jag varför man inte lyssnar på exportindustrin.Herr talman! Avslutningsvis vill jag ta upp en fråga som skulle kunna vara en del av lösningen på kritik. Jag anser att granskningsrapporter aktualiserar förslag om att införa en investeringsbudget för satsningar på infrastruktur. Nuvarande budgetsystem ser en investering som kortsiktig konsumtion. Det lägger en våt filt över infrastruktursatsningarna.Investeringar i vägar och järnvägar sker i regel genom att staten tar upp kostnaden under ett utgiftsområde. Det betyder en direktavskrivning, vilket är ganska ovanligt jämfört med andra sektorer. I exempelvis företag, kommuner, landsting och bostadsrättsföreningar delas budgeten upp i en drift- respektive investeringsdel. Även hushåll agerar så i praktiken, eftersom det är få som kan betala av sitt hus eller sin bil som köpet görs.För att få ordning och reda i underhållet av järnvägarna behövs tydligare och klarare redovisningsmetoder. Detta är också en viktig demokratifråga. Det behövs större transparens för att vi till exempel i ska kunna fatta beslut utifrån underlag som är så korrekta och transparenta som möjligt. Jag vill börja med att säga att jag välkomnar om underhåll av järnväg. Det som påtalar är inte bara allvarligt och viktigt ur ett politiskt och nationalekonomiskt perspektiv. Grunden i detta dokument är något som inte minst i denna kammare varit vida omdebatterat, nämligen storleken på de medel som anslagits till för drift och underhåll av järnvägen. Det handlar i grunden om hur vi använder våra skattemedel på ett effektivt sätt och hur vi får mest järnväg för pengarna.Den senaste tidens debatter har mer handlat om ytterligare pengar, men väldigt sällan har frågan lyfts beträffande hur dessa medel används och vilka underlag som ges av . Tyvärr kan man väl konstatera att den politiska debatten allt som oftast kretsar kring volymer snarare än hur något ska göras och användas.Riksrevisionens sammanfattande slutsats är att inte förmått ta fram tillräckliga och tillförlitliga underlag för en effektiv styrning av underhållet av de statliga järnvägarna. Vidare skriver att regeringens styrning av underhåll av järnvägen har varit passiv. Det gäller oavsett regering. Vi har hört påtala att de gjorde granskningar av järnvägstrafiken. Det följdes upp 1985 och 1994, men ingenting gjordes av dåvarande regeringar. skrädde inte orden i sitt anförande, men hon var totalt historielös. Det tycker jag är allvarligt i en så viktig fråga som denna.Som jag nämnde i början av mitt anförande ser vi inom Alliansen och inom regeringen allvarligt på de brister som påtalas, men det välkomnas också av den nuvarande regeringen. Och åtgärder vidtas, i motsats till tidigare regeringar. Med anledning av detta föreslog regeringen redan i budgetpropositionen att inleda en större samlad genomlysning av underhållet av vägar och järnvägar med utgångspunkt i båda rapporter.Regeringen har dock valt att gå ännu längre för att öka produktiviteten och konkurrensen inom området. En kommitté har därför tillsatts med syfte att följa upp och analysera de statliga beställarnas agerande för att förbättra produktiviteten och innovationsförmågan. Det är bra att regeringen varit förutseende och tillsatt denna kommitté när vi nu läser . är det beklämmande att höra oppositionens kritik mot de kommittéer och det arbete som regeringen genomför. Jag skulle vilja höra om är kritisk till och tycker att det var fel att tillsätta Produktivitetskommittén.Behovet av en mer samlad bild av de underlag som finns för och sedermera har även på andra sätt gjorts tydligt, vilket jag gärna vill nämna.Herr talman! avsatte Socialdemokraterna med stöd av och till drift och underhåll , förvisso till en del ofinansierade men vi talar ändå om . I egen rapport från skriver de att utöver de anslag som S, V och MP föreslog behövdes ytterligare för att öka driftsäkerheten och minska förseningarna. Några ytterligare anslag blev det förstås inte från den socialdemokratiska regeringen. Man tog ingen hänsyn till att ansåg att mer pengar behövdes till och med en alliansledd regering fick inte ytterligare 8 miljarder utan ytterligare 26 miljarder till drift och underhåll av järnvägen. Även denna kraftiga höjning sägs nu vara för låg. Jag gör ingen bedömning av huruvida anslagen är tillräckliga, men jag kan konstatera att de underlag som getts till respektive regeringar varit bristfälliga. Samma myndighet som säger att man behöver ytterligare 8 miljarder får 26 miljarder till, men då har behovet tydligen tredubblats. Och oppositionen är alltid med när det gäller mer pengar. Det är de just i opposition men inte när de var i majoritet.Herr talman! TU8 innehåller inte enbart redogörelse utan även en motion av Socialdemokraterna.