bet · GZ01UFöU2 · 2011-12-02 00:00:00 — 2011/12:UFöU2 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet behandlar i detta betänkande regeringens proposition 2011/12:29 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) med följdmotioner. Utskottet konstaterar att har godkänt etablerandet av en internationell säkerhetsstyrka i genom beslut i enlighet med kapitel VII. Utskottet förordar, under förutsättning att det finns ett mandat för styrkan enligt beslut i , att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 855 personer till förfogande för deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) till utgången av december månad 2012. Utskottet stöder regeringens inriktning om att den svenska militära insatsen i successivt ska anpassas, omvandlas och reduceras. Den svenska militära insatsen kommer, under merparten av 2012, att utgöras av ca 500 personer på plats i . Vid utgången av 2012 ska insatsen ha reducerats med ca 100 personer till ca 400 personer på plats i . Därutöver tillkommer den svenska helikopterenheten samt personal till stöd för avveckling av camper och hemtransport av utrustning och materiel. Samtliga motioner avstyrks av utskottet. I betänkandet finns fem reservationer (SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Avslag på proposition 2011/12:29 avslår motion 2011/12:U9 yrkande 1. Reservation 1 (V) Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 855 personer till förfogande för deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) till utgången av december månad 2012, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. Därmed bifaller proposition 2011/12:29 och avslår motionerna 2011/12:U9 yrkande 2 och 2011/12:U10 yrkande 1. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) avslår motionerna 2011/12:U9 yrkande 3 och 2011/12:U10 yrkande 2. Reservation 4 (SD) Reservation 5 (V) På sammansatta utrikes- och försvarsutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (C), (M), (MP), (KD), (SD), (S), (S) och (V). Ärendet och dess beredning Regeringen har i proposition 2011/12:29 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) beslutat att föreslå att bemyndigar regeringen att ställa en väpnad styrka om högst 855 personer till förfogande för deltagande i ISAF till utgången av december månad 2012, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. Två följdmotioner har väckts med anledning av propositionen. Propositionen har remitterats till utrikesutskottet. Utrikes- och försvarsutskotten har därefter beslutat med stöd av 4 kap. 8 § riksdagsordningen att bereda propositionen och tillhörande motioner i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (UFöU). höll statssekreterare från Försvarsdepartementet, utrikesråd från och överbefälhavare från Försvarsmakten en föredragning om propositionen. godkände (FN:s) säkerhetsråd i resolution upprättandet av en internationell säkerhetsstyrka (Assistance Force, ISAF), i enlighet med , för att under kapitel VII bistå den afghanska regeringen med att upprätthålla säkerheten i och stödja övergången till demokratiskt styre i . har senare förlängt och utökat mandatet för den internationella styrkan till att omfatta hela territorium samt stöd för uppbyggnad av de afghanska säkerhetsstyrkorna. Detta har skett genom resolutionerna (2002), 1444 (2002), 1510 (2003), 1563 (2004), 1623 (2005), 1707 (2006), 1776 (2007), 1833 (2008), 1890 (2009) och 1943 (2010). Den senaste resolutionen, 2011 (2011) grundar sig på mandatet i resolutionerna (2001) och 1510 (2003) och sträcker sig t.o.m. . Enligt regeringen väntas FN fortsätta att förlänga mandatet för den internationella säkerhetsstyrkan med i taget framöver. har bidragit till den internationella säkerhetsstyrkan ISAF sedan den inrättades /02. Det svenska deltagandet inom ramen för den internationella säkerhetsstyrkan i har varit föremål för ställningstagande genom förslag i proposition 2001/02:60 (bet. 2001/02:UFöU2, rskr. 2001/02:140), i proposition 2001/02:179 (bet. 2001/02:UFöU3, rskr. 2001/02:323), i proposition 2002/03:21 (bet. 2002/03:UFöU1, rskr. 2002/03:71) i betänkande 2003/04:UU8 (rskr. 2003/04:100), i proposition 2003/04:71, (bet. 2003/04:UFöU2, rskr. 2003/04:245), i proposition 2005/06:34 (bet. 2005/06:UFöU1, rskr. 2005/06:83), i proposition 2006/07:83 (bet. 2006/07:UFöU3, rskr. 2006/07:192), i proposition 2008/09:69 (bet. 2008/09:UFöU1, rskr. 2008/09:146), i proposition 2009/10:38 (bet. 2009/10:UFöU1, rskr. 2009/10:60) samt i proposition 2010/11:35 (bet. 2010/11:UFöU1, rskr. 2010/11:108). I proposition 2010/11:35, överlämnad till , föreslog regeringen att åter skulle bemyndiga regeringen att bidra till den internationella säkerhetsstyrkan, inklusive ha ledningsansvar för en regional enhet för säkerhet och återuppbyggnad i Mazar-e samt stödja uppbyggnaden av de afghanska säkerhetsstyrkorna. biföll regeringens förslag (bet. 2010/11:UFöU1, rskr. 2010/11:108) och medgav att regeringen ställde en väpnad styrka bestående av högst 855 personer till förfogande för deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i fram till utgången av december månad 2011 under förutsättning att det även fortsättningsvis fanns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. Framtagandet av regeringens förslag i proposition 2011/12:29 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF), som överlämnades till , har föregåtts av överläggningar och en överenskommelse mellan regeringen, Socialdemokraterna och de gröna. I proposition 2011/12:29 föreslås att bemyndigar regeringen att ställa en väpnad styrka bestående av högst 855 personer till förfogande för deltagande i ISAF till utgången av december månad 2012, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. I personalramen om 855 personer ingår resurser för förstärkning och oförutsedda evakueringsbehov. informerade Försvarsdepartementet, och Försvarsmakten det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet om den svenska insatsen i . Den afghanska regeringen och det internationella samfundet enades vid om att den afghanska regeringen vid utgången av 2014 ska ha övertagit huvudansvaret för landets säkerhet, utveckling och samhällsstyre. Som en del i denna transition har Nato och den afghanska regeringen beslutat att ISAF:s trupp vid utgången av 2014 ska överlämna säkerhetsansvaret till de afghanska säkerhetsstyrkorna. Avsikten är att det internationella samfundets militära stöd därefter gradvis ska ersättas av ett förstärkt civilt stöd. inleddes transitionen i , bl.a. i staden . har ledningsansvar för en regional enhet för säkerhet och återuppbyggnad (PRT) i Mazar-e i norra . Enheten ansvarar för säkerheten i de fyra provinserna . Det nuvarande svenska militära bidraget uppgår till ca 500 personer på plats i och består av chef, stab och förband. Förbandet består bl.a. av reducerade kompanienheter som utgår från den svenskledda regionala enhetens ansvarsområde samt vakt-, eskort-, underrättelse-, sjukvårds- och logistikenheter. tillfördes det svenska bidraget en helikopterenhet bestående av två räddningshelikoptrar för medicinsk evakuering samt en taktisk obemannad flygfarkost (TUAV) för förbättrade möjligheter att inhämta underrättelseinformation. Manöverenheter har tillförts under begränsade perioder som tillfälliga förstärkningar, t.ex. i samband med förbandsrotationer. Det svenska bidraget till den internationella styrkan omfattar även personal i utbildnings- och samverkansgrupperna (OMLT) som genom militär rådgivning bidrar till att stödja den afghanska armén liksom instruktörer vid den afghanska arméns stabs- och funktionsskolor. bidrag till den svenskledda regionala enheten uppgår till ca 195 personer och består bl.a. av ett skyttekompani samt stabsresurser, inkluderat ställföreträdande chef för . Det svenska styrkebidraget har under 20102011 genomfört en förändring från stridande till stödjande säkerhetsinsatser. Sannolikt kommer transitionsprocessen ha inletts i samtliga fyra provinser inom det svensk-finska ansvarsområdet PRT Maxar-e . Den huvudsakliga uppgiften för det svenska styrkebidraget är att stödja och utbilda de afghanska säkerhetsstyrkorna, i syfte att möjliggöra en successiv överlämning av säkerhetsansvaret från ISAF till de afghanska myndigheterna i enlighet med den afghanska regeringens målsättningar. Därmed genomför det svenska styrkebidraget inga egna säkerhetsoperationer . Samtliga säkerhetsoperationer som genomförs i det svensk-finska ansvarsområdet initieras, planeras, leds och genomförs av de afghanska säkerhetsstyrkorna, med stöd av den svensk-finska regionala enheten. Stödet till Forces (ANSF) är tredelat och utgörs av s.k. förmågestöd, mentorsstöd (OMLT) samt utbildningsstöd (instruktörer). Huvuddelen av förbandet ägnar sig åt det s.k. förmågestödet, vilket innebär stöd vid planering och genomförande av ANSF:s olika operationer samt stöd med kritiska förmågor, t.ex. förmågan att leda in flygunderstöd. Förmågestödet är efterfrågat av ANSF eftersom styrkorna är beroende av praktiskt understöd, inte minst med kritiska förmågor, för att kunna genomföra egna säkerhetsoperationer. övergår den samlade svenska insatsen i norra till civil ledning. Huvudsyftet med den civila ledningen av den samlade svenska insatsen i norra är att det säkerhetsfrämjande samarbetet som bedrivs med de afghanska säkerhetsstrukturerna samordnas med de svenska biståndsinsatserna och den institutionsuppbyggnad som bidrar till. som fortfarande präglas av en svår säkerhetssituation har dock vissa positiva tecken i utvecklingen av säkerheten kunnat skönjas . De omfattande militära förstärkningarna som beslutades kom på plats , vilket har möjliggjort ett stort antal säkerhetsoperationer. I enlighet med ISAF:s militära strategi har även de internationella säkerhetsstyrkorna tillsammans med sina afghanska motsvarigheter genomfört operationer i motståndarnas nyckelområden i syfte att skydda civilbefolkningen och utöka den afghanska regeringens inflytande och kontroll. De afghanska säkerhetsstyrkorna (ANSF) har blivit betydligt fler . Till följd av detta samt av genomgripande utbildningsinsatser från ISAF:s sida har de afghanska säkerhetsstyrkornas förmåga ökat, vilket i sin tur har förstärkt den sammantagna kapaciteten att genomföra säkerhetsoperationer i landet. Dessa insatser har resulterat i att ISAF och ANSF har en förbättrad kontroll över centrala områden för det väpnade motståndet, bl.a. i och i södra samt i Kunduz och i norra . ligger på plats 172 i FN:s index för mänsklig utveckling (av 187 stater). Enligt FN lever av befolkningen på per dag, vilket är definition av absolut fattigdom. Vissa förbättringar har dock ägt rum . hade av afghanerna tillgång till någon form av sjukvård. uppskattas den siffran till av befolkningen. Spädbarnsdödligheten har minskat från 165 till 111 per 1 000 födslar . Tillgången till sjukvård för kvinnor beräknas dock vara sämre än för män eftersom det råder stor brist på kvinnlig sjukvårdspersonal, speciellt barnmorskor och gynekologer. Kvinnor har också ofta svårigheter att komma till de kliniker och sjukhus som finns. Nästan sju miljoner barn är inskrivna i . Av dessa är flickor. gick färre än en miljon barn i skolan och ytterst få flickor kunde få ordinarie undervisning. Situationen för de mänskliga rättigheterna i förblir utomordentligt allvarlig. Reformtakten har avtagit efter maktövertagandet från . Den väpnade konflikten och det dåliga säkerhetsläget drabbar civilbefolkningen hårt. Enligt FN dödades 2 777 civila afghaner i konflikten och över 4 300 skadades. Utomrättsliga avrättningar förekommer och tortyr och olaga frihetsberövande förblir vanligt förekommande. Rättssystemet har stora brister med utbredd straffrihet som följd. Censur av olika medier, hot och trakasserier begränsar yttrandefriheten. Våld mot och diskriminering av kvinnor är omfattande och parlamentet har antagit ett antal lagar med innehåll som diskriminerar kvinnor. Denna utveckling kan bl.a. förklaras med att religiöst och politiskt konservativa strömningar har stärkts på bekostnad av mer liberala samhällskrafter. Rättsskipning baserad på traditionell tolkning av islamisk lag (sharia) har återupptagits i områden som domineras av talibanerna. Frånvaron av grundläggande samhällstjänster innebär stora brister när det gäller de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Regeringen föreslår i proposition 2011/12:29 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) att bemyndigar regeringen att ställa en väpnad styrka bestående av högst 855 personer till förfogande för deltagande i ISAF till utgången av december månad 2012, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. I personalramen om 855 personer ingår resurser för förstärkning och oförutsedda evakueringsbehov. I propositionen redogörs för den politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen, säkerhetssituationen, den humanitära situationen samt för det internationella samfundets civila engagemang i landet. Vidare redogörs för ISAF:s folkrättsliga mandat och verksamhet, engagemang i samt regeringens överväganden om fortsatt svenskt deltagande i ISAF. Under merparten av 2012 kommer den svenska planerade militära insatsen på plats i att utgöras av ca 500 personer. Vid utgången av 2012 ska insatsen ha reducerats med ca 100 personer till ca 400 personer på plats i . Därutöver tillkommer den svenska helikopterenheten samt personal till stöd för avveckling av camper och hemtransport av utrustning och materiel. I kommittémotion 2011/12:U10 (SD) yrkande 1 föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 500 personer inklusive helikopterenheten till förfogande för deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan (ISAF) till utgången av juli månad 2012, varefter styrkan fasas ut så att ingen väpnad styrka ställs till förfogande i den internationella säkerhetsstyrkan (ISAF) efter utgången av november månad 2012. Vidare föreslår i kommittémotionens yrkande 2 att tillkännager att svenskt bistånd till inte ska kanaliseras via den afghanska regeringen. Detta eftersom den afghanska regeringen, enligt , har bristande system för att bekämpa korruption och för att biståndet inte når de mest fattiga och utsatta i om biståndet kanaliseras via den afghanska regeringen. föreslår att i högre grad bör prioritera humanitära insatser samt kanalisera bistånd via organisationer i det civila samhället i allmänhet och den svenska i synnerhet. I kommittémotion 2011/12:U9 (V) yrkande 1 föreslås att avslår regeringens proposition 2011/12:29 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF). hävdar att den internationella militära insatsen i i grunden har misslyckats. I kommittémotionens yrkande 2 föreslår att tillkännager för regeringen att den svenska militära insatsen i bör dras tillbaka och att en plan för ett sådant trupptillbakadragande bör upprättas. Vidare föreslår i kommittémotionens yrkande 3 att tillkännager för regeringen behovet av ökade civila insatser i . I motionen argumenteras det bl.a. för en växling från en militär till en civil strategi. Utskottet konstaterar att har godkänt etablerandet av en internationell säkerhetsstyrka i genom beslut i enlighet med kapitel VII. Av propositionen framgår att FN väntas fortsätta med att förlänga mandatet för den internationella säkerhetsstyrkan med i taget framöver. Utskottet konstaterar att en ny fas har inletts avseende det internationella engagemanget i . Genom den s.k. Kabulprocessens ömsesidiga åtaganden utvecklas ett gradvist ökat afghanskt ägarskap och ansvar, parallellt med ett långsiktigt och uthålligt internationellt stöd och partnerskap. Kabulprocessen tar på ett tydligt sätt utgångspunkt i en sammanhållen ansats där utmaningarna inom politik, ekonomi, utveckling och säkerhet ses i ett helhetsperspektiv. En viktig tidpunkt är då afghanerna ska ha övertagit säkerhetsansvaret i hela landet från de internationella militära strukturerna. Utskottet stöder regeringens inriktning om att den svenska militära insatsen i successivt ska anpassas, omvandlas och reduceras. I sammanhanget är det av vikt att säkerställa att överlämningen av säkerhetsansvaret genomförs på ett ansvarsfullt sätt samt att förändringar och reduceringar föregås av konsultationer med Nato och övriga partner. Regeringens bedömning är att den svenska militära insatsen, under merparten av 2012, kommer att utgöras av ca 500 personer på plats i och att insatsen vid utgången av 2012 ska ha reducerats med ca 100 till ca 400 personer på plats i . Därutöver tillkommer den svenska helikopterenheten samt personal till stöd för avveckling av camper och hemtransport av utrustning och materiel. har tidigare (bet. 2007/08:UFöU4 Nationell strategi för svenskt deltagande i internationell freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet) redovisat sin syn på utnyttjandet av den del av mandatet som tar sikte på en eventuell tillfällig evakuerings- och förstärkningsinsats. Ett behov av snabba nationella förstärkningar kan inte uteslutas. Av det skälet är det viktigt att det på förhand finns en av beslutad marginal att ta i anspråk för förstärknings- eller evakueringsinsatser. Denna marginal ska dock inte vara större än vad som är nödvändigt i varje enskilt fall. Utskottet noterar att bidraget under merparten av 2012 beräknas uppgå till totalt ca 500 personer på plats i , medan den begärda personalramen är högst 855 personer. Utskottet förutsätter att , genom berörda utskott eller i kammaren, får information i anslutning till att en beslutad marginal för förstärknings- och evakueringsinsatser tas i anspråk. Utskottet påminner om att en större, permanent ökning av den svenska truppinsatsen utöver ca 500 personer inte kan ske utan ett nytt beslut av . Utskottet ansluter sig till regeringens avsiktsförklaring om att engagemang för är långsiktigt. kommer inom ramen för FN och Europeiska unionen, men också i övrigt att fortsätta ett aktivt engagemang för fred och försoning, utveckling och stabilitet och inte minst för respekten för grundläggande mänskliga fri- och rättigheter i och i den vidare regionen. Utskottet delar regeringens inriktning om att en fortsatt samverkan med eftersträvas och att förutsättningar för ett fördjupat nordiskt samarbete i regionen även fortsättningsvis bör prövas. Utskottet välkomnar att den samlade svenska insatsen i norra övergår till civil ledning . Det hittillsvarande företrädesvis militära svensk-ledda Provincial Reconstruction Team (PRT) i Mazar-e avvecklas då och ersätts av en civilt ledd struktur, Transition Support Team (TST). Den övergripande civila ledningen är inte minst en viktig politisk signal till afghanerna om att säkerhetsansvaret nu gradvis övergår till dem och att fortsatta närvaro inriktas på att stödja denna övergång med främst civila medel. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är av stor vikt att se helheten av det svenska engagemanget i norra , där har både militär trupp och en civil representation, men där biståndet ökar och de civila insatserna får en alltmer framträdande roll i takt med att det svenska militära bidraget minskar. Stöd till demokratisk utveckling och fattigdomsbekämpning är den överordnande målsättningen för de svenska insatserna, och stöd till förbättrad säkerhet är ett led i att uppnå detta. En övergång till civil ledning av de samlade svenska insatserna i norr förstärker ytterligare denna inriktning. Det är dock av central betydelse att biståndsinsatserna genomförs på ett sätt som inte bidrar till sammanblandning med de militära insatserna. Utskottet välkomnar den reviderade och förlängda samarbetsstrategi för det svenska biståndet till som antogs av regeringen . Den reviderade samarbetsstrategin, som har arbetats fram i nära dialog med Socialdemokraterna och de gröna, utgör en viktig del av den gradvisa omställningen från militärt till ökat civilt engagemang. Givarsamfundet har inom ramen för Kabulprocessen bl.a. åtagit sig att kanalisera av sitt stöd genom den afghanska regeringens system och öka anpassningen till den afghanska regeringens prioriteringar. I sammanhanget vill utskottet betona vikten av att afghanska beslutsfattare på politisk nivå och på myndighetsnivå lever upp till sina åtaganden avseende förbättrad samhällsstyrning, ökad demokratisk legitimitet och bekämpande av korruption. Situationen för de mänskliga rättigheterna i förblir utomordentligt allvarlig. Utskottet följer med oro utvecklingen i fråga om respekten för de mänskliga rättigheterna i . Utskottet betonar vikten av att fortsätter att tillmäta FN:s säkerhetsrådsresolutioner (2000) och 1889 (2009) om kvinnor, fred och säkerhet, 1612 (2005) och 1882 (2009) om barn i väpnade konflikter samt 1820 (2008) och 1888 (2009) om sexuellt våld i väpnade konflikter stor betydelse och aktivt verkar för att dessa följs, inklusive i utvecklingssamarbetet, och att ett jämställdhets- och barnperspektiv integreras i all relevant verksamhet i . Utskottet anser att gemensamma lösningar och förtroendeskapande åtgärder på regional nivå är centrala för att skapa ekonomisk tillväxt och social utveckling i . Bilateral och regional handel är viktigt och ett antal gränsöverskridande avtal har slutits. Det är också motiverat att utveckla samarbetet i närområdet vad gäller gränsöverskridande frågor såsom insatser för flyktingar och bekämpning av narkotikasmuggling. Det väpnade motståndets rörelser över den svårkontrollerade och långa gränsen mellan och är en särskild källa till oro och bidrar till att konflikten fortsätter. Det är därför av avgörande betydelse för utvecklingen i att effektivt bekämpa de väpnade motståndsgrupper som verkar med utgångspunkt i gränsområdena. Enligt 15 kap. 16 § regeringsformen får en svensk väpnad styrka sändas till ett annat land om medger det, om det är medgivet i en lag som anger förutsättningarna för åtgärden eller om skyldigheten att vidta åtgärden följer av en internationell överenskommelse eller en förpliktelse som har godkänts av . Utskottet konstaterar att regeringen beräknar att kostnaderna för det svenska bidraget inom ramen för ISAF uppgår till högst 1 . Kostnaderna belastar anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att totalt 2 anvisas anslaget. Regeringen har inom den föreslagna ramen beräknat medel för en fortsatt insats avseende ISAF. Eventuella merkostnader för en förstärkning, evakuering eller både och ryms inom den föreslagna ramen för detta anslag. Mot ovanstående bakgrund föreslår det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet att bifaller proposition 2011/12:29 och avstyrker motionerna 2011/12:U9 (V) och 2011/12:U10 (SD). Utskottet förordar, under förutsättning att det finns ett mandat för styrkan och enligt beslut i , därmed att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 855 personer till förfogande för deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) till utgången av december månad 2012. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Avslag på proposition 2011/12:29, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: