bet · GY01NU20 · 2011-05-05 00:00:00 — 2010/11:NU20 Vissa näringspolitiska frågor I betänkandet behandlar utskottet 74 motioner med totalt 92 yrkanden om olika näringspolitiska frågor. Utskottet avstyrker samtliga yrkanden med anförda motiveringar. Knappt två tredjedelar av yrkandena avser olika företagsfrämjande insatser och knappt en fjärdedel frågor om turism. Resterande yrkanden rör vissa andra näringsgrenar. När det gäller den övergripande frågan om företagsfrämjande insatser hänvisar utskottet till den proposition om statliga insatser för finansiering och rådgivning för företagsutveckling som beslutade om (prop. 2009/10:148, bet. 2009/10:NU25). I betänkandet beskriver utskottet vilka aktiviteter som genomförts och planerats på olika områden och hur regeringen har fört vidare det arbete som aviserades i den nämnda propositionen. Utskottet redovisar i övrigt faktauppgifter, beredningsläge m.m. vad gäller de olika områden som är aktuella. Utskottets ställningstaganden har föranlett totalt fem reservationer två om företagsfrämjande insatser (S, MP, V respektive SD), en om turism (S, MP, V), en om rymdfrågor (SD) och en om råvaror och kemikalier (MP). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Övergripande om företagsfrämjande insatser avslår motionerna 2010/11:C311 yrkande 7, 2010/11:T332 yrkande 4, 2010/11:N202, 2010/11:N212, 2010/11:N213, 2010/11:N217, 2010/11:N224, 2010/11:N230, 2010/11:N246, 2010/11:N248, 2010/11:N268, 2010/11:N271 i denna del, 2010/11:N311, 2010/11:N325, 2010/11:N332 yrkande 1, 2010/11:N333 yrkande 4, 2010/11:N339, 2010/11:N340, 2010/11:N344, 2010/11:N345, 2010/11:N350, 2010/11:N353 yrkandena 14, 2010/11:N359, 2010/11:N364, 2010/11:N370, 2010/11:N380, 2010/11:N387, 2010/11:N405 yrkande 1, 2010/11:N417, 2010/11:N432, 2010/11:N433 och 2010/11:N435. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (S, MP, V) motiveringen avslår motion 2010/11:N271 i denna del. Social ekonomi och socialt företagande avslår motionerna 2010/11:Sk429 yrkande 2, 2010/11:N207, 2010/11:N260, 2010/11:N286, 2010/11:N292, 2010/11:N315, 2010/11:N316, 2010/11:N322, 2010/11:N335, 2010/11:N358, 2010/11:N384, 2010/11:N386 yrkandena 2, 3, 5 och 6 samt 2010/11:N421 yrkandena 1, 6, 7 och 1114. avslår motionerna 2010/11:C298 yrkande 5, 2010/11:T332 yrkande 6, 2010/11:MJ342 yrkande 5, 2010/11:N208, 2010/11:N222, 2010/11:N223, 2010/11:N232, 2010/11:N249, 2010/11:N262 yrkandena 1 och 2, 2010/11:N265, 2010/11:N354, 2010/11:N378, 2010/11:N394, 2010/11:N409 yrkande 5, 2010/11:N413 yrkandena 14, 2010/11:N416 och 2010/11:N425. Reservation 3 (S, MP, V) motiveringen avslår motionerna 2010/11:N210, 2010/11:N317, 2010/11:N390, 2010/11:N392 och 2010/11:N393. Reservation 4 (SD) avslår motion 2010/11:MJ449 yrkande 15. Reservation 5 (MP) Frågor rörande vissa näringsgrenar avslår motionerna 2010/11:N225, 2010/11:N267, 2010/11:N310, 2010/11:N341, 2010/11:N362 yrkande 2, 2010/11:N399 och 2010/11:N428 yrkandena 2 och 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (M), (S), (S), (S), (SD), (V), Boriana (M), (S), (M), (S), (FP), (C), (MP) och (M). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas 74 motioner med totalt 92 yrkanden från allmänna motionstiden om olika näringspolitiska frågor. Yrkandena har delats upp i tre grupper företagsfrämjande insatser, turism och vissa övriga frågor. Den förstnämnda gruppen svarar för knappt två tredjedelar av yrkandena och den andra för knappt en fjärdedel, medan den sistnämnda gruppen svarar för . Utskottets förslag i korthet avslår 45 motioner med totalt 57 yrkanden rörande olika företagsfrämjande insatser. När det gäller den övergripande frågan om företagsfrämjande insatser hänvisar utskottet till den proposition om statliga insatser för finansiering och rådgivning för företagsutveckling som beslutade om . I betänkandet redovisas vilka aktiviteter som genomförts och planerats på olika områden och hur regeringen fört vidare det arbete som aviserades i den nämnda propositionen. Utskottet konstaterar (enhälligt) att frågan om medel till Winnet och resurscentrum för kvinnor av har getts en sådan lösning som innebär att nu följer departementets intentioner med det aktuella uppdraget. När det gäller social ekonomi och socialt företagande påpekar utskottet att det finns en samsyn inom utskottet om värdet av socialt företagande och att regeringen har startat ett arbete på området. Utskottet framhåller (enhälligt) den vikt som utskottet fäster vid den aktuella verksamheten och utgår från att regeringen intensifierar sitt arbete på området utan att gör ett särskilt uttalande. Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (S, MP, V). Av de motionsyrkanden som behandlas i betänkandet rör huvuddelen, som nämnts, olika företagsfrämjande insatser. Motionerna redovisas under följande rubriker: Företagsfrämjande allmänt, Kapitalförsörjning, Innovationer, inkubatorer och kommersialisering, Kvinnors företagande, Företagare med utländsk bakgrund, Ungas företagande samt Social ekonomi och socialt företagande. Därefter följer ett avsnitt om vissa kompletterande uppgifter och slutligen utskottets ställningstagande. Ett tillkännagivande om att underlätta företagande begärs i motion 2010/11:T332 (S), med . Intresset för entreprenörskap behöver stimuleras, och förutsättningarna för småföretagare underlättas ekonomiskt och administrativt, anser motionärerna. Det handlar om tillgång till riskvilligt kapital, om trygghetssystem för småföretagare och om tillgång till statlig service i form av skattemyndighet, försäkringskassa, arbetsförmedling m.fl. och till kommersiell service. I de två motionerna 2010/11:N212 (S) och 2010/11:N213 (S) av samme motionär föreslås tillkännagivanden om mentorer för småföretagare respektive om att se över möjligheten att stödja de små företagens s.k. CSR-arbete. AB:s nationella mentorsprojekt har i stort fungerat bra men har också begränsningar, anser motionären. bör därför uppmana regeringen att överväga åtgärder så att mentorskap som finansieras av staten görs tillgängligt även för företag äldre än och att låta samverka med lokala aktörer, anför motionären. När det gäller företags arbete på området sociala insatser, miljöengagemang och satsningar på hälsa Corporate Social Responsibility (CSR) anser motionären att detta blir allt viktigare för företagen. Han menar att regeringen bör se över möjligheterna att stödja små företags arbete med en eventuell CSR-licensiering. Förslag om tillkännagivanden på området företagsfrämjande allmänt läggs fram i tre motioner från samma motionär motion 2010/11:N224 (S) om en levande landsbygd, motion 2010/11:N246 (S) om småföretagarnas innovativa kraft och motion 2010/11:N325 (S) om att låta företagen tjäna pengar på CSR. I motiveringen bakom den förstnämnda motionen anförs att det behövs investeringar i forskning och utveckling, utbildning av arbetskraften samt energieffektiv och klimatsmart teknik. När det gäller den andra frågan, om småföretagarnas innovativa kraft, sägs att det behövs insatser för att öka små och medelstora företags möjligheter till expansion och olika former av riskkapital för innovationer. Beträffande den tredje frågan, om CSR, sägs att företag kan vinna förtroende hos investerare, kunder och allmänheten genom att visa att de med socialt ansvarstagande har en hållbar strategi för hur företaget kan tjäna pengar och ge en god avkastning till sina investerare. Ett tillkännagivande om att det bör skapas gynnsamma förutsättningar för utveckling av klusterbildningar föreslås i motion 2010/11:N405 (S). De värmländska klusterinitiativen har vuxit fram genom starka regionala näringar som t.ex. massa- och pappersindustri, stål- och verkstadsindustri, informations- och kommunikationsteknik och livsmedelsindustri, säger motionärerna. De anser att det behövs stöd från statsmakterna för att klusterbildningar i och andra regioner ska kunna utvecklas och nya bildas. Det behövs en samordning mellan olika organisationer inom nyföretagarprocessen, och regeringen bör se över rollfördelningen mellan olika aktörer, anförs det i motion 2010/11:N202 (M). Det finns många olika aktörer som erbjuder hjälp till människor som vill starta företag, vilket kan bli svåröverskådligt och också medföra gränsdragningsproblem, säger motionären. Även befintliga företag som vill växa och är i behov av kapital eller rådgivning kan uppleva problem med mängden aktörer. Staten bör renodla uppdragen och rollerna för , Stiftelsen och andra offentliga aktörer, anför motionären. bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att se över om det befintliga näringslivsstödet kan utvecklas i enlighet med modellen Start-Up , anförs det i motion 2010/11:N248 (M). I denna modell sker en samordning av resurser för stöd till företagare från olika offentliga huvudmän vad gäller såväl kunskap och rådgivning som ekonomiskt stöd. I motion 2010/11:N353 (M) begärs fyra tillkännagivanden: om en översyn av resursanvändningen inom statliga myndigheter och andra statliga organ som ska främja näringslivsutveckling, om privata s.k. utförare i samband med offentligt finansierad näringslivsutveckling, om förenklade system för fördelning av medel till näringslivsutveckling och om förenklad redovisning av projekt för näringslivsutveckling. Den föreslagna översynen ska ha som målsättning att minska andelen som utnyttjas för administration och öka andelen som används till näringslivsfrämjande åtgärder. Utförandet av de främjande åtgärderna skulle sannolikt bli effektivare om de i större utsträckning byggde på privata, kvalitetssäkrade aktörer utanför myndighetskretsen, menar motionärerna. Det statliga systemet för fördelning av medel till näringslivsutveckling är komplicerat och svåröverskådligt, anser motionärerna och förespråkar att ett system med en dörr in bör vara målet. Ett annat problem med statligt finansierad näringslivsutveckling är, enligt motionärerna, byråkratin i samband med att projekt ska följas upp och rapporteras, varför regelverket kring rapportering bör ses över och förenklas. Det bör göras en ny översyn av företagsstöden i syfte att skapa en mer effektiv struktur, anförs det i motion 2010/11:N380 (M). Det är rimligt att staten tillhandahåller visst stöd till personer som vill starta företag, men det finns risk för att företagsstöden kan bli ineffektiva, som de kan konservera en föråldrad näringslivsstruktur, menar motionären. Ett tillkännagivande om enmans- och fåmansföretagens betydelse för att minska arbetslösheten och öka välfärdssatsningarna föreslås i motion 2010/11:N332 (FP). Steget för en företagare att anställa sin första medarbetare bör underlättas, anser motionären. Hon menar att en arbetsgivare inte ska hindras av den osäkerhet inför det ansvar, de regler och den ekonomiska belastning som ett sådant steg för med sig. bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att stödja etableringen av kreditgarantiföreningar, anförs det i motion 2010/11:N268 (S). Dessa föreningars syfte är att genom kreditgarantier, rådgivning och mentorskap stärka framför allt de små och medelstora företagen. Kreditgarantiföreningarna arbetar med ett lokalt kapital, och ofta är det fackliga organisationer, banker, kommuner och privatpersoner som svarar för insatserna. Vad gäller kommuner pågår en diskussion om huruvida de kan gå in med kapital, och beslut har i några fall överklagats, säger motionärerna. De påpekar att genom det program för kreditgarantiföreningar som dåvarande Verket för näringslivsutveckling () bedrev har flertalet föreningar haft ett stöd för att starta verksamheten. Processen att nå en etablering av verksamheten tar dock tid och flera föreningar har stora problem att klara uppställda mål på grund av bristande resurser, anför motionärerna. I motion 2010/11:N339 (S) begärs ett tillkännagivande om näringspolitik, med innebörd att staten på olika sätt bör stödja åtgärder som underlättar för företagen när det gäller tillgång till riskkapital. Befintliga institutioner behöver förstärkas, anför motionären. Hon påpekar att företagen i , men även i andra motsvarande delar av landet, ofta har en svagare ekonomisk bas än företag i genomsnitt och därför har svårt att få tillgång till riskkapital. Ett tillkännagivande om riskkapital föreslås i motion 2010/11:N333 (FP), som har rubriken för och . Småföretagare är basen för tillväxt, och det är brist på riskkapital för småföretagare i och och andra glesbygdslän, anför motionärerna. Det bör skapas förutsättningar för att införa lokala utvecklingsbolag, förordas det i motion 2010/11:N432 (C). I byn i har ett lokalt och småskaligt riskkapitalbolag med små medel skapat en grogrund för många framgångsrika och växande företag, uppger motionären. Han tror att en stor utvecklingskraft skulle alstras runt om i landet, om utvecklingsbolag liknande bolaget i fick stöd till start. Statens roll skulle kunna vara att tillhandahålla en modell för verksamheten och medfinansiering till startkapital, föreslår motionären. I motion 2010/11:N433 (C) föreslås ett tillkännagivande om en riskkapitalfond för kunskapsbaserade småföretag. En flaskhals för tillväxten bland små och medelstora företag i kunskapsintensiva sektorer som t.ex. life science, IT-telekom och miljöteknik är den begränsade tillgången till tillväxtkapital, anför motionären. De aktuella företagen är i många fall för stora för och eller för små för Stiftelsen Industrifonden och AB . En ny, statlig riskkapitalfond inriktad på kunskapsbaserade tillväxtföretag bör bygga vidare på lyckade modeller med geografiskt fokus eller branschfokus, såsom och , och bör göras i samverkan mellan offentliga och privata aktörer och , anser motionären. Ett tillkännagivande om vikten av att säkra bra lånemöjligheter för små och medelstora företag begärs i motion 2010/11:N350 (KD). Ett sätt att förbättra lånemöjligheten för företag är att stödja utvecklingen och uppbyggnaden av kreditgarantiföreningar, anför motionären. Hon uppger att dessa föreningar har sökt kapital för att kunna fortsätta sin verksamhet, vilket dock inte har lyckats, och att föreningarna kommer att avvecklas i den takt som utestående garantier löper ut. När kreditgarantiföreningarna försvinner måste deras arbete för att stödja inte minst entreprenörskap hos kvinnor och företagare med utländsk bakgrund fortsätta i annan form, anser motionären. Innovationer, inkubatorer och kommersialisering Det initiativ som industrial technology center innebär bör främjas, anförs det i motion 2010/11:N364 (S). Den nämnda verksamheten är ett initiativ för utveckling och samling av gemensamma resurser i inom områdena innovation och utveckling, produktutveckling, produktionsutveckling och energi- och miljöeffektivisering och har som mål en paraplyorganisation med fokus på finansiering, kompetens och genomförande. Huvudmännen och aktörerna ett antal företag, , () och ett antal kommuner i kan tillsammans agera i frågor med fokus på industri och näringsliv, säger motionärerna. I motion 2010/11:N387 (M, C) begärs ett tillkännagivande om att det bör göras en översyn av möjligheterna till garanti från staten för att täcka det glapp som uppstår vad gäller finansieringen av groddföretag. Motionärerna anser att bankerna har en mycket restriktiv hållning till groddföretag. kan gå in med som lån utan säkerhet till ett företag, konstaterar motionärerna, men de anser att detta belopp bör höjas till . Ett tillkännagivande om kunskapsdrivet företagande föreslås i motion 2010/11:N217 (FP). program med statligt stöd för inkubatorer bör utvidgas, anser motionärerna. De förordar också att regeringen utreder om en modell som tillämpas i () och som innebär att myndigheter ska låta en viss andel av sin budget gå till innovativ upphandling hos små företag skulle kunna införlivas hos svenska myndigheter. I motion 2010/11:N417 (KD) begärs ett tillkännagivande om att delar av det statliga riskkapitalet inklusive delar av Sjätte investeringar ska styras om till en s.k. fond-i-fond, där statliga medel investeras parallellt med minst hälften privata medel i olika riskkapitalfonder. Motionären bedömer att en statlig-privat samverkan även kan leda till att mer långsiktigt, privat kapital riktas till de förhållandevis riskfyllda investeringarna i företagens expansionsfas. De statliga företrädarnas viktigaste uppgift i en sådan fond ska vara att välja ut de bästa riskkapitalfonderna och att utvärdera arbetet, medan ledning och styrning av företagen ska skötas av de bästa privata aktörerna, anför motionären. I motion 2010/11:N271 (S) begärs ett tillkännagivande om Nationellt Resurscentrum för kvinnor (NRC), som namnändrats till Winnet . Organisationen har under mer än framgångsrikt stött kvinnors företagande, genom nätverk i hela landet, säger motionären. Han anser att Winnet är ett exempel på en organisation där nätverk av starkt engagerade eldsjälar kunnat bidra till att öka företagandet, men finansieringen av verksamheten har inte varit stabil. Projektmedel, tillfälliga satsningar och oklara besked från statsmakterna om kommande budgetmedel har inneburit att organisationen ibland tvingats ägna tid åt att säkra framtida finansiering i stället för att kunna fokusera på huvuduppdraget, anför motionären. Han påpekar att utvärderingar har visat att insatserna varit framgångsrika och föreslår att en översyn ska göras i syfte att säkra långsiktiga och stabila medel för verksamheten. Regeringen bör se över möjligheterna att även framöver stimulera kvinnors företagande och tillgången till riskkapital, anförs det i motion 2010/11:N359 (S). Kvinnor har enligt forskning svårt att lösa finansieringen av nya affärsverksamheter, och det finns flera förklaringar till detta kvinnor verkar i branscher som ses som mindre lönsamma av finansiärer, kvinnor driver företag i mindre skala och efterfrågar därför små lån som inte är lönsamma för kreditgivaren och kvinnor saknar ofta eget kapital som efterfrågas som säkerhet av kreditgivarna, säger motionären. Ett tillkännagivande om EU-medel till lokala initiativ för kvinnor i glesbygd efterfrågas i motion 2010/11:N370 (S). Förutsättningarna för att arbeta med kvinnors företagande i glesbygd ser olika ut i och t.o.m. inom ett län och inom en geografiskt stor kommun, anför motionärerna. Därför bör det underlättas för lokala aktörer att få tillgång till EU-medel utifrån de behov som finns lokalt samt de erfarenheter och den kompetens som finns hos de aktuella aktörerna, anser motionärerna. I motion 2010/11:N230 (M) föreslås ett tillkännagivande om ökat entreprenörskap bland kvinnor. Kvinnor startar företag i mindre utsträckning än män och andelen kvinnliga företagare i ligger i bottenskiktet i , konstaterar motionären. Hon påpekar att en stor andel kvinnor arbetar inom vård och omsorg men anser att privata initiativ inom vård, skola och omsorg ses med misstro från vissa håll. Ökat entreprenörskap bland svenska kvinnor skulle kunna öka både graden av jämställdhet och välstånd, menar motionären. Satsningarna för att öka kvinnors företagande bör ytterligare förstärkas, anförs det i motion 2010/11:N311 (C). har internationellt sett få kvinnliga entreprenörer, och vid jämförelse med EU:s andra medlemsländer ligger fyra från botten när det gäller andelen kvinnor som driver företag, påpekar motionärerna. De menar att en orsak till att relativt få kvinnor driver företag är att den offentliga sektorn, där en majoritet av de anställda är kvinnor, inte har haft konkurrens. Regeringen har under förra mandatperioden vidtagit olika åtgärder som främjar kvinnors företagande, såsom öppnande av den offentliga sektorn, införande av de s.k. RUT-avdragen och en höjning av mikrolån från till . För att få fler kvinnor att starta företag är det dock viktigt med fortsatta informationsinsatser om finansiering, möjligheter att ta över befintliga företag, mentorskap och rådgivning, anser motionärerna. Ett tillkännagivande om stärkta möjligheter för kvinnors företagande på landsbygden begärs i motion 2010/11:C311 (KD). Om mer arbete inom vård och omsorg läggs ut på entreprenad ökar möjligheterna för företagande i glesbygden, framför allt för kvinnor, anför motionären. Hon anser att införandet av lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV, innebär ökade möjligheter, inte minst för kvinnor, att starta och driva företag. Företagare med utländsk bakgrund I motion 2010/11:N271 (S) begärs ett tillkännagivande om i (IFS). Denna organisation har arbetat framgångsrikt med att öka företagandet bland invandrargrupper och generellt gjort insatser för att förbättra förutsättningar för personer med utländsk bakgrund att starta och driva företag, säger motionären. I samarbete med har IFS rådgivning kunnat utvecklas i hela landet. IFS är ett exempel på en organisation där nätverk av starkt engagerade eldsjälar kunnat bidra till att öka företagandet, anser motionären, men finansieringen av verksamheten har inte varit stabil. Projektmedel, tillfälliga satsningar och oklara besked från statsmakterna om kommande budgetmedel har inneburit att organisationen ibland tvingats ägna tid åt att säkra framtida finansiering i stället för att kunna fokusera på huvuduppdraget, anför motionären. Han säger att utvärderingar har visat att insatserna varit framgångsrika och föreslår att en översyn ska göras i syfte att säkra långsiktiga och stabila medel för verksamheten. bör göra ett tillkännagivande om att utlandsfödda småföretagare inte får missgynnas i förhållande till svenskar när de ansöker om lån, anförs det i motion 2010/11:N340 (S). Enligt en rapport från tidigare har andelen utlandsfödda som sökt men inte fått lån ökat , säger motionären och nämner att en tredjedel av dem som är födda utomlands och söker lån får avslag, men bara en åttondel av företagare födda i får avslag. Det är viktigt att stödet till småföretag sker på lika villkor, anser motionären. Det behövs mikrolån till företagare med utländsk bakgrund, anförs det i motion 2010/11:N435 (C). I många länder, t.ex. och , tar det inte lika som i för personer med utländsk bakgrund att skaffa ett arbete, säger motionären och påpekar att många nya svenskar väljer att starta egna företag. Det finns dock institutionella problem som har att göra dels med banksystemet, dels med en samhällsstruktur som utgår från en homogen befolkning. De nya svenskarna har inga tillgångar som kan belånas och har inte heller något kontaktnät med finansiärer, varför statliga instanser bör erbjuda mikrolån till ekonomiskt hållbara affärsidéer, anför motionären. I de två motionerna 2010/11:N344 (C) och 2010/11:N345 (C) från samma motionär begärs tillkännagivanden om att införa gynnsammare regler för att få fler unga entreprenörer respektive om att främja Ung Företagsamhet, Drivhuset m.fl. som skapar möjligheter för fler unga entreprenörer. av de sysselsatta var företagare 2008, men enligt Entreprenörskapsbarometern skulle vilja vara det, sägs det i den förstnämnda motionen. Ett stort problem för unga är bristen på kapital. mikrolån är visserligen en möjlighet, men det krävs inte endast kapital utan också möjlighet att täcka levnadsomkostnader för ett företag, påpekar motionären. Hon föreslår därför att regeringen ska se över möjligheten att införa ett s.k. CFN-lån för företagare, vilket skulle utgöra en motsvarighet till lån från (). CFN-lånet ska kunna utgå som ett månatligt lån med samma ränte- och återbetalningsregler som för studielån och bör under åtminstone ligga på samma nivå som totalbeloppet i studiemedelssystemet, anser motionären. har äldsta företagare, och var fjärde företagare planerar att sluta , sägs det i den andra motionen. Ung Företagsamhet (UF) har spelat en viktig roll på gymnasieskolorna för att få fler unga att pröva på att driva företag, anför motionären. UF når av gymnasieeleverna, och av dem som drivit ett UF-företag som gymnasieelev är företagare som vuxna. Det bör göras satsningar på organisationerna UF och Drivhuset, som har verksamhet på högskolor och universitet, anför motionären. Social ekonomi och socialt företagande I 13 motioner finns olika yrkanden inom området social ekonomi och socialt företagande.