bet · GY01KU21 · 2011-05-12 00:00:00 — 2010/11:KU21 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen I detta betänkande behandlas regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser (skr. 2010/11:75). Utskottet konstaterar bl.a. dels att regeringens bedömning av ett tillkännagivande som slutbehandlat kritiseras av näringsutskottet, dels att skatteutskottet och även i viss utsträckning socialförsäkrings- och trafikutskotten lämnat synpunkter på regeringens redovisning av ett antal tillkännagivanden. delar de nämnda utskottens bedömningar och förutsätter att regeringen vidtar lämpliga åtgärder med anledning av utskottens synpunkter och bedömningar. På sitt eget område noterar att det fortsättningsvis får anses råda en viss oklarhet när det gäller tillkännagivandet om bortförda barn. Utskottet förutsätter mot bakgrund av att en översyn av frågan har genomförts att regeringen återkommer till i enlighet med det aktuella tillkännagivandet. Vidare kan utskottet konstatera att regeringens redogörelse saknar ett tillkännagivande och förutsätter att eventuella brister i rutiner åtgärdas i syfte att förhindra att det inträffade upprepas. strävar efter att förstärka granskningen av regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser. Utskottet kan bl.a. konstatera dels att andelen ej slutbehandlade riksdagsskrivelser under de senaste tre riksmötena minskat påtagligt, dels att andelen slutbehandlade tillkännagivanden under de senaste två riksmötena ökat väsentligt, vilket är bra. Andra iakttagelser som utskottet gjort är att andelen tillkännagivanden som slutbehandlas genom propositioner ökar och att äldre tillkännagivanden slutbehandlas. Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Behandlingen av skrivelser till regeringen lägger skrivelse 2010/11:75 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), Skånberg (KD), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning Regeringens skrivelse 2010/11:75 med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen överlämnades . Motionstiden löpte ut utan att någon följdmotion lämnades. har anmodat övriga utskott att yttra sig över skrivelsen. Yttranden har inkommit från skatte-, socialförsäkrings-, trafik- och näringsutskotten, se bilagorna 25. Både justitie- och utbildningsutskotten beslutade att inte avge något yttrande och meddelade detta till genom protokollsutdrag tillsammans med en promemoria1[ I justitieutskottets kanslis promemoria lämnas iakttagelser om enstaka felaktigt angivna SFS-nummer. I utbildningsutskottets kanslis promemoria görs bedömningen att det i allt väsentligt saknas anledning att ifrågasätta de åtgärder som har redovisats av regeringen med anledning av de aktuella riksdagsskrivelserna.] som upprättats på respektive utskottskansli. Övriga utskott beslutade att inte yttra sig. har regeringen lämnat redogörelser till för vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av olika beslut. Redogörelserna är knutna till riksdagsskrivelserna där meddelar regeringen sina beslut. En redogörelse upptar samtliga riksdagsskrivelser som har ställts till regeringen det senaste kalenderåret och därtill samtliga äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporterats som slutbehandlade. Den nu aktuella redogörelsen avser huvudsakligen sådana åtgärder som vidtagits den 1 januari31 . Redogörelsen omfattar också vissa senare regeringsbeslut, om riksdagsskrivelserna därigenom har kunnat rapporteras som slutbehandlade. I skrivelsen redovisas också information om regelbeståndet samt arbetet med regelförenkling, språkvård och det offentliga rättsinformationssystemet. Behandlingen av skrivelser till regeringen Utskottets förslag i korthet Utskottet konstaterar bl.a. dels att regeringens bedömning av ett tillkännagivande som slutbehandlat kritiseras av näringsutskottet, dels att skatteutskottet och även i viss utsträckning socialförsäkrings- och trafikutskotten lämnat synpunkter på regeringens redovisning av ett antal tillkännagivanden. delar de nämnda utskottens bedömningar och förutsätter att regeringen vidtar lämpliga åtgärder. Med hänsyn tagen till det ovannämnda föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Antalet gällande grundförfattningar per var 3 819, vilket innebar en ökning med 3 . Antalet lagar per var 1 331, vilket innebar en minskning med 9 sedan föregående år. Antalet kungjorda grund- och ändringsförfattningar i SFS var 2 076. Av dessa var 189 grundförfattningar (65 lagar och 124 förordningar m.m.). Åren 20072009 var antalet kungjorda grund- och ändringsförfattningar 1 475, 1 444 respektive 1 608. har EU-direktiv genomförts genom 59 ändringsförfattningar (35 lagar och 24 förordningar) och 22 nya grundförfattningar (9 lagar och 13 förordningar) att jämföra med 214 ändringsförfattningar och 43 nya grundförfattningar . Antalet rubriker i myndigheternas regelförteckningar har beräknats till ca 7 300, vilket innebar en ökning med ca 100 sedan föregående årsskifte. I budgetpropositionen (prop. 2006/07:1 utg.omr. 24 avsnitt 3.10.2) angavs som mål att de svenska företagens administrativa kostnader för samtliga statliga regelverk ska minska med (dvs. Av skrivelsen framgår att regeringen har förlängt detta mål till 2012. Anledningen till detta är bl.a. att av den administrativa kostnaden härrör från lagstiftning på EU-nivå. Regeringens regelförenklingsarbete har omfattat alla departement, och antalet myndigheter som haft ett formellt förenklingsuppdrag har varierat mellan 39 och 53 stycken. De fyra förenklingsuppdragen till departementen och de berörda myndigheterna har som huvudinriktning haft att identifiera förenklingsåtgärder på nationell nivå och EU-nivå. Sammanlagt har 1 150 förenklingsåtgärder redovisats , och drygt 590 av dessa har genomförts under 20072009. Ungefär hälften av åtgärderna är inriktade på att minska de administrativa kostnaderna, men det finns även ett större antal åtgärder som utgör förenklingar av annat slag, t.ex. förbättrad service och tillgänglighet, kortare handläggningstider samt samordning av uppgiftsinhämtande. Regeringen breddade arbetet med regelförenkling till att även omfatta den regionala och lokala nivån. redovisade i och sina uppdrag om hur man kan förenkla för företagen på dessa nivåer. Mätningarna av administrativa kostnader för företagen på relevanta områden är slutförda. Dessa finns nu i den s.k. nollbasen . Resultatet av de mätningar som ingår i nollbasen visar att de svenska företagens administrativa kostnader uppgick till 96,5 miljarder kronor.1[ Regeringen framhåller i skrivelsen att den kostnad som är framräknad i första hand är ett index som endast ger en generell uppskattning av de kostnader som företagen har för att följa regelverkens administrativa krav, så som kostnaderna mäts i modellen.] Regeringen lät ta fram en prognos för hur företagens administrativa kostnader skulle komma att utvecklas . I denna prognos ingår endast de författningsförslag som beslutats före . Av prognosen framgår att den administrativa kostnaden ska ha minskat eller ca . inrättade regeringen ett för regeringen och förvaltningsmyndigheter under regeringen rådgivande organ, (nedan rådet), som ska bistå regeringen och myndigheterna i arbetet med regelförenklingar för företagen (dir. 2008:57 och 142). beslutade regeringen att rådets uppdrag skulle förlängas t.o.m. (dir. 2010:96). Rådet ska bl.a. dels granska utformningen av förslag till nya och ändrade regler som kan få effekter av betydelse för företagens arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt, dels ta ställning till om regelgivarna genomfört föreskrivna konsekvensutredningar och bedöma om nya och ändrade regler utformas så att de uppnår sitt syfte på ett enkelt sätt till en, relativt sett, låg administrativ kostnad för företagen, dels bedöma konsekvensutredningarnas kvalitet. gäller en ny förordning (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Den styr arbetet i samband med författningsskrivning vid förvaltningsmyndigheter under regeringen. Om en konsekvensutredning rör förslag till nya eller ändrade regler som kan få effekter av betydelse för företagens arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt kan en granskning av rådet aktualiseras. Myndigheternas överlämnande av författningsförslag till rådet styrs av förordningen (2011:118) om myndigheternas inhämtande av yttrande från rådet. Den trädde i kraft och gäller t.o.m. . För del styrs överlämnandet av förslag till föreskrifter och konsekvensutredningar av riktlinjer för överlämnande av underlag till . Dessa är fastställda av en statssekreterargrupp med särskilt ansvar för regelförenklingsarbetet och tillämpas . andra årsrapport som avser rådets verksamhet redovisas nedan (se under . Regelförenkling inom Europeiska unionen har som mål att den administrativa bördan hänförlig till ska minska till 2012. Kommissionen antog ett åtgärdsprogram för minskning av företagens administrativa bördor. presenterade kommissionen sin tredje strategiska översyn av regelförenklingsarbetet inom unionen, KOM(2009) 15, i vilken kommissionen indikerar att betydande framsteg gjorts men att arbetet i vissa avseenden behöver föras snabbare framåt. Därtill har kommissionen låtit genomföra mätningar av företagens administrativa kostnader inom 13 prioriterade områden, vilka bedömts stå för av företagens administrativa bördor. Mätningarna indikerar att kostnaderna för de administrativa bördorna uppgår till totalt ca . Efter att mätningarna slutförts presenterade kommissionen ett meddelande med sektoriella planer och nya åtgärder för hur de administrativa bördorna ska minska, KOM(2009) 544. I en uppdatering pekar kommissionen på förslag med en potential att minska de administrativa kostnaderna och förbereder nu förslag som kan ge en total minskning på eller . Dessa beräkningar förutsätter dock att alla förslag som är föremål för medbeslutande antas av rådet och . Enligt regeringens skrivelse har regelförenkling varit en högt prioriterad fråga under det svenska ordförandeskapet i EU. antogs de slutsatser som rådet för konkurrenskraft dragit om det horisontella arbetet med att åstadkomma bättre lagstiftning, särskilt i frågorna om att förenkla regelverken och minska de administrativa bördorna. Kommissionen antog ett nytt förenklings- och åtgärdsprogram för att bl.a. stärka arbetet med att förenkla regler. Programmet ska gälla . Inom ramen för programmet avser kommissionen att utveckla en metod för att systematiskt och i efterhand kunna utvärdera effekterna av genomförd lagstiftning. Mot bakgrund av uttalade ambition (se bet. 2009/10:KU21 s. 23) att förstärka granskningen av regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser redogörs nedan i tabell 1 för antalet kungjorda grundförfattningar och andelen kungjorda grundförfattningar genom vilka EU-direktiv genomförts (nedan EU-grundförfattningar) . Av tabellen nedan kan man utläsa att för perioden 20012010 utgjordes drygt en femtedel av samtliga kungjorda grundförfattningar av författningar genom vilka EU-direktiv genomfördes. gäller att nästan en tredjedel av alla nya lagar som kungjordes hade sin grund i genomförandet av EU-direktiv. Tabell 1 Antalet kungjorda grundförfattningar och andelen kungjorda EU-grundförfattningar År för författningarnas kungörande Antal kungjorda grundförfattningar (varav lagar) Antal kungjorda EU-grundförfattningar (varav lagar) Andel kungjorda EU-grundförfattningar (varav lagar) 136 (37) 17 (3) 12,5 (8,1) 129 (27) 20 (7) 15,5 (25,9) 135 (41) 25 (11) 18,5 (26,8) 136 (38) 37 (15) 27,2 (39,5) 162 (42) 32 (14) 19,8 (33,3) 178 (59) 85 (33) 47,8 (55,9) 347 (28) 76 (12) 21,9 (42,9) 160 (49) 48 (20) 30,0 (40,8) 207 (52) 43 (8) 20,8 (15,4) 189 (65) 22 (9) 11,6 (13,8) 1 779 (438) 405 (132) 22,8 (30,1) Källa: KU-kansliets genomgång av skrivelse 2001/02:75, 2002/03:75, 2003/04:75, 2004/05:75, 2005/06:75, 2006/07:75, 2007/08:75, 2008/09:75, 2009/10:75 och 2010/11:75. I sammanhanget användbara data fanns endast tillgängliga . redogörelser från regeringen innehåller inte så detaljerade uppgifter att en analys av författningsutgivningen kan genomföras. : Andelen uttrycks i procent. Vad gäller ändringsförfattningarna (för vilka inte redogörs i detalj här) kan det följande nämnas. Antalet kungjorda ändringsförfattningar ligger i genomsnitt kring 1 200 stycken (där 2010 med 1 887 kungjorda ändringsförfattningar får anses utgöra ett extremfall för den nämnda perioden). Andelen ändringsförfattningar vilka genomför EU-direktiv uppgår till med stora årliga variationer (t.ex. var andelen EU-relaterade ändringsförfattningar , men året innan var andelen ). Regelförenkling utanför Europeiska unionen Av skrivelsen framgår det att granskar olika aspekter av regelreformering i EU:s 15 s.k. gamla medlemsstater. I sin granskningsrapport konstaterar att det skett betydande framsteg i under den innevarande mandatperioden och att den nuvarande regeringen har visat en mycket stark vilja att fortsätta att utveckla regelförenklingsarbetet (Better Regulation in Europe, , 2010). lämnar ett femtiotal rekommendationer för hur det fortsatta arbetet med att bl.a. förenkla för företagen bör bedrivas i . Av granskningsrapporten framgår att kommer att publicera en syntesrapport när granskningen avslutats. Språkvård, rättsinformationssystem m.m. I finns språkexperter knutna till granskningsverksamheten. Språkexperterna finns i granskningskansliet i Statsrådsberedningen. Några av språkexperterna ägnar sig även åt EU-språkvården. En viktig uppgift för EU-språkvården är att underhålla ett nätverk av kontaktpersoner i EU-språkliga frågor på alla departement och på ett 40-tal myndigheter. Genom nätverket kan översättarna i EU:s institutioner snabbt få råd i t.ex. termfrågor. Kontaktnätet utnyttjas mycket flitigt. Kontakten med EU-institutionerna upprätthålls också genom att EU-språkvården deltar i vissa möten med chefer och juristlingvister vid institutionernas svenska översättningsavdelningar. är i huvudsak all information i rättsinformationssystemet tillgänglig genom en gemensam ingångssida på Internet, . Systemet innehåller föreskrifter av olika slag, förarbeten till lagstiftning, rättspraxis och visst internationellt material. innehåller rättsinformationssystemet också en sammanställning av domstolars avgöranden enligt lagen (2009:1058) om förtursförklaring i domstol. Domstolarna prövar själva om ett avgörande bör ingå i sammanställningen. Även kommuner och landsting har möjlighet att ansluta sig till rättsinformationssystemet, men det har ännu inte skett. svarar för samordningen av systemet. Ett rättsinformationsprojekt arbetar med att ta fram en standard för att märka information som regleras i rättsinformationsförordningen (1999:175). Standarden bygger på en märkning som möjliggör att informationen struktureras så att den blir sökbar och sammanhållen. kungörs författningar i den tryckta pappersversionen av . Utredningen om elektroniskt kungörande av författningar har föreslagit att författningar i stället ska kungöras elektroniskt på en för ändamålet avsedd särskild webbplats (SOU 2008:88). Utredningen har remissbehandlats, och ärendet bereds inom . Den äldsta ej slutbehandlade skrivelsen är fortfarande en riksdagsskrivelse från /95 (nämligen rskr. 232) med ett tillkännagivande som gäller återinförande av det statliga fritidsbåtsregistret (bet. 1994/95:TU12 mom. 20). Regeringen har tidigare hänvisat till dels att en departementspromemoria (Ds 2008:32) har utarbetats och remitterats, dels att frågan om ett statligt fritidsbåtsregister skulle behandlas i samband med betänkandet Lotsa rätt (SOU 2007:106), dels att en proposition utarbetades inom . Regeringen hänvisar nu till den nämnda departementspromemorian och till att frågan om ett statligt fritidsbåtsregister bereds vidare. Tre av de fyra kvarvarande, och därmed näst äldsta, riksdagsskrivelserna från /98 redovisas som slutbehandlade. De gäller tillkännagivanden om kostnader för preventivmedel (bet. 1997/98:SoU2 mom. 9, rskr. 3), tilläggsavgift (bet. 1997/98:BoU5 mom. 18, rskr. 141) och medicinska krav (bet. 1997/98:TU9 mom. 10, rskr. Regeringens bedömning om att dessa skrivelser är slutbehandlade görs med hänvisning till propositionerna 2009/10:222 (vad gäller kostnader för preventivmedel), 2009/10:170 (vad gäller tilläggsavgift) och 2009/10:209 (vad gäller medicinska krav) och de riksdagsbeslut som fattats med anledning av dessa propositioner. Den fjärde riksdagsskrivelsen från /98 med ett tillkännagivande om övriga konkurrensfrågor (bet. 1997/98:SoU25 mom. 10, rskr. 289) kvarstår som ej slutbehandlad. Regeringen hänvisar till dels ett utredningsuppdrag till Statskontoret som ska slutrapporteras , dels en projektgrupp som landstingen tillsatte och som har som uppdrag att ta fram en gemensam modell för särredovisning av tandvårdsverksamheterna. Regeringen bedömer att om projektgruppens modellförslag kan anses garantera en tillräckligt god transparens i redovisningen bör lagstiftning kunna undvikas. En riksdagsskrivelse från /99 kvarstår som ej slutbehandlad. Den gäller tillkännagivandet om juridiskt biträde för barn (bet. 1998/99:LU18 mom. 14, rskr. 185) där regeringen hänvisar till att frågan ska behandlas i en proposition om stärkt skydd för barn i internationella situationer som regeringen avser att överlämna till . Tre riksdagsskrivelser från /2000 kvarstår som ej slutbehandlade. De gäller tillkännagivanden om fortsatt beredning i frågan om upphovsrätten och offentlighetsprincipen (bet. 1999/2000:KU14 mom. 3, rskr. 134) och ansvaret för lastsäkring (bet. 1999/2000:TU5 mom. 6 och 48, rskr. Regeringen hänvisar till genomfört utredningsarbete och redovisar sin avsikt att behandla frågan i en proposition vad gäller tillkännagivandet om fortsatt beredning av frågan om upphovsrätten och offentlighetsprincipen. Vad gäller ansvaret för lastsäkring hänvisar regeringen dels fortsättningsvis till att har haft möte med berörda branschorganisationer och att ärendet bereds vidare, dels till att en rapport som redovisade 2003 har remitterats till Transportstyrelsen. Den sista ej slutbehandlade riksdagsskrivelsen från /2000 gäller samlad redovisning av jaktfrågor (bet. 1999/2000:MJU17 mom. 24, rskr. Regeringen hänvisar till att tre utredningsbetänkanden bereds inom och att regeringen planerar att lägga fram en proposition tidigast . Som ej slutbehandlade kvarstår dessutom 1 riksdagsskrivelse från /01, 2 från /02, 1 från /03, 2 från /04, 10 från /05, 14 från /06, 6 från /07, 3 från /08, 7 från /09 och 22 från /10. Därtill framgår av regeringens redogörelse2[ Redogörelsen omfattar även riksdagsskrivelser lämnade fram till juluppehållet under det nu pågående /11.] att 24 riksdagsskrivelser från /11 kvarstår som ej slutbehandlade. Totalt i regeringsskrivelsen finns 430 riksdagsskrivelser till regeringen förtecknade. I föregående års redogörelse var motsvarande antal 432. Som slutbehandlade redovisas 332, medan 98 kvarstår som ej slutbehandlade. Motsvarande antal föregående år var 317 respektive 115. I skrivelsen redovisas 26 riksdagsskrivelser med 6 tillkännagivanden som grundar sig på betänkanden från från riksmötena /20002009/10. Av dessa redovisas 22 riksdagsskrivelser med 2 tillkännagivanden som slutbehandlade och 4 riksdagsskrivelser med 4 tillkännagivanden som inte slutbehandlade. Nedan behandlas de riksdagsskrivelser som avser tillkännagivanden. Den äldsta inte slutbehandlade riksdagsskrivelsen gäller upphovsrätten och offentlighetsprincipen i vilken lämnade ett tillkännagivande om frågans fortsatta beredning (bet. 1999/2000:KU14 mom. 3, rskr. Regeringen avser att behandla frågan i en proposition . Beträffande tillkännagivandet om ett utvidgat grundlagsskydd för ny kommunikation som sker med elektromagnetiska vågor (bet. 2001/02:KU21 mom. 1, rskr. 233) hänvisar regeringen till dels sin redogörelse för behandlingen av skrivelser från föregående år (skr. 2009/10:75 s. 19 f.) i vilken den aktuella skrivelsen redovisades som slutbehandlad, dels uttalande om att tillkännagivandet om ett utvidgat grundlagsskydd för ny kommunikation som sker med elektromagnetiska vågor (mom. 1) innefattar att regeringen återkommer med förslag till ändringar i de tryck- och yttrandefrihetsrättsliga grundlagarna om en analys skulle visa att dessa behöver ändras innan de kan tillämpas på ny användning av tekniken (bet. 2009/10:KU21 s. 22) samt om att utskottet förutsatte att regeringen skulle återkomma till i enlighet med det aktuella tillkännagivandet. I årets skrivelse (skr. 2010/11:75 s. 1617) redovisas skrivelsen i denna del (mom. 1) som ej slutbehandlad med hänvisning till uppdrag, vilket ska redovisas . Vad gäller tillkännagivandet om dröjsmål hos myndigheter (bet. 2004/05:KU14 mom. 6, rskr. 153) hänvisar regeringen till dels Utredningen om det allmännas ansvar enligt förslag till en lagreglering (SOU 2010:87), dels förslag till en ny lag (SOU 2010:29) som har remissbehandlats. I frågan om tillkännagivandet om beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse (bet. 2009/10:KU37 mom. 1, rskr. 324) anger regeringen i skrivelsen att den beslutade att ge Utredningen om översyn av statlig regional förvaltning m.m. i tilläggsuppdrag att belysa och klarlägga de rättsliga förutsättningarna för att ska ges möjlighet att kunna använda sig av beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse (dir. 2010:72). Av skrivelsen framgår att ett delbetänkande (SOU 2010:94) överlämnades till regeringen och att betänkandet har remitterats. Beträffande tillkännagivandet om handläggningen av ärenden om bortförda barn (bet. 2006/07:KU1 mom. 13, rskr. 45) har regeringen i tidigare skrivelser dels anfört att en översyn av arbete med dessa frågor har gjorts, att departementets arbete med att effektivisera handläggningen av dessa ärenden fortsätter samt att resultatet av de samlade ansträngningarna skulle redovisas (skr. 2007/08:75 s. 36), dels hänvisat till civilutskottets uppföljningsprojekt om bortförda barn samt anfört att den avsett att avvakta uppföljningens resultat innan den tar ställning till vilka ytterligare åtgärder som kan behövas (skr. 2008/09:75 s. 3738). Av förra årets skrivelse (skr. 2009/10:75 s. 35) framgår att regeringen ansåg att momentet var slutbehandlat mot bakgrund av att regeringen under arbetet med uppföljningen hade redovisat hur departementets handläggning av ärendena hade utvecklats. Av behandling (bet. 2009/10:KU21 s. 22) framgår att såväl utrikesutskottet som ansåg att det rådde oklarhet om regeringens redovisning av resultatet av den översyn av handläggningen av ärenden om bortförda barn som via ett tillkännagivande anmodat den att genomföra och som regeringen i föregående års skrivelse sade sig ha redovisat. pekade då bl.a. dels på att regeringen uttryckligen hade fått i uppdrag att informera om resultatet av översynen, dels på att utrikesministern i kammare anförde att en återrapportering till i frågan skulle ske , dels på att , såvitt utrikesutskottet kunnat utröna, inte hade fått någon sådan information. gjorde ingen annan bedömning än utrikesutskottet och förutsatte att regeringen skulle vidta de åtgärder som krävs för att utrikesutskottets synpunkter ska bli beaktade. I årets skrivelse bedömer regeringen att handläggningen av ärenden om bortförda barn nu har förbättrats så långt det är möjligt mot bakgrund av att håller regelbundna möten med såväl svenska som utländska myndigheter samt har utarbetat en vägledning för utlandsmyndigheterna i frågan. Enligt regeringen begränsar dock de nedskärningar som har beslutat möjligheten att avsätta ökade resurser till handläggningen av dessa ärenden.