bet · GZ01UbU1 · 2011-12-09 00:00:00 — Av medlen under anslaget avses fördelas till de universitet som har fått medel för att starta innovationskontor inom ramen för det berörda , och ska användas för att bilda nya holdingbolag knutna till och . Av medlen under anslaget avses fördelas till ett antal lärosäten för kompletterande utbildningar för personer med utländsk examen enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. pågår kompletterande utbildningar för lärare, jurister, läkare, tandläkare och sjuksköterskor. Det finns ett stort behov av sådan utbildning för exempelvis läkare. Medel under anslagsposten ska dessutom finansiera planering och, om möjligt, genomförande av ytterligare kompletterande utbildningar, t.ex. för personer med examen inom andra reglerade hälso- och sjukvårdsyrken inom ramen för olika integrationsinsatser. Jämfört med 2011 ökar anslaget med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Regeringens beräkningar och framåt beräknas anslaget öka med till följd av den sänkning av grundutbildningsanslagen som regeringen avser föreslå med anledning av införandet av studieavgifter. Av dessa medel avses användas för kvalitetsbaserad resursfördelning 2013, 2014 beräknas och beräknas medlen till den kvalitetsbaserade resursfördelningen omfatta . För stipendier beräknas användas och för information om som studieland beräknas användas. avser regeringen att använda respektive till att finansiera delar av den utbyggnad av civilingenjörs- och vårdutbildningarna som föreslås i propositionen. Detta sker genom att motsvarande medel förs från anslaget till berörda lärosätens anslag. Återstående medel 2013 och 2014, respektive , avser regeringen att använda till insatser för att öka kvaliteten och effektiviteten i utbildningen på grundnivå och avancerad nivå. Regeringens satsning på forskarskolor och kompletterande utbildning av lärare beräknas öka med 2013. beräknas den satsningen sedan minska med och minska med . Anslaget beräknas öka med ytterligare för stimulansbidrag till lärosätessammanslagningar. Anslaget beräknas vidare öka med till följd av den minskning av takbeloppen för inaktiva studenter som beräknas . Medlen avses användas till att höja kvaliteten i den verksamhetsförlagda utbildningen inom lärarutbildningen. Vidareutbildning av lärare () För de lärare som har påbörjat en lärarutbildning men som saknar examen pågår en satsning på vidareutbildning av lärare (). I budgetpropositionen presenterade regeringen en utökad satsning på vidareutbildning av obehöriga lärare på sammanlagt . föreslås anvisas för VAL-satsningen och beräknas avsättas . Av dessa medel bör anvisas som ersättning för lärosätenas arbete med tillgodoräknande, studieplanering och samordning. Den totala utbildningsinsatsen kommer att omfatta ca 5 400 helårsstudenter inom ramen för ovan angivna resurser. Mot bakgrund av utbildningens längd och studietakt kommer verksamheten att bedrivas t.o.m. . föreslår i kommittémotion 2011/12:Ub494 yrkande 2 i denna del att resurserna till anslaget ska öka med utöver regeringens förslag . Satsningen innefattar ökat antal lärarledda timmar med 2012 (2013 +1 miljard kronor och 2014 +1,). Av kommittémotion 2011/12:Ub495 (MP) yrkande 1 framgår att målsättningen för genomsnittlig lärarledd tid för alla studenter ska vara minst /vecka inom grundutbildningen. vill även förbättra utbildningen vid högskolan genom satsningar på karriärcentrum med 2012 (fortsatt satsning 20132014 med ) och utökad praktik för alla studenter på minst kandidatnivå med 2012 (fortsatt satsning 20132014 med ). Den sistnämnda satsningen framgår även av kommittémotion 2011/12:Ub496 yrkande 5. vill inte införa studieavgifter för utländska studenter och avsätter därför för dessa studenter (med fortsatt satsning på avgiftsfri högskola åren 20132014 med ). Vidare anser inte att regeringens avdrag för inaktiva studenter vid högskolornas grundutbildning (+440 miljoner kronor ) ska genomföras och inte heller regeringens satsning på humaniora och samhällsvetenskap (åren 20132014). vill i stället avsätta nya pengar till högskolan för att stärka kvaliteten. föreslår i partimotion 2011/12:Ub476 i denna del att resurserna till anslaget ska öka med utöver regeringens förslag . vill som en följd av satsningen för att öka sysselsättningen och utbildningsnivån öka antalet platser på högskolor och universitet med 10 000 till en kostnad av . föreslår även, i enlighet med kommittémotion 2011/12:Ub285 yrkande 4, förlängd utbildning för förskollärare och fritidspedagoger. Denna satsning motsvarar 2 000 nya platser till en kostnad om . Det blir totalt 12 000 fler högskoleplatser . För att höja kvaliteten i högskolan vill bl.a. öka undervisningstiden i högskolan och avsätter för denna åtgärd samt förstärka studentinflytandet genom att anvisa . vill förbättra de ekonomiska villkoren för forskarstuderande. Av kommittémotion 2011/12:Ub353 yrkandena 1 och 2 framgår att stipendier bör förbjudas som studiefinansieringsform inom forskarutbildningen. Därigenom ökar kostnaderna för högskolorna med . Införandet av fler doktorandtjänster kostar . Utskottet delar uppfattningen i motionerna om att frågor om högskolans kvalitet och utveckling är angelägna. Utskottet behandlar och avstyrker motionsyrkanden om utbyggnad av högskolan och om kvalitetsfrågor under anslaget 2:1 i detta betänkande (avsnitt 5 ovan). Vidare avstyrker utskottet ett motionsyrkande om avdrag för inaktiva studenter vid högskolornas grundutbildning under avsnittet Anslagen för grundutbildning vid universitet och högskolor (avsnitt 5). Yrkanden om praktik i högskoleutbildningar har behandlats av utskottet vid tidigare riksmöten, senast vid /11 (bet. 2010/11:UbU11). Utskottet har bl.a. anfört att praktik är en viktig del av många utbildningar, t.ex. inom medicin-, vård-, lärar-, socionom- och journalistutbildningarna. Utskottet har även framhållit att studenters uppsatsarbeten och examensjobb kan fungera som kontaktytor mot arbetsmarknaden. Flera lärosäten satsar på praktiska inslag, vilket utskottet välkomnar. Det kan även tilläggas att det visserligen är lärosätena som ansvarar för hur utbildningsprogram ska läggas upp och vad olika kurser ska innehålla, men att den högre utbildningen också ska svara mot studenternas efterfrågan och även mot arbetsmarknadens behov. Vad gäller stöd till studenter i övergången mellan studier och arbete ser utskottet positivt på den verksamhet som bedrivs vid många lärosäten men anser att sådana insatser faller inom ramen för ordinarie anslag. Enligt 6 kap. 3 § högskoleförordningen (1993:100) ska studenter ges tillgång till studievägledning och yrkesorientering. Högskolan ska se till att den som avser att påbörja en utbildning har tillgång till den information om utbildningen som behövs. När det gäller studieavgifter för utländska studenter har beslutat i enlighet med propositionen Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter (prop. 2009/10:65, bet. 2009/10:UbU15, rskr. 2009/10:230) om införande av studieavgifter för studenter från länder utanför EES-området och för utbildning på grundnivå och på avancerad nivå som påbörjas efter . Utskottet delar regeringens ambition att ett fortsatt stort antal utländska studenter ska studera vid svenska lärosäten även efter studieavgifternas införande. När det gäller frågor om ekonomiska villkor för doktorander behandlade utskottet liknande frågeställningar senast vid /11 (bet. 2010/11:UbU12 s. 11 f.). Utskottet har samma uppfattning . Utskottet framhöll då bl.a. att lärare, forskare och studenter är den viktigaste tillgången vid våra lärosäten och att det givetvis finns ett direkt samband mellan kvaliteten i forskning och utbildning och forskarnas och lärarnas villkor och utvecklingsmöjligheter. Angående utbildningsbidrag föreskrivs att den forskarstuderande som har ersättning i denna form har rätt till anställning som doktorand senast när utbildningstid återstår. Det finns flera exempel på lärosäten som fattat beslut om att alla doktorander ska ha en anställning, vilket utskottet ser som en positiv utveckling. Utskottet vill också påminna om att universitet och högskolor enligt regleringsbrevet inte får finansiera stipendier som är avsedda att vara ett alternativ till lön eller annan form av studiefinansiering för doktorander med medel från statens budget. När det gäller doktorander som finansieras av andra medel än över statsbudgeten är det utskottets uppfattning att målsättningen bör vara att finansieringen så långt som möjligt bör ske i form av anställning eller genom att grundläggande social trygghet på annat sätt kan erbjudas. Utskottet välkomnade i betänkande 2010/11:UbU12 att regeringen avser att närmare belysa dessa frågor. Frågorna är under beredning inom . Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet propositionens förslag och avstyrker motionerna. 2:71 Särskilda åtaganden för universitet och högskolor Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 2:71 Särskilda åtaganden för universitet och högskolor. Därmed bifalls propositionen. Anslaget är nytt och ska användas för särskilda åtaganden vid universitet och högskolor. Regeringen föreslår att som ska tilldelas statliga universitet och högskolor för särskilda åtaganden inom anslagen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå överförs till det nya anslaget 2:71 Särskilda åtaganden för universitet och högskolor. Genom överföringen tydliggörs omfattningen av respektive högskolas utbildningsuppdrag då anslaget till utbildning på grundnivå och avancerad nivå motsvarar lärosätets takbelopp. Regeringen föreslår att under anslaget 2:71 Särskilda åtaganden för universitet och högskolor för anvisar . Regeringen föreslår att anslaget ökar med till tandvårdscentralen vid till följd av utbyggnaden av tandläkarutbildningen som inleddes vid lärosätet 2009. Ökningen finansieras med motsvarande neddragning av anslaget 2:15 : Grundutbildning. Regeringen föreslår också att anslaget ökas med till klinisk utbildning med anledning av den utbyggnad av läkarutbildningen vid som regeringen presenterar i propositionen och med till tandvårdscentralen vid med anledning av den utbyggnad av tandläkarutbildningen vid högskolan som presenteras i propositionen. Regeringen avser att ge Myndigheten för i uppdrag att genomföra en ansökningsomgång för trafikflygarutbildning. När Myndigheten för fattat beslut om den utbildningsanordnare som ska genomföra utbildningen avser regeringen att från detta anslag tilldela Myndigheten för medel för verksamheten. Regeringen avser att återkomma med förslag om en permanent överföring av medel för trafikflygarutbildningen till anslaget för statligt stöd till vuxenutbildning. beräknas anslaget öka med till tandvårdscentralen vid till följd av utbyggnaden av tandläkarutbildningen som inleddes vid lärosätet 2009. Ökningen finansieras med motsvarande neddragning av anslaget 2:15 : Grundutbildning. Med anledning av utbyggnaden av läkarutbildningen vid som inleds 2012 beräknas anslaget öka med 427 000, 434 000, 2013, 2014 respektive 2015 för att finansiera klinisk utbildning. Med anledning av utbyggnaden av tandläkarutbildningen vid som inleds 2012 beräknas anslaget till tandvårdscentralen öka med 438 000, 444 000 och 2013, 2014 respektive 2015. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 2:72 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Utskottets förslag i korthet anvisar 2 till anslaget 2:72 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning. Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för ersättning till sex landsting enligt avtal mellan svenska staten och berörda landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården samt för ersättning till två landsting enligt avtal om samarbete om grundutbildning av tandläkare, odontologisk forskning och utveckling av tandvården. Medel på anslaget används till studenter vid , , , och samt . Regeringen föreslår att under anslaget 2:72 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning för anvisar 2 . Jämfört med 2011 ökar anslaget med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande utbyggnad av antalet platser på läkarutbildningen. Antalet platser ökar i enlighet med vad regeringen presenterat i budgetpropositionerna , 2008, 2009 och 2010 om att utöka antalet platser på läkarutbildningen vid , , , , och . Antalet platser ökar i enlighet med bedömningen i budgetpropositionen om en utbyggnad av läkarutbildningen vid , , och vid med 8,4 nybörjarplatser och lärosäte. Totalt beräknas ökningen fullt utbyggd uppgå till 185 helårsstudenter vid de fyra lärosätena. Hela ökningen av anslaget för denna utbyggnad genomfördes . I enlighet med bedömningen i budgetpropositionen om en utbyggnad av läkarutbildningen vid , , , och föreslås att anslaget ökas med . Totalt omfattar denna utbyggnad 60 nybörjarplatser och fullt utbyggd totalt 330 helårsstudenter vid de fem lärosätena. I budgetpropositionen bedömde regeringen att läkarutbildningen bör utökas med ytterligare 110 nybörjarplatser fördelade med 28 till , 13 till , 13 till , 17 till , 10 till och 29 till . Totalt beräknas ökningen fullt utbyggd uppgå till 605 helårsstudenter. Anslaget föreslås öka för denna utbyggnad med . Anslaget förslås vidare öka med till följd av den utbyggnad av läkarutbildningen med totalt 30 nybörjarplatser, varav 15 till och 15 till , som inleddes . Totalt beräknas ökningen fullt utbyggd uppgå till 165 helårsstudenter. Anslaget föreslås vidare öka med till följd av den utbyggnad av läkarutbildningen som regeringen presenterar i propositionen. Läkarutbildningen utökas med totalt 50 nybörjarplatser fördelade med 6 platser vardera till , , , och samt 10 nybörjarplatser vardera till Lunds och . Totalt beräknas ökningen fullt utbyggd uppgå till 275 helårsstudenter varav 33 vid . läns landsting omfattas inte av det aktuella avtalet mellan staten och sex landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. anordnar den kliniska utbildningen inom ramen för ett eget avtal med läns landsting. Från anslaget föreslås överföras till anslaget 2:15 : Grundutbildning. Beloppet avser de medel tilldelats för vidareutbildning av vårdpersonal. Studenterna i denna verksamhet får i stället avräknas inom takbeloppet. Med anledning av budgetpropositionen utökas tandläkarutbildningen med 5 nybörjarplatser vid och 5 nybörjarplatser vid . Totalt beräknas ökningen fullt utbyggd uppgå till 50 helårsstudenter. Ökningen av antalet platser vid och vid påverkar inte detta anslag, eftersom dessa båda lärosäten anordnar den kliniska utbildningen inom ramen för medel som avser respektive lärosätes tandvårdscentral. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att tandläkarutbildningen skulle byggas ut med totalt 40 helårsstudenter varav 15 vid , 15 vid och 10 vid . Totalt beräknas ökningen fullt utbyggd uppgå till 200 helårsstudenter. Anslaget föreslås öka med med anledning av denna utbyggnad. Utbyggnaden vid påverkar inte detta anslag, eftersom anordnar den kliniska utbildningen inom ramen för medel som avser lärosätets tandvårdscentral. Anslaget föreslås 2012 öka med med anledning av den utökning av tandläkarutbildningen som presenteras i propositionen. Utbildningen utökas med totalt 12 nybörjarplatser fördelade med 6 platser vardera till och . Totalt beräknas ökningen fullt utbyggd uppgå till 60 helårsstudenter. Utbyggnaden vid påverkar inte detta anslag utan högskolan föreslås få del av medel till klinisk utbildning via sin tandvårdscentral. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Förslag till nya anslag i motioner Utskottets förslag i korthet avslår motioner om nya anslag. Jämför särskilt yttrande 3 (SD). föreslår i sin kommittémotion för utgiftsområde 16 (2011/12:Ub521) att anvisas till ett nytt anslag Grundbultsambitionen. företrädare har dock under ärendets beredning i utskottet meddelat att ska anslås 2012 och att satsningen sprids ut (1,2013, 2014 och 2015). Satsningen ska leda till ökad lärartäthet i den högre utbildningen och att man kommer till rätta med resursbristen vid lärosätena inom naturvetenskap och teknik 2012 samt en successiv upptrappning av stödet till humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi . Motsvarande begäran om nytt anslag återfinns i partimotion 2011/12:Fi242 yrkande 7 och den enskilda motionen 2011/12:Ub509 (SD). begär också att anvisas till ett nytt anslag Fler läkarplatser eftersom fler läkare bör utbildas. I den enskilda motionen 2011/12:Ub488 (SD) begärs ett tillkännagivande med samma innebörd. Vidare vill anvisa till lärosätena under ett nytt anslag Ökade forskningsanslag . I bilaga 2 Regeringens och oppositionens förslag betecknas de nya anslagen 99:13. När det gäller yrkande om ett nytt anslag kallat Grundbultsambitionen behandlar och avstyrker utskottet motionsyrkanden om bl.a. kvalitetsfrågor i högskolan i samband med behandlingen av anslaget 2:1 ovan. Vad gäller större anslag till forskning vill utskottet anföra följande. I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) redovisade regeringen sin bedömning av forsknings- och innovationspolitikens inriktning för perioden 20092012. beräknas resurserna för forskning ha ökat med jämfört med . Utskottet välkomnar ovan (under avsnitt Anslagen för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor) regeringens fortsatta kraftfulla satsning på forskning. Utskottet har tidigare framhållit (bet. 2010/11:UbU1 s. 58) att de stora satsningar på forskning som inleddes under förra mandatperioden och som fortsätter 2012 är ytterst värdefulla och kommer att stärka som forskningsnation. Satsningarna kommer att stärka internationella konkurrenskraft och bidra till ökad ekonomisk tillväxt och till den fortsatta kunskaps- och välfärdsnationen. Vad gäller yrkande om ett nytt anslag för att utöka antalet platser på läkarutbildningen konstaterar utskottet att antalet har ökat sedan föregående mandatperiods början, 2006. byggdes läkarutbildningen ut med 110 nybörjarplatser. beslutade om en ytterligare utbyggnad av läkarutbildningen med 30 nybörjarplatser (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126). Därtill startade läkarutbildning . Läkarutbildningen föreslås i propositionen utökas med motsvarande 50 nybörjarplatser . respektive fördelas medel motsvarande 10 nybörjarplatser var. , , , respektive fördelas medel motsvarande 6 nybörjarplatser var. Regeringen överväger vidare att i kommande budgetpropositioner lämna förslag på att ytterligare utöka läkarutbildningen med i storleksordningen 250 nybörjarplatser. Utökningen bör fördelas på alla lärosäten med läkarutbildning, vilket om platserna fördelas proportionellt skulle motsvara ca 35 nybörjarplatser per lärosäte med läkarutbildning. Upplysningsvis kan nämnas att regeringen tillsatt en särskilt utredare (dir. 2011:96) som ska göra en översyn av den svenska läkarutbildningen och allmäntjänstgöringen som sammantaget leder fram till läkarlegitimation. Utredaren ska analysera de behov av förändringar som finns, bl.a. när det gäller längden på utbildningen och ansvarsfördelning, och lämna förslag till förbättringar. Utredaren ska också analysera det framtida kompetensbehovet för läkare och föreslå vilka krav som ska ställas för att få läkarlegitimation. Syftet med översynen är att utbildningen av läkare fram till legitimation ska få en tydlig, samlad uppläggning och bättre stämma överens med vårdens behov. Uppdraget ska redovisas . Dessa frågor behandlas ytterligare ovan i sitt sammanhang under anslaget 2:72 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna om nya anslag. I detta avsnitt behandlar utskottet regeringens förslag för vad gäller anslag och bemyndiganden som avser forskning (anslagen 3:13:13) samt motionsyrkanden i anslutning till dessa. Se även avsnitt 5 Universitet och högskolor ovan, där anslagen för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor behandlas. Målet för området forskning inom utgiftsområde 16 är att ställning som forskningsnation ska stärkas och därmed den svenska konkurrenskraften och kunskapsförsörjningen. Forskningen ska vara av hög internationell kvalitet (prop. 2011/12:1 s. 135). Vidare ska, enligt regeringen, de totala investeringarna i FoU uppgå till av BNP 2020. Regeringen beskriver i forskningsavsnittet inga specifika indikatorer som ska användas för att följa resultatutvecklingen. Avsnittet inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning som ges i budgetpropositionen. De statliga medlen till forskning och utveckling (FoU) inom statens budget beräknas av () uppgå till 2011. Medlen till FoU inom utgiftsområde 16 har ökat med jämfört med föregående år, dock har medlen till forskning inom andra utgiftsområden minskat . Totalt beräknas därför de statliga medlen till FoU bli lägre 2011 jämfört med . Denna minskning beror dels på att SCB numera inte inkluderar avgifterna till () i den totala beräkningen av medel till FoU, dels på att flera myndigheter beräknas minska sin finansiering av FoU . I enlighet med forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation har beslutat om en satsning på medel till FoU på (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160). tillfördes , 2010 tillfördes och 2011 tillfördes ytterligare . Utöver detta föreslås tillföras 2012. De nya FoU-medlen som presenterades i forsknings- och innovationspropositionen kommer att förstärka de direkta anslagen för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor samt användas till forskning inom strategiska forskningsområden. Utöver detta höjs anslagen till de tre forskningsråden , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), för arbetsliv och socialvetenskap (Fas) samt till Verket för innovationssystem (). Insatserna beskrivs närmare i forsknings- och innovationspropositionen. Förutom medlen till FoU inom statens budget beräknas investeringar ske i FoU med från de forskningsstiftelser som bildades med löntagarfondsmedlen, med uppskattningsvis från EU:s forskningsmedel och med från kommuner och landstings medel för FoU . Sammantaget uppskattas statens investeringar och övriga offentliga investeringar i FoU motsvara en andel av BNP om 2011. Det svenska näringslivet tillhör de mest FoU-intensiva i världen. SCB uppskattar att företagens investeringar i FoU uppgick till 2009, vilket är en minskning med jämfört med . Företagens investering i FoU 2009 motsvarar en andel på av BNP. De statliga anslag som investeras i FoU beräknas uppgå till 2011, vilket är en minskning med i fasta priser jämfört med föregående år. FoU-medlen i statens budget beräknas därmed motsvara av BNP 2011. Av de totala FoU-medlen 2011 fördelas inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Universitet och högskolor tilldelas av dessa medel som direkta forskningsanslag. De fyra myndigheterna med särskilda uppgifter att finansiera forskning och utveckling, dvs. , , Formas och Fas, beräknas fördela 7,9 miljarder . Dessa forskningsfinansiärers andel uppgår därmed till av de totala statliga medlen för FoU. Ett mått på kvalitet är antal citeringar av vetenskapliga artiklar. Vetenskapliga artiklar från återfinns bland de tio länder i världen varifrån artiklarna citeras mest. När kvaliteten på forskning mäts som kronindikator ligger sedan 1980talet över världsgenomsnittet. Vetenskapliga arbeten från , , , och citeras oftare än svenska artiklar. , och uppvisar en ökning medan ligger relativt världsgenomsnittet.