bet · GZ01KrU1 · 2011-11-30 00:00:00 — Målet med det statliga stödet till trossamfund är att skapa förutsättningar för en långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Stöd får endast lämnas till ett trossamfund som bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. Vidare krävs att samfundet är stabilt och har egen livskraft. Stödet kan lämnas i form av statsbidrag och avgiftshjälp till registrerat trossamfund. Regeringen avgör vilka trossamfund som kan få statligt stöd. Regeringen föreslår en ökning av anslaget med för att möta de ökande behoven att ge stöd till trossamfunden. Regeringen föreslår att anvisar under anslaget. Detta inkluderar medel till för kostnader för avgiftshjälp. yrkar i motion Kr330 på att minska regeringens anslag 9:2 med , dvs. att anslaget kvarstår oförändrat. I motion Kr286 avvisar regeringens föreslagna höjning av anslaget, dvs. en sänkning med jämfört med regeringens förslag (yrkande 2). Utskottet välkomnar regeringens förslag till höjning av anslaget och vill även framhålla trossamfundens betydelse för integration och mångfald i samhället. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag och avvisar de alternativa förslagen i motionerna. Filmstöd (10:1) Anslaget används för stöd till svensk filmproduktion m.m. enligt filmavtal, som förlängts till att gälla t.o.m. , samt för stöd till filmkulturella åtgärder utanför avtalets ram. Under anslaget beräknas även medel för filmstöd. Från anslaget omprioriteras till för att finansiera för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet. Anslaget ökar med för en satsning på digitalisering av biografer. Vidare föreslår regeringen att anslaget ska öka med för en satsning på unga kvinnors filmskapande. Sammantaget föreslår regeringen att ska anvisas under anslaget . Socialdemokraterna föreslår i motion Kr297 att anslaget ska tillföras utöver regeringens förslag (yrkande 1). Av beloppet är 20 miljoner avsedda för att utöka den tidigare beslutade satsningen på digitalisering av biografer. Därmed skulle möjligheterna öka för fler biografer på mindre orter att genomföra ett teknikskifte. Resterande är avsedda för att utöka stödet till svensk barnfilm . Utan att föregripa de förhandlingar om ett nytt filmavtal som pågår vill motionärerna poängtera vikten av att svensk barnfilm får ett långsiktigt ökat stöd. föreslår i motion Kr286 att anslaget ska tillföras utöver regeringens förslag (yrkande 2). Den föreslagna ökningen är delvis avsedd för att stödja ideella filmvisningsorganisationer som och Folkets Hus och Parker. Även enskilda seriösa biografer, filmstudior och filmfestivaler ska kunna få del av ökningen. Vidare är en del av ökningen avsedd för att stärka stödet till regionala produktions- och resurscentrum och Filmpool Nord bör få i uppdrag att bygga upp ett samiskt filmcenter tillsammans med och . Det framgår inte hur den föreslagna ökningen ska fördelas på de olika ändamålen. Ett likartat förslag om Filmpool Nord framförs i yrkande 10 i motion Kr307 (V). Eftersom medel för regionala resurscentrum anvisas under anslag 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet borde yrkandena i dessa delar rätteligen ha behandlats i det sammanhanget. Med hänvisning till att det är oklart hur stort belopp som motionärerna önskar avsätta i detta syfte behandlas yrkandena för enkelhets skull här. Slutligen framför i motion Kr307 förslag som gäller villkoren för fördelning av bidrag under detta anslag. Motionärerna anför att mer än 200 av landets biografer stängs ute från det nyinrättade stödet för digitalisering. Många av dessa är ideellt drivna och utgör den enda möjligheten för människor i trakten att gå på bio. Partiet föreslår därför att riktlinjerna för digitaliseringsstödet bör utformas så att även mindre biografer får möjlighet att ta del av det när de bedöms spela en viktig roll i området (yrkande 11). och stöd till filmproduktion Stöd till svensk filmproduktion och till distribution och visning av film i hela landet finansieras och regleras filmavtal mellan staten, filmbranschen och flera tv-företag. Avtalet gäller t.o.m. . Statens bidrag till filmavtalet uppgår till som anvisas under detta anslag, anslagsposten 1 Stöd till svensk filmproduktion m.m. Regeringen beslutade om direktiv (dir. 2011:10) till en särskild utredare som ska fungera som förhandlare och som har i uppdrag att få till stånd en ny branschsamverkan för finansieringen av svensk film. Uppdraget ska redovisas . Stödet till filmkulturella åtgärder används för regionala insatser, film i skolan, visningsorganisationer och festivaler, filmarkivet, syntolkning och textning. Medlen anvisas under två olika anslag, nämligen anslag 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet och anslag 10:1 Filmstöd, anslagsposten 2 Stöd till filmkulturella åtgärder. anvisas medel för samtliga regionala resurscentrum för film och video under anslag 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet. De filmresurscentrum som har sin verksamhet inom landsting som ingår i kultursamverkansmodellen tilldelas bidrag av respektive landsting. Filmpool Nord i erhåller således statligt bidrag från . Stiftelsen fördelar stöd till regionala filmresurscentrum i län som ännu inte omfattas av kultursamverkansmodellen. Stöd för digitalisering av biografer Efter förslag från regeringen i Vårändringsbudgeten (prop. 2010/11:99) beslutade att för innevarande budgetår tillföra anslaget 10:1 Filmstöd för digitalisering av små biografer på mindre orter. Stiftelsen har på uppdrag av regeringen lämnat förslag till regler för stödet. Förslaget har remitterats. Regeringen har därefter beslutat om förordning (2011:1053) om statsbidrag för digitalisering av biografer. Förordningen trädde i kraft . Av förordningen framgår att syftet med stödet är att genom bidrag till biografer för inköp av digital biografutrustning öka tillgången till ett brett utbud av film i hela landet (4 §). Statsbidraget får enligt 6 § förordningen ges för investeringar i digital biografutrustning för filmföreställning i en salong som ingår i en biograf med högst tre salonger och med i genomsnitt i bruttobiljettintäkter per salong och år. En förutsättning för statsbidrag är att salongen 1. är belägen inom en liten eller medelstor kommun, eller 2. huvudsakligen visar ett kompletterande utbud av kvalitetsfilm från en mångfald språkområden. Statsbidrag får inte ges till etablering av nya salonger. Vidare är det en förutsättning för statsbidrag att mottagaren visar att den har en långsiktig finansiell förmåga att bedriva verksamheten (7 §). Stöd får inte lämnas till sökande som har skulder för svenska skatter eller avgifter hos eller som är i likvidation eller försatt i konkurs (8 §). Frågor om stöd prövas av Stiftelsen . Utskottet ser med tillfredsställelse på att sammanlagt tillförs anslaget för att digitalisera biografer på mindre orter samt att det nu finns ett regelverk för fördelning av stödet. Den digitala tekniken innebär en förbättring jämfört med tidigare genom att biografer på mindre orter kan få film betydligt snabbare och enklare, något som troligen kommer att vitalisera kulturlivet i landet. Möjligheten för dessa biografer att visa sändningar från stora evenemang som t.ex. sport och opera ökar också. Emellertid torde det vara ofrånkomligt att några biografer faller utanför möjligheterna att få del av stödet. Det beror bl.a. på att stödvillkoren ska vara förenliga med Europeiska unionens statsstöds- och konkurrenslagstiftning. Det beror också på att det är angeläget att förutsättningarna är goda för att biografen ska kunna drivas på lång sikt. Detta innebär att utskottet inte är berett att tillföra anslaget ytterligare medel för digitalisering av biografer. Inte heller kan utskottet finna att det finns skäl att förorda ändringar av bestämmelserna i förordningen (2011:1053) om statsbidrag för digitalisering av biografer. Utskottet kan inte heller ställa sig bakom övriga här aktuella yrkanden om uppräkning av anslaget utöver regeringens förslag. Stödet till ideella visningsorganisationer och filmfestivaler som tas upp i motion Kr286 (V) ingår i det s.k. filmkulturella stödet som finansieras fullt ut med statsmedel och uppgår för innevarande budgetår till nära . Det är uppgift att inom anvisad medelsram avgöra om stödet till visningsorganisationer och filmfestivaler ska räknas upp i förhållande till andra angelägna stödändamål. Stödet till svensk barnfilm som tas upp i motion Kr297 (S) hör till de bidragsändamål som finansieras inom ramen för nuvarande filmavtal som gäller t.o.m. . En särskild utredare har i uppdrag att få till stånd en ny branschsamverkan mellan staten, filmbranschen och andra aktörer på filmmarknaden. Resultatet av uppdraget ska redovisas och bör inte föregripas. Utskottet kan således inte ansluta sig till de aktuella motionsyrkandena utan ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Utbyte av tv-sändningar mellan och (11:1) Anslaget används för att finansiera kostnader för tillhandahållande och överföring av en svensk programkanal till , kostnader för distribution i marknätet av en finsk programkanal i samt övriga kostnader i samband med utsändning av den finska programkanalen i . Anslaget fördelas mellan två parter, () och . SVT tilldelas medel för att tillhandahålla en svensk programkanal till . tilldelas medel för distribution av den finska programkanalen i och för övriga kostnader som uppstår i samband med detta. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I motion Kr286 föreslår att ytterligare avsätts under anslaget (yrkande 2). Partiet anser att de finsktalande och de som förstår finska i finska förvaltningsområden ska ha samma möjlighet att se finska tv-program som de som bor i , och . För att möjliggöra detta anser de att anslaget bör höjas. I motion Kr307 begär ett tillkännagivande till regeringen om att utöka de finskspråkiga tv-sändningarna (yrkande 25). Partiet anser att samhället har ett särskilt ansvar när det gäller de s.k. förvaltningsområdena för sverigefinnar och för det finska språket. Därför ska de finska tv-programmen också kunna ses inom dessa områden. Även för de tornedalingar och finsktalande romer som bor i några av dessa områden skulle detta vara värdefullt. Inledningsvis vill utskottet framhålla att det är viktigt att det finns tillgång i hela till tv-program på finska, som är ett nationellt minoritetsspråk. SVT har därför i uppgift att särskilt beakta språkliga minoriteters intressen, och de nationella minoritetsspråken ska inta en särställning. Utskottet vill även peka på att finskspråkiga kanaler erbjuds av svenska operatörer i andra distributionskanaler. Vad gäller möjligheten att sända en finsk programkanal i finska förvaltningsområden är detta inte enbart en fråga om ytterligare medel. Sändningsutrymmet i marknätet är begränsat. När ledigt sändningsutrymme uppstår gör Myndigheten för radio och tv en utlysning, bedömer ansökningar och beslutar om sändningstillstånd. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning och ansluter sig därmed inte till förslagen i motionerna Kr286 (V) yrkande 2 och Kr307 (V) yrkande 25. Forskning och dokumentation om medieutvecklingen (11:2) Anslaget används för stöd till Nordiskt Informationscenter för Medie- och Kommunikationsforskning (Nordicom) vid för utarbetande av mediestatistik och information om forskningsresultat, bl.a. genom Mediebarometern. Anslaget beräknas öka med för att utveckla Nordicoms infrastruktur. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsansvisning under anslaget. Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet (11:3) Anslaget används för att finansiera svensk medverkan i Europeiska audiovisuella observatoriet, som är ett forsknings- och statistikinstitut som samlar in och distribuerar information om utvecklingen inom film, television, videogram och nya medier. Observatoriet arbetar också med att ta fram jämförbar europeisk statistik på det audiovisuella området. Avgiften till verksamheten vid observatoriet betalas ut i euro. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsansvisning under anslaget. Anslaget används för förvaltningskostnader vid . Det ska användas för verksamhet som syftar till att skydda barn och unga mot skadlig mediepåverkan och att stärka dem som medvetna medieanvändare. Anslaget ska också användas till kostnader för att fastställa åldersgränser för filmer som är avsedda att visas offentligt för barn . Vidare får anslaget användas för att reglera det negativa överföringsbeloppet på äldreanslaget 11:1 . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsansvisning under anslaget. Stöd till taltidningar (11:5) Anslaget används för bidrag till tidningsföretag i enlighet med bestämmelserna i förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kasettidningar. Regeringen föreslår att anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Regeringen gör bedömningen att verksamheten trots det beräknas kunna bedrivas i lägst samma omfattning som . I propositionen anförs bl.a. att övergång från inlästa taltidningar till talsyntestidningar leder till lägre kostnader som det innebär möjligheter att ta del av i princip hela dagstidningar och inte i talad version. Distributionen via internet innebär ökade möjligheter att ta emot taltidningar med olika typer av konsumentutrustning. Det finns vidare möjlighet till samordning när det gäller talboks- och taltidningsverksamheterna, bl.a. då mottagning kan komma att ske med samma tekniska utrustning. Regeringen föreslår därmed att anvisas under anslaget . avvisar i motion Kr286 regeringens förslag om att minska anslaget med (yrkande 2). Partiet framhåller att den nya tekniken ännu inte är införd och att det kommer att dröja innan några kostnadseffektiviseringar som motsvarar neddragningen är gjorda. Att redan nu dra ned på stödet riskerar att drabba verksamheten och därmed synskadade personers tillgång till media, menar motionärerna. Utskottet konstaterar att den föreslagna besparingen på under anslaget aviserades redan i budgetpropositionen . I samma proposition redovisades också att regeringen gett Talboks- och punkskriftsbiblioteket, Taltidningsnämnden10[ avvecklades som myndighet och dess verksamhet fördes över till Talboks- och (TPB) . utgör numera ett särskilt beslutsorgan inom TPB.] och i uppdrag att intensifiera ett utvecklings- och förändringsarbete för taltidningsverksamheten. Utgångspunkten är att öka tillgängligheten för målgruppen till dagstidningarnas material samt att effektivisera utnyttjandet av de statliga medlen som används för taltidnings- och talboksverksamheterna. I uppdraget ingår att ta fram ett fördjupat underlag till det beredningsarbete som pågår inom av förslag som lämnats i tidigare rapporter och som kräver regeringens och ställningstagande (Framtida inriktning för taltidningsverksamheten i , 2008, och Samverkan för ökad tillgänglighet, 2008). Uppdraget ska redovisas halvårsvis med början och slutredovisas . En första rapport lämnades och en andra rapport . Utskottet konstaterar att förändringsarbetet för taltidningsverksamhet bedrivs i nära samverkan med . Utskottet förutsätter därmed att regeringen noga följer frågan och om behov skulle uppkomma återkommer till . Utskottet har därmed inget att invända mot förslaget till medelsanvisning under anslaget och avstyrker motion Kr286 (V) yrkande 2. är central myndighet inom ungdomspolitikens område med uppgift att verka för att målen för den nationella ungdomspolitiken får genomslag inom olika samhällssektorer. Till uppgifterna hör också att ansvara för kunskapsuppbyggnad och uppföljning inom området samt att hantera bidrag till ungdomsorganisationer. har även till uppgift att hantera bidrag som fördelas till organisationer bildade på etnisk grund och för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering samt för verksamhet mot rasism och annan intolerans. ansvarar även för att hantera bidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella och personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. Vidare hanterar myndigheten bidrag för kvinnors organisering och jämställdhetsprojekt. kommer att ha som ordinarie uppgift att även hantera vissa frågor som rör det civila samhället och dess organisationers villkor. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning. Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet (12:2) Under anslaget beräknas medel för statsbidrag till ungdomsorganisationer enligt förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ungdomsorganisationer samt för visst övrigt stöd till nationell och internationell ungdomsverksamhet. Regeringen beslutade om den nya förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer, vilken kommer att tillämpas första gången i fråga om bidrag för . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I motion Kr297 föreslår Socialdemokraterna att anslaget tillförs utöver regeringens förslag (yrkande 1). Partiet föreslår ett projekt , kultur och mångfald som ska ta upp en rad aspekter inom områdena demokrati, kultur, mångfald, integration, internationalisering, kulturutbyte och unga människors delaktighet. Totalt satsas , varav ska fördelas av (motionärernas förslag i denna del redovisas under anslag 1:2). Syftet med projektet är att stärka det demokratiska medvetandet bland unga genom lokala demokratisatsningar i skolan, på fritidsgårdar och i andra miljöer där ungdomar vistas i sin vardag. Socialdemokraterna menar att man på detta sätt uppmuntrar mångfald och pluralism och öppnar dörrarna mellan och världen, mellan majoritetssamhället och de olika minoritetssamhällena. föreslår i motion Kr330 att anslaget minskas med . Minskningen avser stödet till etniska föreningar. I motion Kr286 föreslår att anslaget höjs med (yrkande 2). Ökningen ska enligt partiet gå till mötes- och kulturlokaler drivna av ungdomsorganisationer. Partiet framhåller att en grundförutsättning för att kulturen ska kunna utvecklas är att det finns bra rum för alla möjliga aktiviteter, såsom replokaler, möteslokaler, skapande verkstad och teatercenter. Utskottet vill inledningsvis understryka att frågorna kring demokrati, kultur och mångfald är centrala. Målen för ungdomspolitiken är att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd och inflytande. Arbetet inom ungdomspolitiken inriktas mot dessa mål. I den nya förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer som kommer att tillämpas första gången i fråga om bidrag för anges i en särskild paragraf att syftet med bidraget är att stödja barns och ungdomars självständiga organisering och inflytande i samhället (3 §). Villkoren för bidrag preciseras (8 §) så att bidrag endast får lämnas till en organisation som är en ideell förening i vilken medlemskap i såväl organisationen som dess medlemsföreningar är frivilligt. Föreningen ska vara självständig och demokratiskt uppbyggd och den ska i sin verksamhet respektera demokratins idéer, inklusive jämställdhet och förbud mot diskriminering. Utskottet anser det angeläget att samhället på detta sätt stödjer ungdomarnas egna organisationer. har också flera riktade uppdrag som fokuserar på demokratifrågorna, som att stödja ungdomsorganisationer som vill arbeta med engagemangsguider och liknande metoder av uppsökande karaktär bland ungdomar i bostadsområden med lägre organisationsgrad. fortsätter att fördela projektbidrag för att stärka jämställdhetsarbetet bland de nationella minoriteternas organisationer. Insatser görs också för att stödja unga hbt-personer i fritidsverksamheter. Myndigheten fördelar vidare medel till organisationer inom det civila samhället som dels genomför ett arbete för att stärka ungdomars demokratiska värderingar och förebygger att ungdomar utvecklar ett antidemokratiskt agerande eller rekryteras till antidemokratiska rörelser, dels förmedlar demokrati- och ledarskapsutbildningar till unga som kan agera förebilder på lokal nivå. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att ett omfattande arbete från statens sida redan pågår för att stärka ungdomars demokratiska värderingar. Regeringen aviserar vidare i budgetpropositionen att den avser att presentera en nationell handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (utg.omr. 2, s. 66). Handlingsplanen kommer att beskriva den våldsbejakande extremismen samt presentera ett åtgärdsprogram med insatser för att stärka och värna demokratin, öka kunskapen om extremismen och utveckla det förebyggande arbetet. Med anledning av motion Kr287 (V) yrkande 2 vill utskottet påminna om att ansvaret för den offentligt finansierade och organiserade fritidsverksamheten för ungdomar i huvudsak är ett ansvar för kommunerna och regionerna. Staten ger visst bidrag till allmänna samlingslokaler från anslag 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler. Genom regeländringar fr.o.m. har bl.a. ett särskilt bidrag inrättats i syfte att anpassa allmänna samlingslokaler till ungdomars kultur- och fritidsformer och utveckla ungdomars mötesformer inom kultur- och fritidsområdet. Utskottet finner mot bakgrund av det ovan anförda den föreslagna medelsanvisningen väl avvägd och ansluter sig därmed inte till förslagen i motionerna Kr287 (V) yrkande 2 och Kr297 (S) yrkande 1 om ytterligare medel under anslaget. Utskottet avvisar bestämt förslaget i motion Kr330 (SD) om besparingar på anslaget. Politik för det civila samhället Stöd till idrotten (13:1) Från anslaget utgår bidrag till () för den verksamhet som bedrivs av förbundet och de organisationer som är anslutna till förbundet. Anslaget finansierar bl.a. idrottens barn- och ungdomsverksamhet, den särskilda satsningen Idrottslyftet, idrottens gemensamma verksamhet, antidopning samt olympisk och paralympisk verksamhet. Regeringen föreslår att 1 ska anvisas under anslaget . föreslår i motionerna Fi242 och Kr330 en ökning av anslaget med . Medlen ska användas för en nationell satsning på äldreidrott och för att skapa mer likvärdiga villkor för äldreidrottens utövande runtom i landet. Utskottet är inte berett att förorda någon ökning av anslaget utöver vad regeringen föreslår. Utskottet ställer sig därmed bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Bidrag till allmänna samlingslokaler (13:2) Med allmänna samlingslokaler avses lokaler som hålls öppna och tillgängliga för föreningslivets möten, studieverksamhet, kulturell verksamhet, förströelse, fritidssysselsättning eller någon annan liknande verksamhet. Bidrag till allmänna samlingslokaler lämnas som investeringsbidrag och verksamhetsutvecklingsbidrag. Med investeringsbidrag avses bidrag för köp, ny- eller tillbyggnad, ombyggnad eller standardhöjande reparationer som inte är av ringa omfattning och för tillgänglighetsskapande åtgärder för personer med funktionshinder. Med verksamhetsutvecklingsbidrag avses stöd för att anpassa en allmän samlingslokal till ungdomsverksamhet inom kultur- och fritidsområdet eller för att stimulera sådan verksamhet och utveckla ungdomars mötesformer inom kultur- och fritidsområdet. samlingslokaldelegation fördelar bidragen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . föreslår i motion Kr286 yrkande 2 en ökning av anslaget med för att möjliggöra att föreningslokaler blir mer ändamålsenliga och tillgängliga. Utskottet finner regeringens förslag till medelsanvisning väl avvägt och avstyrker därmed motionsyrkande. I avsnitt 3 behandlas ett förslag om att ska bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden än 2012. Bidrag för kvinnors organisering (13:3)