bet · GY01AU3 · 2011-02-28 00:00:00 — Frågorna om mobbning och kränkande särbehandling är mycket angelägna. Utskottet kan konstatera att frågorna är uppmärksammade på olika sätt och utgår från att regeringen vidtar nödvändiga åtgärder om behov skulle visa sig uppstå. Utskottet är med hänvisning till detta inte berett att förorda ett tillkännagivande i denna fråga och avstyrker därför motionerna A312 (FP), A332 (M) och A420 (FP). Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motionsförslag om bl.a. lagar och regler om asbest och distansarbete. Utskottet föreslår att samtliga motioner avslås. Jämför reservation 13 (S). I föreskrifter om asbest (AFS 2006:1) återfinns EU-gemensamma regler om asbest (direktivet av om ändring av rådets direktiv /477/EEG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet). föreskrifter gäller varje verksamhet där risk finns för exponering av asbest och asbesthaltigt damm. För att få arbeta med asbest behövs tillstånd från . Den som leder eller utför arbete med asbest eller asbesthaltigt material ska genomgå utbildning om bl.a. asbestens egenskaper, hälsoeffekter och förekomst. En arbetsgivare som river asbest eller asbesthaltigt material utan tillstånd från riskerar en sanktionsavgift på . Ett EU-förbud mot alla asbestsorter gäller fr.o.m. . Det förbudet regleras i i . På området finns även en om asbest (162) . Drygt ett 30-tal länder har ratificerat , däribland som ratificerade den . Än bryts asbest, främst i , , och men brytningen i världen har halverats. Första hjälpen i arbetslivet I den utsträckning som föranleds av arbetets art och arbetstagarens behov ska det finnas utrymmen och anordning för bl.a. första hjälp vid olycksfall eller sjukdom (2 kap. 8 § AML). Föreskriften Första hjälpen och krisstöd (AFS 1999:7) handlar om hjälpåtgärder vid olycksfall och akut sjukdom, och som måste vidtas på plats för att återställa och upprätthålla livsviktiga kroppsfunktioner. Med krisstöd avses det psykiska och sociala omhändertagandet vid olyckor och akuta krissituationer. På varje arbetsställe ska den beredskap och de rutiner finnas som behövs med hänsyn till verksamhetens art och särskilda risker. och (båda S) betonar i motion A324 att lagar och föreskrifter inte bara ska skydda några utan alla. Regeringen bör se till att utländska gästarbetare följer svenska lagar och regler för arbete med asbest. Första hjälpen i arbetslivet (S) anser i motion A356 att kunskaper om första hjälpen bör erbjudas alla inom ramen för skola och arbetsliv. (M) vill i sin motion A303 om IT och distansarbete att en översyn genomförs av möjligheterna till flexibelt arbete. Motionären anser också att den offentliga sektorn bör ta ledarrollen och visa på goda exempel. I översynen bör arbetsmarknadens parters inställning i frågan efterhöras. Det behöver också ses över hur staten med hjälp av morötter kan främja distansarbete i näringslivet. Motion A324 tar upp frågan om utländsk arbetskraft i som kommer i kontakt med asbest. Utskottet kan konstatera att användning av asbest är förbjuden . Asbest får alltså inte användas, men finns fortfarande, främst som isoleringsmaterial i hus som är byggda . Asbest är därför fortfarande en allvarlig hälsorisk inom byggbranschen. Vid utstationering av arbetskraft till gäller lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare. Utstationeringslagen, som har sin bakgrund i direktivet (96/71/EG) om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster, innebär att en arbetsgivare är skyldig att följa AML vid tillfälligt utstationerat arbete som utförs i . I förarbetena till lagen anges att det inte råder någon tvekan om att arbetsmiljöregleringen måste betraktas som en offentligrättslig lagstiftning (prop. 1998/99:90 s. 14). De offentligrättsliga reglerna anses utan vidare åtgärder gälla alla arbetstagare inom territorium, inbegripet utländska arbetstagare som endast tillfälligt arbetar . Det betyder att även det som är föreskriftsreglerat, t.ex. föreskriften om asbest, gäller för utstationerade i . gjorde en informationssatsning riktad till utländska företag och arbetstagare verksamma i . Satsningen innebar att man tog fram målgruppsanpassad information på flera språk, t.ex. för byggbranschen och för bärplockare. Utskottet vill understryka att det är viktigt att alla som verkar i byggbranschen är medvetna om riskerna med den asbest som kan finnas i byggnader. Frågor om asbest är väl reglerade för alla arbetstagare som utför arbete här i landet och uppmärksammade både i och EU. Utskottet är därför inte berett att förorda något tillkännagivande till regeringen om asbest utan avstyrker motion A324 (S). Första hjälpen i arbetslivet I motion A356 ställs krav på ytterligare åtgärder när det gäller utbildning i första hjälpen. Utskottet konstaterar att regelsystemet för arbetsgivarens skyldigheter att vidta åtgärder redan finns på plats i och med regleringen i AML och den särskilda föreskriften. Åtgärder på området utöver detta bör vila på frivillighetens grund och lämpar sig dessutom väl för arbetsmarknadens parter att reglera i kollektivavtal. Motion A356 (S) avstyrks. Med distansarbete brukar man mena ett arbete som sker från en arbetsplats utanför arbetsgivarens lokaler, oftast hemifrån, med kontakt med den ordinarie arbetsplatsen via mobiltelefoner, bärbara datorer, trådlösa nätverk och intranät med vilka man kan koppla upp sig mot själva arbetsplatsen. Att arbeta på distans innebär frihet under ansvar. Det finns både fördelar och nackdelar med distansarbete. En fördel med distansarbete är att det kan innebära ett friare och mer flexibelt arbete. Många kan arbeta mer koncentrerat och effektivt hemma utan de störningsmoment i form av buller och avbrott som kan finnas på en arbetsplats. Det har också fördelar från pendlingssynpunkt. Några kända risker med distansarbete är att gränsen mellan jobb och privatliv lätt suddas ut och att den som arbetar på distans missar de sociala relationer som finns på arbetsplatsen. Eftersom mycket av de arbetsrättsliga förhållandena utgår från att arbetstagarna utför sitt arbete på den ordinarie arbetsplatsen finns det risk för att viss del av lagstiftning och kollektivavtal inte omfattar arbete som utförs på distans. Arbetstidslagen (1982:673) är t.ex. helt undantagen från arbete som utförs under sådana förhållanden att det inte kan anses vara arbetsgivarens uppgift att vaka över hur arbetet är ordnat. I 22 § lagen (1982:80) om anställningsskydd, som avser turordningsregler vid uppsägning på grund av arbetsbrist, finns en särskild turordningsregel för distansarbete. Den anger att enbart den omständigheten att en arbetstagare har sin arbetsplats i sin bostad inte medför att den arbetsplatsen utgör en egen driftsenhet. Utskottet vill i detta sammanhang peka på att arbetsmarknadens parter har möjlighet att särskilt reglera frågor som är av betydelse för distansarbete för varje bransch. Utskottets utgångspunkt är att inte bör lagstifta om sådant som bättre kan lösas i förhandlingar mellan parterna. Något initiativ från sida för att göra en översyn av det slag som förespråkas i motionen kan inte anses påkallat. Motion A303 (M) avstyrks. Utskottet föreslår att regeringens skrivelse 2009/10:248 En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan 20102015 läggs till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Arbetsmiljöarbete i allmänhet, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:A3 av m.fl. (S, V, MP) yrkandena 1, 2, 5, 7, 8 och 13 samt 2010/11:A391 av (S) och 2010/11:A329 av m.fl. (S). En god arbetsmiljö gör det möjligt för fler att arbeta längre, vilket bidrar till en starkare gemensam välfärd. Friska arbetsplatser är positivt och avgörande för företagens utveckling, samhällsekonomin och arbetstagarnas ställning i arbetslivet. Regeringen har emellertid gått motsatt väg. I stället för att investera i åtgärder har man försämrat möjligheterna att bedriva ett ambitiöst arbetsmiljöarbete. Resurserna till har rustats ned, har lagts ned och medlen till utbildning av skyddsombud har tagits bort. En god arbetsmiljö handlar inte bara om fysisk miljö utan också om delaktighet i beslut på arbetsplatsen, inflytande över arbetstidens förläggning, ett gott partssamarbete, en väl fungerande arbetsorganisation, utvecklingsmöjligheter och tillgång till utbildning. Vi vill skapa förutsättningar för ett långsiktigt och ambitiöst arbetsmiljöarbete, som är anpassat till ett föränderligt arbetsliv. Vi vill bl.a. investera i resurser till tillsyns- och informationsarbete, utbildning av skyddsombud, regional skyddsombudsverksamhet samt arbetslivs- och arbetsmiljöforskningen. Vi anser att man måste rusta upp arbetsmiljöarbetet. Regeringen har bl.a. dragit ned på viktiga inspektionsverksamhet. finns det 0,7 inspektörer per 10 000 anställda. Av EU:s medlemsstater uppfyller en majoritet av länderna rekommendation om 1 inspektör per 10 000 anställda, men inte . För att detta ska bli möjligt måste den viktiga inspektionsverksamheten på nytt sättas i fokus. Inspektioner på farliga och utsatta arbetsplatser ska prioriteras. Vi vill ta initiativ till att samla arbetslivs- och arbetsmiljöforskningen för att stärka kontakten mellan forskare och arbetsmarknadens praktiker och därmed bidra till att forskningsresultat får praktisk tillämpning. Forsknings- och utvecklingsprogrammen ska genomföras i samverkan med arbetsmarknadens parter och inriktas på de mest skadedrabbade branscherna och yrkesgrupperna. Forskning om stress- och belastningsskador bör prioriteras. Psykisk press och hög arbetsbelastning är arbetsmiljöproblem som i högre grad drabbar kvinnor än män. Kvinnor är dessutom sjukskrivna i större utsträckning än män. En väl fungerande rapportering och registrering av tillbud och olyckor är av stor vikt för att det förebyggande arbetsmiljöarbetet ska vara effektivt. Det statistiska underlaget är också viktigt för arbetslivsforskningen. Ett aktuellt och växande problem är det stora mörkertal som man kan anta finns när det gäller arbetsskador som drabbar utländsk arbetskraft som tillfälligt arbetar i . Vi föreslår att alla tillbud och olyckor som sker på den svenska arbetsmarknaden ska rapporteras till som ska ha skyldighet att registrera dessa. För den som är anställd direkt i någon annans hushåll gäller inte den vanliga arbetsrättsliga skyddslagstiftningen. Utsattheten för dem som är anställda direkt i arbetsgivarens hushåll är mycket stor jämfört med utsattheten för övriga arbetstagare på den svenska arbetsmarknaden. Den grupp arbetstagare som främst berörs är personliga assistenter som anställts direkt av brukaren. Den stora majoriteten av de omkring 50 000 personer som arbetar som personliga assistenter är dock inte direktanställda. Oavsett anställningsform upplever personliga assistenter enligt såväl som stora problem i sin arbetsmiljö. Vi anser att det behövs bättre arbetsmiljötillsyn för dem som har sin arbetsplats i andra människors hem. Vi vill därför ta initiativ till en dialog med berörda parter i syfte att finna en lösning som gör det möjligt att tillförsäkra personliga assistenter samma grundläggande skydd som andra arbetstagare som brukarnas behov tillgodoses. Politiska beslutsfattare i kommuner och landsting har ett särskilt ansvar för arbetsmiljön i vår gemensamma sektor. Vi vill att den gemensamma sektorn ska bli en mönsterarbetsgivare. För att klara detta måste vår gemensamma sektor kunna erbjuda attraktiva arbetsvillkor. Arbetsmarknadens parter har en viktig roll att spela i detta arbete. Anställda måste få möjlighet att påverka och ha inflytande över det egna arbetet. Målsättningen är att kunna erbjuda önskad sysselsättningsgrad och rätt till trygga anställningar. dör ungefär en person i snitt i en arbetsolycka. Vi måste höja ribban och införa en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet. Utöver de som avlider i arbetsolyckor finns det ett stort antal dödsfall som är arbetsrelaterade. dör mer än 100 personer på grund av detta. Vi måste därför satsa på forskning, förebyggande arbete, utbildning och tillsyn i syfte att även minimera detta. Åklagare måste tidigt få tillgång till alla relevanta uppgifter om en allvarlig arbetsplatsolycka. Det är viktigt att skyndsamt utreda vad som inträffat; här kan de fackliga organisationernas kunskap också tas till vara bättre. En annan viktig del är att se till att samhället tydligt signalerar att varje arbetsolycksfall är oacceptabelt. Det som har anförts bör ges regeringen till känna. Motionerna A3 yrkandena 1, 2, 5, 7, 8 och 13 (S, MP, V) och A391 (S) tillstyrks. Trepartsöverenskommelse om arbetsmiljöarbete, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:A407 av m.fl. (MP) yrkande 7. Arbetsmiljöproblem ska lösas av parterna i samverkan. Parterna spelar en helt avgörande roll i arbetsmiljöarbetet. Historiskt sett har arbetarskydd och arbetsmiljöarbete drivits fram av facken, ofta i hård kamp mot arbetsgivarna. har arbetsgivarna insett att resurser som satsas på en god arbetsmiljö är väl använda pengar. En god arbetsmiljö ger konkurrensfördelar, trivsel och produktivitetsutveckling. Det råder en bred politisk enighet om att den svenska förhandlingsmodellen med lagar och kollektivavtal är ett bra instrument för att reglera förhållandena på arbetsmarknaden. Till och med de borgerliga partierna har insett att avtal mellan parterna lägger grunden för arbetsfred och goda resultat. Det betyder inte att politiken spelat ut sin roll. vill utveckla och förstärka ramlagarna, t.ex. arbetsmiljölagen, så att skyldigheter och rättigheter klart framgår. Det behövs levande och aktiva kontakter mellan staten och arbetsmarknadens parter. I har vi goda traditioner vad gäller ansvarsfördelningen mellan staten och parterna. Dessa goda traditioner vill fortsätta att vårda. Den snabba förändringen av arbetsmarknaden skärper kraven på flexibilitet och förändringsvilja när det gäller partssamverkan och arbetsmiljöinsatser. anser att regeringen bör inbjuda arbetsmarknadens parter till överläggningar med syftet att få till stånd en trepartsöverenskommelse om statens respektive parternas ansvar i arbetsmiljöarbetet. Det som har anförts om en trepartsöverenskommelse bör ges regeringen till känna. Motion A407 yrkande 7 (MP) tillstyrks. Forskning med genusperspektiv, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:A3 av m.fl. (S, V, MP) yrkande 3 och 2010/11:A363 av m.fl. (S). Villkoren i arbetslivet har försämrats som kraven har ökat och inflytandet minskat. Hårdast drabbade är kvinnliga arbetare, och det går tydligt att se att klass och kön är en avgörande faktor. Försämrad arbetsmiljö drabbar i högre grad kvinnor än män. Kvinnor upplever att de har mindre inflytande över sina arbetsuppgifter och inte får samma möjligheter till vidareutbildning eller karriärutveckling som männen. Kvinnor drabbas av både fysiska och stressrelaterade besvär. Vi anser det mycket angeläget att ta initiativ till ett forskningsprogram om kvinnors arbetsmiljö i syfte att minska den arbetsrelaterade långvariga sjukfrånvaron för kvinnor, som ofta är relaterad till stress, samt att föreslå lösningar på arbetsmiljöproblem och att bidra med kunskapsutveckling inom området kvinnors arbetsmiljö. Det som har anförts om forskning med genusperspektiv bör ges regeringen till känna. Motionerna A3 yrkande 3 (S, MP, V) och A363 (S) tillstyrks. Arbetsmiljöhänsyn vid offentlig upphandling, punkt 4 (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), (M), (FP), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: 2010/11:A3 av m.fl. (S, V, MP) yrkande 4. När det gäller frågan i motion A3 yrkande 4 (S, MP, V) om att vid offentlig upphandling kunna ställa krav på villkor i enlighet med svenska kollektivavtal och på förbättrade villkor i arbetsmiljöhänseende gör vi bedömningen att en sådan ändring i den svenska lagen om offentlig upphandling sannolikt skulle strida mot . Vi kan konstatera att frågan om krav på kollektivavtal vid upphandling har behandlats i finansutskottet vid ett flertal tillfällen, senast i betänkande 2009/10:FiU22. avstyrkte de då aktuella motionerna och anförde i ställningstagandet bl.a. följande. När det gäller krav på kollektivavtal vid upphandling noterar utskottet, liksom tidigare, att frågan har prövats rättsligt och att det enligt förvaltningsdomstolar ansetts strida mot upphandlingsreglerna (se t.ex. mål 2434-05 från Länsrätten i ). Även har prövat tillåtligheten av vissa krav på kollektivavtal vid upphandlingar i det s.k. Rüffertmålet (mål C-346/06). Domstolen fann att sådana krav stred mot gemenskapsrätten. Mot denna bakgrund vidhåller utskottet sin ståndpunkt att det framstår som olämpligt att ta initiativ till att införa krav på kollektivavtal i svensk upphandlingslagstiftning. Frågan om en svensk ratificering av konvention 94 har enligt utskottets mening ett tydligt samband med frågan om krav på kollektivavtal vid upphandling. Utskottet konstaterar att det råder en osäkerhet vad gäller förhållandet mellan konventionens regler och . Utskottet noterar även att arbetsmarknadsutskottet har avstyrkt motioner om en svensk ratificering av konvention 94 med hänvisning till den rådande osäkerheten om förhållandet mellan konventionen och gemenskapsrätten. Den fråga som gäller ratificering av 94 behandlade arbetsmarknadsutskottet senast i betänkandet Åtgärder med anledning av Lavaldomen och andra arbetsrättsliga frågor (bet. 2009/10:AU5). Utskottet anförde bl.a. följande. Utskottet vill påminna om att frågan om konventionens ratificering redan behandlats under innevarande mandatperiod. Utskottet konstaterade i betänkande 2008/09:AU7 att det enligt betänkande Nya upphandlingsregler 2 (SOU 2006:28) får anses osäkert om en tillämpning av de krav som 94 ställer är förenliga med EU:s direktiv om offentlig upphandling och andra gemenskapsrättsliga regler. Något initiativ från sida ansågs inte påkallat. Utskottet står fast vid detta ställningstagande. Med anledning av förslag om att en anbudsgivare ska kunna uteslutas från en upphandling om denne inte har fullgjort sina skyldigheter att undersöka arbetsmiljöriskerna i verksamheten m.m. konstaterar regeringen i skrivelsen att det finns allvarliga invändningar framför allt när det gäller den EU-rättsliga konstruktionen i fråga om förslaget. Vi instämmer i detta. Socialdemokraterna, och har gjort gemensam sak med och låtit den ideologiska övertygelsen gå ut över den juridiska bedömningen av denna fråga. Vi finner däremot inte anledning att göra någon annan bedömning än regeringen och finansutskottet i denna fråga, vilket också är i linje med den uppfattning som arbetsmarknadsutskottet gett uttryck för när frågan prövats under den föregående valperioden, senast i betänkande 2009/10:AU5. Vi anser att motion A3 yrkande 4 (S, MP, V) bör avslås. Skyddsombud, punkt 6 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:A219 av och (båda S), 2010/11:A351 av (S) yrkandena 13 och 2010/11:A407 av m.fl. (MP) yrkande 3. God arbetsmiljö är helt avgörande för att människor ska trivas på jobbet och inte bli utslitna . Det stora antalet olyckor och sjukdomar har ett direkt samband med dåliga arbetsmiljöer. Fysisk och psykisk stress, tunga lyft, monotona arbetsmoment, omänsklig arbetsbörda, otillräcklig säkerhet, omoderna maskiner, orimliga arbetstider m.m. har bidragit till att människor har kört slut på sig själva och i många fall aldrig repar sig igen. Detta innebär ett enormt resursslöseri för samhället och förstörd livskvalitet för de drabbade. Det sorgligaste är att många av dessa skador hade kunnat förebyggas om arbetsmiljön förbättrats . De lokala och regionala skyddsombuden gör ett mycket viktigt arbete som förtroendevalda. Som regelverket är uppbyggt ska skyddsombud finnas på varje arbetsplats. är de anställda på arbetsplatsen och väljs av sina arbetskamrater. För de allra minsta arbetsplatserna finns regionala skyddsombud som åker runt och besöker dessa arbetsplatser. Skyddsombudens uppgift är att se till att de anställda har en god arbetsmiljö och vid behov slå larm om att de utsätts för risker i de fall arbetsgivaren inte tar sitt ansvar att rätta till problemen. är skyddsombudens förlängda arm. Det är hit skyddsombuden vänder sig för att få hjälp med arbetsmiljön. har också möjlighet att på eget initiativ göra inspektioner på olika arbetsplatser, såväl offentliga som privata. Ett problem är att bara når en del av de dåliga arbetsplatserna eftersom verket inte har resurser att besöka alla arbetsplatser. Risken att missa många av de sämsta arbetsplatserna är därmed stor. Det bästa sättet att ringa in de sämsta arbetsmiljöerna och därmed förebygga arbetsskador vore att alla skyddsombud på arbetsplatser med dålig arbetsmiljö slog larm . För detta krävs att statusen för skyddsombuden höjs och att de får mer stöd och utbildning. Genom att ges stöd i utbildning kan de hålla sig uppdaterade om den förändrade arbetsmiljön och om gällande lagar och säkerhetsföreskrifter. sker deras arbete i god relation med arbetsgivarna men i vissa fall krävs att skyddsombudet går i konflikt med arbetsgivaren för att förbättra arbetsmiljön för de anställda. Det förebyggande och systematiska arbetsmiljöarbetet som skyddsombuden utför är mycket värdefullt, såväl för arbetstagarna som för arbetsgivaren. I vissa lägen kan det också bli nödvändigt att stoppa farligt arbete på en arbetsplats. Dessa regler kräver tydlighet och att formerna för hur man utövar dem är enkla för alla inblandade. Vi vill också uppmärksamma att skyddsombuden förlorade sin tidning på grund av en besparing. Frågan är om detta på innebär en besparing för samhället. En annan nyckelgrupp är de regionala skyddsombuden. De måste få en större roll i kontakterna med de lokala skyddsombuden och större befogenheter på arbetsplatserna. På mindre arbetsplatser är de regionala skyddsombudens insatser av avgörande betydelse. Många branscher kännetecknas av många små arbetsplatser. I de branscherna är de regionala skyddsombuden avgörande för ett fruktbart arbete för arbetsmiljön och de anställdas hälsa. Den regionala skyddsombudsverksamheten bör därför utvecklas. Första steget är att se till att de regionala skyddsombuden ges tillträde till alla arbetsplatser, även de som har skyddskommitté. De regionala skyddsombuden har flera fördelar. För det första jobbar de deltid eller heltid med arbetsmiljöfrågor och har därför tid att fullt ut sätta sig in i vad som krävs för att förebygga skador inom det yrkesområde där deras fackförbund verkar. För det andra är de helt eller delvis anställda av ett fackförbund och därför inte lika beroende av lön från en arbetsgivare. För det tredje besöker de arbetsplatser där de inte själva arbetar och är därför helt oberoende av att vara dessa arbetsgivare till lags. För det fjärde har de både tid och kompetens att vara ett stöd för de lokala skyddsombuden och ge dem kunskap om arbetsmiljö och uppbackning gentemot chefen på arbetsplatsen. De regionala skyddsombuden bör ges stöd i utbildning och ges tillträde till de arbetsplatser som saknar fackliga medlemmar. är de utestängda även från dessa arbetsplatser.