bet · GY01KU20 · 2011-06-01 00:00:00 — Det har inte med programverksamheten att göra utan gäller detaljer i ekonomin.För att skydda oberoende och självständighet har vi ett system där public service inte är en statlig organisation som styrs direkt av regeringen. Om det ska ske stora förändringar måste man gå via och sändningsvillkoren. Det ska tas beslut i som ska föregås av en prövning av om förändringen är förenlig med yttrandefrihetsgrundlagen och radio- och tv-lagen. Det är garantin.När regeringen går via anslagsvillkoren och förändrar stort som smått och påverkar förutsättningarna för public service gör man en kringgående rörelse för att slippa bedömning. Man kan inte tolka det på något annat sätt. Det är inte meningen att anslagsvillkoren ska användas på detta sätt.I paketet om förhandsgranskning finns en formulering om att de nya tjänsternas marknadspåverkan ska bedömas och behandlas av konkurrenterna. De ska sedan ge besked om de tycker att det påverkar deras förutsättningar och marknad. För mig är det ganska uppenbart att syftet då är att påverka public service långsiktigt.Det är en hedervärd hållning. Man får mycket väl ha en sådan åsikt och tycka att public service är för stort, når för många människor och har för stor påverkan och att vi skulle kunna ha privata aktörer som har större påverkan och tar en större marknadsandel. Det är många inom borgerligheten, och särskilt inom , som tycker så - men inte alla.Ska man genomföra förändringar som långsiktigt underminerar möjligheterna för public service att klara av sitt uppdrag som det ser ut ska man gå genom . Beslutet ska tas av här i kammaren och helst av en bred majoritet så att vi inte ändrar grundläggande förutsättningar kortsiktigt.Nu har vi en majoritet i som anser att detta inte har gått rätt till och som ifrågasätter regeringens hantering. Vad händer då? Det får vi se. Det är tydligt att regeringsrepresentanterna än så länge slår ifrån sig dessa frågor. Det rimliga vore att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning - det brukar föregå nya sändningstillstånd och större förändringar av denna verksamhet - och återkallar den förhandsprövning man infört genom anslagsvillkoren, i väntan på att den parlamentariska utredningen får lägga fram ett nytt förslag som är i enlighet med det system vi har för en oberoende och självständig public service.Än så länge tyder ingenting på att regeringen är beredd att göra det, men jag tycker att det är väldigt viktigt. Jag tror att jag har många med mig inom oppositionen här i och inom majoritet för en sådan förändring. Om inte regeringen förstår att det här är en viktig signal tror jag att det kommer att hända saker i på andra sätt. Man kommer att försöka ta initiativ för att få en ordning som fungerar.Det som vi har att ta ställning till är frågan om förhandsgranskning. Där är majoriteten i , utifrån konstitutionella grunder, mycket kritisk mot regeringens hantering. En långsiktig förändring i enlighet med det som kan tänkas bli genom den nya förhandsgranskningen är saker som måste tas upp i för beslut. Det bör inte genomföras genom en förändring i anslagsvillkoret och runda på det sätt som regeringen har gjort i det här fallet.Jag vill för övrigt yrka bifall inte till anmälan i någon reservation i det här ärendet utan till anmälan i reservationerna 4 och 5 som kommer upp . Fria och självständiga medier är en förutsättning för yttrandefrihet och för den mångfald i nyhetsförmedling och opinionsbildning som är av stor betydelse i ett demokratiskt samhälle. Uppdraget för radio och tv i allmänhetens tjänst handlar i vid mening om att självständigt och oberoende av utomstående ekonomiska, politiska och andra intressen erbjuda ett programutbud som är tillgängligt för alla, speglar hela landet och kännetecknas av god kvalitet, allsidighet och relevans oavsett genre.Så inleds regeringens proposition Utveckling för oberoende och kvalitet - Radio och TV i allmänhetens tjänst 2010-2013. har en stark yttrande- och tryckfrihet. Den är även accepterad i Europeiska unionen. Vi anmälde den när vi inträdde, och de gånger vi har tagit strid har EU accepterar att vi har den grundlagen. Det finns även inskrivet i vår grundlag att unionen inte kan besluta om sådana saker som är grundlagsfästa i Sverige.I fler har vi, mer eller mindre, alltid värnat om rätten att i tryckt skrift och också via tråd eller etern förmedla åsikter och yttranden till allmänheten. Men det är inte alltid beslutsfattarna har kunnat hålla fingrarna borta från att på ena eller andra sättet försökt styra och även begränsa möjligheten till det fria ordet. Läser man yttrande- och tryckfrihetens historia framgår det tydligt att försvaret har funnits men att det har varierat i styrka över tid.Medieföretagens oberoende är garanterat genom grundlagen. Det är fria, självständiga redaktioner som avgör vad som ska sändas eller publiceras. Varje företag svarar för att verksamheten bedrivs självständigt i förhållande till statsmakterna, olika intresseorganisationer och andra maktcentrum, och det får inte heller förekomma att något som är avsett att framföras först måste granskas av en myndighet. Myndigheterna får inte heller ingripa på grund av det förväntade innehållet i ett program.Vad gäller förhandsgranskning av programtjänster är det, som talare före mig också har sagt, alltså inte granskning av innehållet i program som vi har som ärende . KU har, som några också påpekat, enigt konstaterat att det beslut regeringen har fattat inte strider mot censurförbudet i yttrandefrihetsgrundlagen. Men det finns andra saker som vi också tittat lite närmare på i KU. KU har faktiskt en uppgift som varningsklocka när ett beslut börjar tangera gränsen. Jag tycker att det är viktigt att påpeka att KU inte bara kan skriva den dagen man har gått över gränsen, utan vi ska agera som den gode revisorn, som många säger, och också som en vakthund i de här sammanhangen.Vi ser att även om regeringen inte överskrider gränsen har detaljstyrningen av public service-företagen genom anslagsvillkoren ökat , och där kanske vi kan titta längre tillbaka också. Vi ska vara uppmärksamma på detta, för det kan påverka företagens oberoende ställning, verksamhetens utformning och i en förlängning även programmens innehåll. Utvecklingen av villkoren har enligt vår mening inte gått i önskvärd riktning.Något som är ytterligare lök på laxen är att det har fått en helt annan karaktär när det gäller villkoren, och vi i majoriteten anser att det kan ifrågasättas om kravet på förhandsprövning utifrån marknadspåverkan över huvud taget överensstämmer med det beslut fattade i de senaste allmänna riktlinjerna. har gått igenom den här saken mycket väl.I propositionen tas regeringens förslag upp under . Nya permanenta programtjänster eller andra tjänster av större betydelse inom ramen för kärnverksamheten och den kompletterande verksamheten som , och Utbildningsradion vill lansera ska anmälas till regeringen för godkännande. Anmälan ska innehålla en motivering som utgår från tjänstens värde för publiken och relevans för uppdraget i allmänhetens tjänst.Så långt är allt väl. I riksdagsbehandlingen fanns ingen avvikande åsikt i denna del. I propositionen om sändningstillståndet för skriver även den socialdemokratiska regeringen: Programföretagen får inte utan regeringens medgivande förändra sin kärnverksamhet i betydande omfattning genom att exempelvis starta permanenta nya programkanaler eller liknande tjänster. Vår regering sade inte heller någonting om the public value, det vill säga allmänhetens relevans för tjänsten. Man sade att de var tvungna att anmäla till regeringen om man ville införa någon ny tjänst.Sveriges Television och har aldrig varit positiva till detta. De avstyrkte all anmälningsplikt i sina remissyttrande och är fortfarande kritiska till förhandsprövning, vilket jag inte tycker är så konstigt. Men UR tillstyrkte, och ansåg att man också skulle ställa sig frågan vilket mervärde lyssnare respektive tittare skulle få av tjänsten.I nuvarande allmänna riktlinjer inför kommande sändningstillstånd kom alltså begreppet tjänstens värde för publiken in, men begreppet marknadspåverkan kom in i anslagsvillkoren. Det står alltså ingenting om detta i riktlinjerna. Frågan är om detta krav överensstämmer med de av beslutade riktlinjerna. Vi tycker inte det.Vi är också kritiska till beredningen i stort. En så stor förändring som riskerar företagens oberoende och i en förlängning kanske även påverkar yttrandefriheten skulle enligt vår mening ha gått tillbaka till . Det hade funnits tid om kulturministern kände att svensk tillämpning eller regeringens förslag till inte överensstämde med kommissionens meddelande. Propositionen lämnades till , meddelandet kom och fattade beslut ungefär en månad senare, . Jag kan också tycka att det är mellan och , men hade man inte hunnit analysera meddelandet hade det funnits andra sätt att komma tillbaka till . Det vet regeringen. Det fanns stora möjligheter till det. Men i stället fick en utredare i uppdrag att föreslå hur det praktiskt ska genomföras, och kravet hamnade i de av regeringen beslutade anslagsvillkoren. Alltså rundades helt i fråga om hanteringen och beslutet om förhandsprövning utifrån marknadspåverkan.Kravet hamnar i en gråzon eftersom kulturministern i utfrågningen, och även departementet i ett pressmeddelande, påpekar att företaget självt avgör vilka tjänster som ska anmälas. Med andra ord: Varför ställa krav på en anmälningsskyldighet som det egentligen inte finns något krav på att uppfylla och framför allt en oklarhet i vad som ska anmälas? I kommissionens meddelande skrivs "väsentligt nya tjänster".Slutligen tycker jag att man kan ställa sig frågan: Hade denna form av förhandsprövning över huvud taget behövt införas i ? Enligt kommissionens meddelande ska specifika särdrag beaktas i varje nationellt system, och vi har i inte de problem som andra nationer har med sina public service-företag där både statlig finansiering och reklamfinansiering tillåts.Vi har ett väl inarbetat system med att offentligt pröva utvecklingen av public service genom begränsade sändningstillståndsperioder där det inför varje ny period sker en utredning, beslutet föregås av ett brett remissförfarande och en proposition till riksdagen.Nordisk public service har ett internationellt högt anseende, vilket till betydande del beror på ett långtgående oberoende. Vi har heller inte ändrat vårt finansieringssystem sedan inträdet i EU, vilket är en styrka. Det tror jag att vi ska ta i beaktande inför nästa programperiod, men den frågan behandlas i ett annat sammanhang och inte av KU.KU är tillsatt för att granska regeringens tjänsteutövning men också för att värna om grundlagar. Här finns en uppenbar risk för att den utveckling vi ser i förlängningen inte kommer att vara förenlig med yttrandefrihetsgrundlagens tankegångar och intentioner.Med detta, herr talman, yrkar jag på godkännande av utskottets anmälan i denna del. Jag vill börja med att påpeka att det tidigare i talarstolen lite grann lät som att det inte finns anledning till synpunkter i och med att utskottet inte anser att beslutet strider mot censurförbudet. Det kan ju vara så att det man utreder en anmälan framkommer uppgifter om andra felaktigheter än just de som anförts i anmälan. Så var fallet med ministerstyre och , där vi hittade andra felaktigheter, och så är fallet här. Vi är överens om att det inte strider mot censurförbudet, men sedan är vi inte lika överens.När fattade sitt beslut om sändningsvillkoren för 2010-2013 nämndes inte marknadspåverkan som en bedömningsgrund för om en ny programtjänst skulle få starta. I propositionen förslogs att nya permanenta programtjänster eller andra tjänster av större betydelse skulle anmälas till regeringen för godkännande. Grunden för bedömning av en ny tjänst skulle vara att den hade ett tillräckligt stort värde för allmänheten. har det lagts till en skrivning om tjänstens eventuella marknadspåverkan, och konkurrenter ska få tycka till om tjänsten påverkar marknaden eller inte.Public service-företagen har i uppdrag att se till att alla har tillgång till oberoende radio och tv. Programmen ska utformas så att de tillgodoser skiftande förutsättningar och intressen hos befolkningen i hela landet. Med det tillägg som finns i anslagsvillkoren tycker jag att det blir ganska märkligt.Om public service-bolagen utför sitt uppdrag bra borde väldigt många välja att se och lyssna på , och Utbildningsradion. Att deras programutbud når och intresserar många, helt i linje med deras uppdrag, kan nu vara till nackdel när det ska bedömas om de ska få utveckla verksamheten med nya kanaler eller andra tjänster.Vad händer till exempel om vill starta en webbkanal med ett brett, seriöst, roligt reklamfritt innehåll riktat mot unga? Det faller inom uppdrag att nå och intressera hela befolkningen. Vi vet att de flesta ungdomar inte lyssnar på radio genom en vanlig radioapparat. En sådan kanal skulle mycket väl kunna bli väldigt uppskattad, och det är klart att en sådan kanal också skulle kunna minska andelen som lyssnar på reklamfinansierad radio.Ska man tolka det som att public service-bolagen bara ska lyckas så där lagom bra med sitt uppdrag, annars begränsas deras möjligheter att utveckla sin verksamhet?Att det inte uttryckligen är angivet att en viss typ av villkor är förbjudna betyder inte att vilken typ av villkor som helst är tänkta och avsedda. I propositionen till radio- och tv-lagen anges vad som kan vara med i anslagsvillkoren. Där sägs: "Villkor som kan bli aktuella gäller till exempel uppbyggnad av lokalredaktioner, tekniska investeringar, krav på ekonomisk redovisning och dylikt." kommer helt nya delar in i anslagsvillkoren. De är inte uttryckligen förbjudna, men är det så det är tänkt och avsett?Att en ny tjänst ska förhandsgranskas på det sätt som regeringen nu angivit i anslagsvillkoren är nytt. För sändningstillstånden gäller att den som vill få ett sändningstillstånd har rätt att yttra sig över de villkor som sätts upp. Villkor som den sökande inte godkänt får inte ställas. Detta kringgår regeringen nu genom att ställa upp de villkoren i anslagsvillkoren.Inför varje tillståndsperiod fattar beslut om villkor och riktlinjer för den kommande tillståndsperioden. Det beslutet ligger till grund för regeringens beslut om sändningstillstånd och anslagsvillkor. Huvudprincipen är att villkoren ska vara oförändrade under tillståndsperioden.Majoriteten i utskottet är överens om att regeringen borde ha återkommit till när kravet på förhandsgranskning, där marknadspåverkan är en del, skrevs in i anslagsvillkoren. Jag vill bara stillsamt påpeka, eftersom påståendet upprepats , att sändningstillstånden endast omfattar markbundna sändningar. De omfattar inte sändningar via Internet, kabel och satellit. Det är därför de inte finns med i sändningstillstånden. Det har påtalats att det inte gäller rätten att få sända tidigare och att det bara gäller om det bekostas med allmänna medel, i det här fallet tv- och radioavgift. Om det inte får bekostas med det kanske det då skulle bekostas på något annat sätt, men har inte , och Utbildningsradion rätt att bekosta sändningar på något annat sätt. Per definition kan saker och ting inte sändas om anslagen inte får användas för det. Det var möjligen svar på en annan replik än den jag hade. Jag försökte nämligen påpeka det enkla tekniska faktum att man inte kan reglera detta i sändningstillstånden eftersom sändningstillstånden inte omfattar sändningar via Internet, kabel och satellit. Man kan trots allt via andra vägar reglera hur man får använda sig av public service-företagen och hur det ska gå till. I en till utskottet inkommen anmälan begärs att utskottet ska granska näringsministerns blogg hos . I anmälan kritiseras näringsministern på följande fyra punkter: Hon ska ha krävt att tillhandahåller henne en blogg. Hon ska ha kommenterat initiativ som regeringen tagit i fråga om kvinnligt företagande. Hon ska ha recenserat oppositionens budgetförslag. Och hon ska vid minst ett tillfälle ha använt sig av en anställd vid för att göra ändringar i blogginläggen.Enligt anmälaren är det uppenbart upprörande att näringsministern använt sig av sin grundlagsskyddade yttrandefrihet.Genom ett regeringsbeslut ålades att genomföra ett treårigt program för att främja kvinnors företagande. Det nationella ambassadörsprogrammet för kvinnligt företagande är en del av den satsningen och drivs av och Näringsdepartementet.Den aktuella bloggen, blogg med underrubriken "Näringsministern bloggar om allt möjligt. Stort som smått", kan nås från hemsidan . Hemsidan utgör den elektroniska mötesplatsen för ambassadörer för kvinnligt företagande. I blogginläggen kommenterar näringsministern olika initiativ från regeringen och avseende kvinnligt företagande. Hon har även kommenterat oppositionens budgetförslag.Utskottet översände en skrivelse med frågor till för att få klarhet i ärendet. Av svaren från framgår att inte har fått i uppdrag att tillhandahålla näringsministern en blogg. hade i stället erbjudit näringsministern att blogga för att öka kännedomen om projektet. Detta erbjudande accepterades av näringsministern.Herr talman! I den förvaltningspolitiska propositionen framhålls att myndigheternas integritet ska värnas och att gränsen mellan politik och förvaltning ska vara tydlig. Det är av största vikt att myndigheternas information präglas av god förvaltningssed, vilket bland annat innebär att försiktighet bör iakttas vad gäller opinionsbildande verksamhet. Myndighetschefernas och de anställdas omdöme är därvidlag av avgörande betydelse.Det måste även i sammanhanget framhållas att näringsministern erbjöds att blogga på och inte på . Denna skillnad är mycket betydelsefull. Vidare har det varit tydligt att näringsministern bloggat i eget namn i sin roll som näringsminister.Herr talman! Utskottet har vid tidigare granskning konstaterat att det inte finns något regelverk eller några instruktioner från regeringens sida om hur en myndighet får använda sig av enskilda ministrars namn, till exempel i samband med opinionsbildande verksamhet. Detta kan skapa förvirring om rådande ansvarsförhållanden.Enligt vår mening är det i första hand myndigheterna själva som avgör hur webbplatser som koordineras av myndigheterna ska utformas. Det bör därför understrykas att det är av stor vikt att myndigheternas självständiga ställning upprätthålls och respekteras.Granskningen har visat att har erbjudit näringsministern att blogga på för att öka kännedomen om ambassadörsprojektet och för att sporra och inspirera ambassadörerna i deras uppdrag. Det kan noteras att granskningen inte rör egen hemsida utan den ovan nämnda hemsidan som är en elektronisk mötesplats för ambassadörer för kvinnligt företagande. Granskningen har även visat att näringsministern inte har bett någon tjänsteman att göra ändringar i hennes blogg.Med detta är det Alliansens mening att näringsministern inte har begått något fel i sin tjänsteutövning. Den anmälan som gjorts mot näringsministern till om att hon haft en blogg på har föranlett ett beslut av majoritet med synpunkter på hur det här har skötts. Vi har från allianspartierna reserverat oss mot beslutet.Av den utredning som gjort framgår att det är som bett näringsministern att medverka med en blogg. Det har inte varit en blogg på , som det har påståtts, men den har gått att nå via en länk från . Bloggen skulle utgöra en kontakt med de kvinnliga företagare som ingick i ambassadörsprojekt. Projektet var en del i arbete för att främja kvinnligt företagande.Av utredning framgår att det inte varit så som anmälaren påstått: att eller hennes medarbetare på skulle ha bett någon på att göra uppdateringar av hennes blogg. Det har visat sig vara en helt felaktig uppgift.Naturligtvis är det viktigt att det finns en tydlig åtskillnad mellan regeringen och de statliga verken. Jag uppfattar det som att det funnits en sådan åtskillnad. , som varit initiativtagare till bloggen, har skött den här åtskillnaden och har inte ingått och ingår inte i det som KU har rätt och möjlighet att uttala sig om.När det gäller hur och har skött detta har lämnat allmänna kommentarer om vikten av åtskillnad mellan departement och verk. Men det finns i det ställningstagande som lämnat inte någon kritik mot näringsministern. Bakgrunden till detta granskningsärende är som vi redan har hört två gånger frågan om det lämpliga i att näringsminister skulle ha accepterat ett erbjudande att blogga på . Det skulle ha skett för att öka kännedomen om och inspirationen för ambassadörsprojekt.Det har också hävdats att skulle ha bett en tjänsteman på att uppdatera hennes blogg. Vad blev resultatet av vår granskning? Ja, vi kan återigen se ordspråket besannas: Det blev en höna av en fjäder. Granskningen har visat att en uppdatering har skett, men att den inskränker sig till ett kommatecken och ett mellanslag. Inga ändringar ska ha skett i övrigt. Alltså har ingen tjänsteman gått in och ändrat i väsentligheter.Det är förvisso viktigt att myndigheternas självständiga ställning upprätthålls och respekteras. Jag vill gärna understryka det. Men här har inte kommit i närheten av något annat.I det här fallet kan vi inte anse att näringsministern skulle ha begått något fel och brustit i denna respekt. Det finns inget regelverk för hur myndigheter får bjuda in ministrar till medverkan genom till exempel en blogg. Näringsministern kan per definition inte bryta mot något sådant regelverk, eftersom det inte finns. Dessutom kan nämnas att bloggen inte lades under , vilket redan nämnts, utan länkades dit från ambassadörsprojektets hemsida, . Några ändringar har som sagt heller inte gjort på bloggen.Inga anmärkningar, med andra ord. har granskat det faktum att tillhandahållit en blogg för näringsminister . Bloggen har innehållit ren politisk propaganda och har vid åtminstone ett tillfälle redigerats av personal på . Detta är klart olämpligt, skulle jag vilja säga.Det ska alltid finnas en klar och tydlig skillnad mellan myndigheters verksamhet samt politisk verksamhet och propaganda. Detta har den borgerliga regeringen själv understrukit förvaltningspolitiska proposition. Det står på s. 38 följande: "Regeringens bedömning: Det bör inte vara en uppgift för en myndighet att bedriva opinionsbildning eller företräda särintressen inom sitt verksamhetsområde. Informationsverksamheten bör ligga inom ramen för myndigheternas instruktionsenliga uppgifter eller särskilda regeringsuppdrag." Den borgerliga regeringen ger här uttryck för sin principiella syn på myndigheters opinionsbildning. Det är tydligt att minst ett statsråd inte kände sig bunden av hur hela regeringen såg på saken.Den citerade propositionen bereddes i som på en blogg upplåten av ägnade sig åt att bedriva opinionsbildning mot oppositionens budgetförslag. Denna opinionsbildning låg kvar på bloggen när propositionen lämnades till . Självfallet är detta klandervärt. Regeringens bedömningar måste gälla lika för alla statsråd.Det är också allvarligt när en tjänsteman på redigerar i ministerns blogg. Försvaret från är här att det har skett och bara genom rent språkliga ändringar. För mig spelar det egentligen ingen roll i vilken omfattning det har skett. Varje statsråd har ett flertal politiskt anställda för att sköta ministerns politiska utspel. Av princip ska denna verksamhet aldrig någonsin blandas samman med myndigheternas verksamhet. Alla ska kunna lita på att våra myndigheter utför det uppdrag de fått av regeringen på ett neutralt och partipolitiskt obundet sätt. Därför är denna sammanblandning djupt olycklig, av hur liten omfattning den än är.För mig spelar det heller ingen roll om ministern tar initiativ eller blir erbjuden och accepterar och bloggar på det här sättet.Jag tycker att felet konstitutionellt är lika stort. Jag anser att det i det här fallet råder bristande omdöme från ministerns sida.