bet · GY01UU13 · 2011-02-22 00:00:00 — 2010/11:UU13 Globalisering och internationellt ekonomiskt samarbete Globalisering och internationellt ekonomiskt samarbete behandlar i detta betänkande motionsyrkanden från allmänna motionstiden om globalisering och demokrati, de internationella finansiella institutionerna, handel och jämställdhet, läkemedel i fattiga länder, företagens ansvar samt handel och utveckling. Motionerna tar upp frågor som rör bl.a. reform av de internationella finansiella institutionerna, jämställdhetsanalys av handelsavtal, och EPA-avtalen mellan EU och AVS-länderna samt företags ansvar för miljö och mänskliga rättigheter. Samtliga motionsyrkanden i betänkandet avstyrks av utskottet. I ärendet finns 11 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Reservation 1 (V) motiveringen avslår motion 2010/11:U306 yrkande 13. Reservation 2 (S) Globalisering och den svenska samhällsmodellen avslår motion 2010/11:U306 yrkande 14. Reform av de finansiella institutionerna avslår motion 2010/11:U306 yrkande 16. Reservation 3 (S) De finansiella institutionerna jämställdhet avslår motion 2010/11:U296 yrkandena 13 och 14. Reservation 4 (V) avslår motion 2010/11:U256. Reservation 5 (MP) avslår motionerna 2010/11:U296 yrkande 12 och 2010/11:U298 yrkande 8. Reservation 6 (V) Läkemedel i fattiga länder avslår motion 2010/11:U298 yrkandena . Reservation 7 (V) avslår motion 2010/11:U297. Reservation 8 (V) Regler för företags ansvar avslår motion 2010/11:U257 yrkandena 1 och 2. Reservation 9 (MP, V) avslår motion 2010/11:U306 yrkandena 15, 21 och 61. avslår motion 2010/11:U298 yrkandena 24 och 25. Reservation 10 (V) avslår motion 2010/11:N438 yrkande 10. Reservation 11 (MP, V) avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (KD), (SD), (S), (FP), (MP) och (V). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande motionsyrkanden från allmänna motionstiden som innehåller förslag med avseende på globalisering och demokrati, de internationella finansiella institutionerna, handel och jämställdhet, läkemedel i fattiga länder, företagens ansvar samt handel och utveckling. Senast utskottet separat behandlade globaliseringsfrågor var i betänkande 2009/10:UU13. I detta betänkande behandlas frågor om globalisering och internationellt ekonomiskt samarbete. I vissa fall anknyter de behandlade förslagen även till den av regeringen identifierade utmaning inom politiken för global utveckling som benämns Ekonomiskt utanförskap. Utskottet avser att återkomma i annat sammanhang till politiken för global utveckling i dess helhet. Samtliga motionsyrkanden i betänkandet avstyrks av utskottet. I ärendet finns 11 reservationer. Socialdemokraterna understryker i kommittémotion 2010/11:U306 yrkande 13 globaliseringens möjligheter. De senaste årtiondenas ekonomiska globalisering har skapat ett ökat välstånd och bidragit till att fattigdomen minskat för flera hundra miljoner människor. I globaliseringens kölvatten har avstånden mellan människor minskat och kunskapen och förståelsen för levnadsvillkoren på andra sidan jordklotet ökat. Aldrig har det funnits så många demokratier som , men Socialdemokraterna konstaterar också att större ansträngningar måste göras för att öka antalet demokratiska stater i världen. I kommittémotion 2010/11:U306 yrkande 14 betonar Socialdemokraterna att det finns mycket goda grunder för att värna den svenska samhällsmodellen både i EU och globalt. Det krävs stark politisk beslutskraft och facklig-politisk samverkan för att nå framgångar i global konkurrens. Kollektiva lösningar för utbildning, hälsa, miljö och infrastruktur är ofta de mest effektiva. Utskottet har i sina tidigare överväganden rörande globalisering, t.ex. i betänkande 2008/09:UU13, noterat att har så många människor på så lyfts från fattigdom till välstånd. Världshandeln ökar, ekonomier integreras, informationsutbytet växer och kommunikationsmöjligheter förbättras. Länder som var stängda öppnar sig mot omvärlden. Dessa är bara en del av de processer som brukar samlas under begreppet globalisering. är det viktigt att framhålla att viktiga riktmärken, såsom millenniemålen, inte har uppnåtts. finns en ojämn resursfördelning mellan länder och människor. Andelen fattiga i världen har minskat, men 2005 levde enligt FN:s beräkningar 1,4 miljarder människor på per dag eller mindre. Globaliseringen och de förändringar som denna medför innebär både möjligheter och utmaningar såväl för den utvecklade som för den mindre utvecklade delen av världen. Globaliseringen är en central process med konsekvenser för många av de frågor som ryms inom utskottets beredningsområde. Den tilltagande globaliseringen har bl.a. inneburit ett öppnare världspolitiskt klimat som har skapat nya möjligheter såväl för individer och företag som för idéer och information att fritt röra sig över gränserna. Det friare flödet av varor, tjänster och kapital bidrar till att skapa förutsättningar för tillväxt och välstånd. På samma sätt bidrar ett ökat utbyte av människor, kultur och idéer över gränserna till att skapa förståelse för och uppslutning bakom normer och värderingar, exempelvis i fråga om respekten för miljön, demokratin och för de mänskliga rättigheterna. Globaliseringen har väckt frågor om hur de snabba samhällsförändringarna kan komma att innebära hot mot miljön, nationella kulturer, sysselsättning och t.ex. arbetsvillkor. Integreringen av marknader och ekonomier befaras framkalla orättvisor mellan u- och i-länder samt ökade klyftor mellan fattiga och rika. Den finansiella oron i världen har visat på gemensamma globala utmaningar. Utskottet delar den motionsvis framförda uppfattningen att globaliseringen i grunden är något positivt och att kopplingarna är tydliga mellan utvecklingen i världen och vår tillvaro här i . Många frågor kring bl.a. finansmarknaderna och klimatförändringarna kräver lösningar på global och internationell nivå. Liksom utskottet har konstaterat, senast i betänkande 2009/10:UU13, måste demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna, fred och säkerhet samt ekonomisk utveckling värnas och främjas om globaliseringens fördelar ska kunna komma alla till del. Utskottet instämmer i vad som framförts i motioner och framhåller globaliseringens betydelse för framväxten av fler demokratier i världen. har det funnits så många demokratier i världen som . Sambandet mellan demokrati och ekonomisk utveckling är dessutom starkt. Demokratins landvinningar har gjort att färre människor drabbas av svält och att allt färre krig utkämpas mellan stater. Som en följd av de senaste årtiondenas ekonomiska globalisering har välståndet ökat i världen som fattigdomen minskat för flera hundra miljoner människor. Globaliseringen har minskat avstånden mellan människor som kunskapen och förståelsen för levnadsvillkoren i andra delar av världen har ökat. Förväntningarna om demokrati, mänskliga rättigheter och social trygghet växer runtom i världen. Utskottet konstaterar att en allt intensivare diskussion förs om gemensamma värden. I en globaliserad värld ställs ökade krav på en värdegemenskap som kan utgöra grunden såväl för ett konstruktivt samarbete som för åtgärder mot de hot av olika slag som det internationella samfundet står inför. Av avgörande betydelse härvidlag är de mänskliga rättigheterna, demokrati, god samhällsstyrning och fungerande rättsordningar. Dessa utgör centrala värden för svenska parlamentariker att lyfta fram i internationella sammanhang. Demokratins former måste dock utgå från varje samhälles egna förutsättningar, men grundas på gemensamma värderingar om alla människors lika rätt och värde. Omsorgen om de mänskliga rättigheterna är en integrerad och central del av utrikespolitiken. Den präglar agerande i globala och europeiska forum och utgör en viktig dimension av de direkta kontakterna med andra länder, utvecklingssamarbetet inräknat. Globalisering innebär att olika ekonomiska, politiska och sociala företeelser breder ut sig över nationsgränserna och bidrar till integration av länder och människor. En angelägen fråga, sett utifrån utskottets beredningsområde, är hur globaliseringen påverkar förutsättningarna för demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Mot bakgrund av vad som ovan anförts avstyrks motion 2010/11:U306 (S) yrkandena 13 och 14. De internationella finansiella institutionerna Socialdemokraterna understryker i kommittémotion 2010/11:U306 yrkande 16 vikten av att de globala finansiella institutionerna reformeras. Demokrati och mänskliga rättigheter bör i högre grad vara förknippade med organisationernas utlåning. Låg- och medelinkomstländernas inflytande bör stärkas och chefstillsättningar inom institutionerna ske med ett transparent och öppet förfarande. Vidare ska kopplingen till FN-systemet stärkas, under det att det utgör ett stort problem om G20 tar över delar av det ansvar som åligger eller . I kommittémotion 2010/11:U296 yrkande 13 anför att inom IMF, och de regionala utvecklingsbankerna ska verka för att institutionernas avtal och program alltid bör innehålla en analys över hur effekterna förhåller sig till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. I yrkande 14 framhåller att inom IMF, och de regionala utvecklingsbankerna ska verka för att öka andelen kvinnor i nämnda institutioners ledningar. I den enskilda motionen 2010/11:U256 (MP) framhåller motionärerna vikten av att den energistrategi som beslutar om avspeglar behovet av hållbara energilösningar. måste sätta upp ett tydligt mål att fasa ut sitt stöd till fossila energiformer. har, som medlem i , möjlighet att driva utvecklingen i denna riktning. Motionsvis framförs vikten av att de globala finansiella institutionerna reformeras. Den ökade globala integrationen har inneburit att internationellt samarbete blivit allt viktigare för att hantera gemensamma utmaningar. Som utskottet har framhållit (bet. 2008/09:UU13) rör en viktig del i arbetet i de finansiella institutionerna frågor om ekonomisk utveckling och det internationella finansiella systemets stabilitet och effektivitet. I huvudsak verkar institutionerna genom långivning och rådgivning. Målet är att förstärka mottagarländernas förutsättningar och förmåga att stärka och utveckla sina ekonomier. Det är, anser utskottet, viktigt att de globala och regionala finansiella institutionerna står starka så att de kan främja och utveckla ett lämpligt ramverk av normer och regler. Ett sådant ramverk bör baseras på gemensamma värderingar i fråga om demokrati, mänskliga rättigheter, rättvisa, jämställdhet och frihandel. Regeringen deltar i internationellt samarbete på det ekonomiska och finansiella området. Det sker genom ett antal institutioner, som exempelvis (), , , Europeiska och Nordiska investeringsbanken. Utskottet konstaterar att i regel inte är en av de större ägarna i dessa institutioner och organisationer, men ofta kan agera tillsammans med andra länder, vilket gör att position får större tyngd. Särskilt utvecklat är samarbetet med de nordiska och baltiska länderna samt inom EU. De nordisk-baltiska länderna har t.ex. framgångsrikt drivit frågan om . offentliggjordes endast en liten del av organisationens dokument. I och med IMF:s Transparency Policy, som trädde i kraft , publiceras en större mängd information, inte minst på organisationens webbplats. Under har föredragningar ägt rum i inför IMF:s och vår- och höstmöten. Då har företrädare för regeringen och lämnat information till utrikesutskottet och finansutskottet om huvudfrågorna vid mötena och tillfälle getts för frågor och meningsutbyte. Utskottet noterar att årliga konferens on Development Economics (ABCDE) anordnades av och i från till . Finansminister och biståndsminister stod värdar för konferensen, som samlade 600 deltagare. Temat var in a Post-Crisis World. Under konferensen diskuterade ledande utvecklingsekonomer miljö- och klimatfrågor, utvecklingsfrågor i ljuset av den finansiella och ekonomiska krisen, sviktande stater samt mänsklig och social utveckling. verkar för att öka tillväxt- och utvecklingsländernas inflytande i . I fråga om utvecklingsländernas inflytande i IMF och redovisade utskottet i betänkande 2009/10:UU13 det reformarbete som inleddes i och med FN:s internationella konferens om utvecklingsfinansiering som inleddes i i . Utskottet redogjorde där för de beslut som efter fattats för att öka tillväxt- och utvecklingsländernas inflytande och representation i de båda internationella finansiella institutionerna. För IMF:s del har två reformsteg genomförts. hade 2008 genomfört första steget i en reformering av inflytandet i banken då beslut bl.a. fattades om att utvidga exekutivstyrelsen med ytterligare en exekutivdirektör för de afrikanska länderna söder om . konstaterade i betänkande 2009/10:UU18 att ett andra reformsteg i inflytande- och representationsfrågan, såsom planerat, beslutades vid . Det innebär att utvecklings- och tillväxtländernas röststyrka i ökar och därmed uppgår till , vilket medför en total ökning . I (IFC, ett av Världsbanksgruppens organ) ökar utvecklings- och tillväxtländernas röststyrka till . En uppgörelse träffades om att se över inflytandet i och med ett åtagande om att med tiden uppnå lika röststyrka för å ena sidan utvecklade länder och å den andra utvecklings- och tillväxtländer. beslutade om betydande styrnings- och inflytandereformer inom IMF. Dessa innebär bl.a. ökad röststyrka i för utvecklings- och tillväxtländer samt underrepresenterade länder, under det att bl.a. europeiska länder får minskad representation. I likhet med då utskottet tidigare övervägt frågan (bet. 2009/10:UU13) instämmer utskottet i regeringens uppfattning att som utvecklingsländerna står i fokus bör inte de länder som bidrar stort till , exempelvis via Internationella utvecklingsfonden (), förlora incitament att fortsatt göra så. Den nordisk-baltiska valkretsen, där ingår, är den femte största givaren till , och den näst största givaren till s.k. trust funds, alltså de resurser som förfogar över utöver den ordinarie verksamheten inom och . Det är angeläget att säkerställa att och den valkrets vi tillhör har inflytande över användningen i av de bidrag som finansieras via skattemedel. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motion 2010/11:U306 (S) yrkande 16 i denna del. Med avseende på förhållandet mellan å ena sidan G20-gruppen och å den andra de internationella finansiella institutionerna anser utskottet att en utveckling där G20 tar över delar av IMF:s och roller och ansvar är olycklig. Beslut som rör IMF och bör fattas inom respektive institutions styrorgan där samtliga medlemsländer är representerade, vilket inte är fallet i G20. Om beslut i stället skulle fattas inom FN skulle detta riskera att undergräva IMF:s och handlingskraft, mandat och finansiering. Utskottet förordar däremot ett ökat samarbete mellan FN, IMF och eftersom detta kan ge effektivitetsvinster. Med detta avstyrker utskottet motion 2010/11:U306 (S) yrkande 16 i denna del. Utskottet har följande kommentarer till motionsförslaget om att de internationella finansiella institutionerna ska genomföra analyser av hur avtal och program där dessa medverkar förhåller sig till FN:s konvention om avskaffande av alla former av diskriminering av kvinnor (Cedaw). FN:s konvention om avskaffandet av all slags diskriminering av kvinnor (Convention on the Elimination of all Forms of Discrimination against Women, Cedaw) antogs av 1979. var bland de första länderna att ratificera konventionen, som trädde i kraft i . Kvinnokonventionen, som den också kallas för på svenska, innehåller 16 rättighetsartiklar som den svenska staten har förbundit sig att följa. IMF och publicerar sedan 2004 årliga rapporter om genomförandet av millenniemålen genom publikationen Global Monitoring Report. utgåva var huvudtemat jämställdhet mellan könen och sviktande stater. Där ingick en uppföljning av hur de internationella finansiella institutionerna förutom IMF och även de regionala utvecklingsbankerna agerat för att främja förverkligandet av millenniemålen, och då framför allt millenniemål 3 om att främja jämställdhet och kvinnors makt. Vad gäller konstaterar utskottet att banken 2001 fastställde en strategi för integrering av ett jämställdhetsperspektiv i verksamheten. Strategin kompletterades 2007 av en fyraårig handlingsplan för jämställdhet och ekonomi, Gender Equality as Smart Economics. bidrar tillsammans med banken och ett antal länder till finansieringen av handlingsplanen, som hade en budget på . finansieras 222 projekt och analyser i 78 länder. Utskottet inhämtar att handlingsplanen Gender Equality as Smart Economics nu är avslutad. Transition Plan som ska föra arbetet vidare är under utarbetande. Ingen slutrapport eller utvärdering av handlingsplanens fjärde år föreligger ännu, men en sådan slutrapport förväntas tillsammans med transitionsplanen vara föremål för diskussion i . I syfte att främja kvinnors ekonomiska egenmakt beslutade världsbankschefen om en rad åtgärder. Bland annat skulle minst hälften av bankens landsbygds- och jordbruksprojekt 2010, som omfattade ca , beakta frågor som har betydelse för kvinnor. Världsbanksgruppen skulle också till 2012 via IFC kanalisera till kvinnliga entreprenörer. Detta mål har, erfar utskottet, överträffats, då har kanaliserats till detta ändamål. Vidare skulle Internationella utvecklingsfonden () öka investeringarna vad avser jämställdhet mellan könen. om jämställdhetsfrågor 2009 anger att av de lån banken beviljat under beaktade jämställdhetsfrågor, medan motsvarande andel var . Framsteg kunde noteras på flera områden, exempelvis ökade andelen landsbygdsprojekt som tog hänsyn till jämställdhetsfrågor från . Utskottet inhämtar att planerar en sammanslagen Annual Monitoring Report för räkenskapsåren 2009 och 2010 som väntas presenteras . Jämställdhetsfrågor har framförhandlats som ett av fyra särskilda teman för verksamhet (Ida16, som inleds ). De nya jämställdhetsmål för verksamhet som förhandlades fram under påfyllnadsförhandlingen inför Ida16 var att av projekt ska anlägga ett jämställdhetsperspektiv, jämfört . Vidare ska av landsstrategier bygga på och förhålla sig till en jämställdhetsanalys , detta jämfört med då andelen var . Slutligen kommer att handla om utveckling och jämställdhet. Utskottet erfar att har varit instrumentellt för att få till stånd dessa beslut med inriktning på jämställdhetsfrågor. Vad gäller IMF är verksamheten till stor del inriktad på makroekonomisk och finansiell stabilitet genom icke öronmärkta lån till medlemsländer. Genderfrågor beaktas dock exempelvis i de fall IMF:s program genomförs enligt nationella strategier för fattigdomsbekämpning innehållande genderaspekter. Utskottet förutsätter att fortsatt noga följer och främjar de internationella finansiella institutionernas agerande vad gäller genderfrågor. Utskottet noterar att regeringen under innevarande år kommer att lägga fram en resultatskrivelse för med fokus på biståndet till jämställdhet och kvinnor. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motion 2010/11:U296 (V) yrkande 13. Motionsvis föreslås reformering av och öppenhet i processen vid tillsättning av chefer i IMF och samt agerande för att öka andelen kvinnor i ledningen för dessa institutioner. I betänkande 2009/10:UU13 konstaterades att den första reformfasen i inneburit att posten som ordförande i ska tillsättas genom en meritbaserad process och vara öppen för sökande från alla medlemsländer. Vidare ska utvecklingsländernas inflytande i den operationella verksamheten stärkas genom bl.a. ökad mångfald i rekryteringen. Utskottet välkomnade att liksom den nordisk-baltiska valkretsen i IMF respektive verkar för att ordförandeposterna i respektive institution ska tillsättas i en tydlig och transparent urvalsprocess baserad på kandidaternas meriter och lämplighet. Enligt regeringens bedömning togs steg i denna riktning i samband med tillsättningen av nya chefer i IMF och 2007. Utskottet noterade i betänkande 2009/10:UU18 att det vid vårmötet fanns enighet om målsättningen att ledningen för ska utses genom en öppen, meritbaserad och framför allt transparent process. Det konstaterades att framgång i frågan inte kommer att nås förrän motsvarande utveckling sker för ledning. Utskottet konstaterar att formuleringar om en öppen, meritbaserad och transparent process för tillsättning av posten som president för bekräftades i det nordiska talet vid utvecklingskommitténs möte i anslutning till . Vad avser IMF fattades beslut om styrnings- och inflytandereformer av . Beslutet innebar dock inte någon förändring avseende tillsättningen av IMF:s högsta chef. Utskottet noterar att och den nordisk-baltiska valkretsen argumenterat för en öppen och meritbaserad process som inte tar hänsyn till nationalitet i både IMF och . På samma sätt uttalade sig Europeiska unionens råd (ekonomiska och finansiella frågor) vid mötet i International Monetary and (). När det gäller åtgärder för att främja kvinnor på ledande positioner respektive genderfrågor i verksamheten i och har utskottet inhämtat att ungefär hälften av Världsbanksgruppens anställda är kvinnor. tillkännagav världsbankschefen en målsättning om att före utgången av 2012 få till stånd en jämn könsfördelning (gender parity) på alla nivåer i bankens ledning. Inom banken arbetar man nu aktivt med att identifiera interna kvinnliga kandidater och med att externrekrytera kvinnor till ledande befattningar. Enligt uppgift från innehade, , kvinnor av de ledande befattningarna (managernivå). På nivån därunder var andelen . ingår i högsta ledning 23 män och 17 kvinnor, motsvarande kvinnor. IMF antog 2003 en strategi för mångfald i verksamheten, The Role of Diversity in the Strategy. publiceras på IMF:s webbsida en mångfaldsrapport, , med uppgifter om bl.a. könsfördelning bland fondens anställda. Kvinnor innehade av de ledande befattningarna i IMF , medan andelen kvinnor bland samtliga IMF-anställda uppgick till . vill i detta sammanhang understryka vikten av att agerar för ett förverkligande av målsättning om en jämn könsfördelning och för mångfald i verksamheten. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2010/11:U306 (S) yrkande 16 i denna del och 2010/11:U296 (V) yrkande 14. Avseende de synpunkter som framförts motionsledes gällande energistrategi konstaterar utskottet att miljö och klimat utgör en av tre tematiska prioriteringar för utvecklingssamarbete . Inom den tematiska prioriteringen miljö och klimat är fyra områden föremål för särskild uppmärksamhet: anpassning till klimatförändringarna, energi, miljö och säkerhet respektive vatten. I betänkande 2009/10:UU18 konstaterade utskottet att regeringen avser att genomföra en klimatsatsning på . En betydande del av satsningen kanaliseras via . Ett extra bidrag om lämnas till Internationella utvecklingsfonden (), som prioriterar stöd för anpassning till klimatförändringarna i de fattigaste länderna. Utöver detta kanaliseras via en fond för ren teknologi (), som förvaltas av . Utskottet menar att detta ekonomiska stöd är ett uttryck för pådrivande roll i klimatarbete. Vid i var enigheten stor om att det för att åstadkomma en hållbar tillväxt i utvecklingsländerna krävs storskaliga och långsiktiga investeringar i åtgärder för begränsning (mitigation) av klimatförändringarna och för anpassning (adaptation) till dessa. Köpenhamnsöverenskommelsen (Accord) utgjorde bas för de beslut som fattades vid klimatmötet i i (Agreement). har tidigare framhållit (bet. 2009/10:UU18) att det är angeläget att skapa ett väl fungerande ramverk för ett sådant bistånd och att det måste till en väsentlig upptrappning av de finansiella flödena för att hjälpa utvecklingsländerna att genomföra ambitiösa begränsnings- och anpassningsåtgärder. Utskottet ser därför positivt på de åtaganden avseende finansiering som presenteras i det s.k. Agreement.