bet · GY01SoU9 · 2011-03-24 00:00:00 — särskilt analysera roll och funktionalitet i vård- och omsorgssystemet se över den kunskapsstyrning, forskningsfinansiering och kunskapsgenerering som myndigheterna bedriver och vid behov lämna förslag som samordnar myndigheternas arbete inom området klargöra det statliga ansvaret för att säkerställa efterlevnaden av regelverk och riktlinjer på området lämna förslag på hur regeringens styrning av berörda myndigheter och verksamheter kan utformas lämna förslag på hur myndighetsstrukturen kan effektiviseras redogöra för hur föreslagna förändringar kan genomföras och redovisa de ekonomiska konsekvenserna av förslagen. Uppdraget ska slutrapporteras till regeringen . Gränslös vård är ett projekt vars syfte är att fördjupa den vårdsamverkan som finns mellan kommunerna i svenska och finska en samverkan som innebär att regionens invånare ska kunna få likvärdig och tillänglig vård med hög kvalitet oavsett om man söker vården i eller . Huvudmålet med projektet är att skapa förutsättningar för ökad rörlighet för regionens invånare genom att säkerställa en god sjukvård oavsett arbetsplats och bostadsort, effektivare nyttja de sjukvårdsresurser som redan finns, stärka samarbetsrelationerna samt öka informationsöverföringen mellan regionens olika sjukvårdsaktörer. Identifierade samarbetsområden är bl.a. ambulans, jour, röntgen, lagrum och informationsöverföring. Projektet finansieras av EU-programmet A Nord, , i , i , och . Motioner om nationella centrum för palliativ medicin behandlades under den förra valperioden, bl.a. i betänkandena /07:SoU8 Hälso- och sjukvårdsfrågor (rskr. 2006/07:118) och 2008/09:SoU13 Hälso- och sjukvårdsfrågor. Utskottet fann då inte skäl för att ta något initiativ med anledning av motionerna (inga reservationer i denna del). Patienträttigheter och vårdgarantin m.m. antog regeringens förslag till ändringar i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område i syfte att stärka patientens ställning i hälso- och sjukvården (prop. 2009/10:67, bet. 2009/10:SoU7, rskr. 2009/10:212). Lagändringarna trädde i kraft . Ändringarna innebär bl.a. att den nationella vårdgarantin nu regleras i lag. Om inte uppfyller vårdgarantin ska det se till att patienten utan extra kostnad för honom eller henne får vård hos en annan vårdgivare. Vidare innebär lagändringarna att de enskilda yrkesutövarna ska ge patienten individuellt anpassad information dels om sina möjligheter att välja vårdgivare och utförare inom den offentligt finansierade vården, dels om vårdgarantin och dess innehåll. Landstingen ska dessutom rapportera uppgifter om väntetider till en nationell databas. Vidare har den begränsning som funnits i lagstiftningen om patientens rätt till behandling utanför det landsting inom vilket han eller hon är bosatt utgått. Verksamhetschefen har genom lagändring getts ett tydligare ansvar för att patientens behov av trygghet, samordning, kontinuitet och säkerhet i vården tillgodoses. Om det behövs eller om en patient begär det ska verksamhetschefen utse en fast vårdkontakt för patienten. Patientens ställning stärks även genom att hälso- och sjukvårdens skyldighet att medverka till att patienten kan få en förnyad medicinsk bedömning utökas. Detta görs genom att begränsningen att skyldigheten bara gäller när vetenskap och beprövad erfarenhet inte ger entydig vägledning för det medicinska ställningstagandet tagits bort. Vårdgarantin går kortfattat ut på att patienten ska få: besök i den specialiserade vården Vårdgarantin gäller vid kontakt med och vid läkarbesök i primärvården samt vid första besök och behandling i all planerad specialiserad vård på ett sjukhus eller en mottagning oavsett om det är hos en läkare, sjukgymnast, arbetsterapeut, specialistsjuksköterska, logoped och psykolog. Vårdgarantin gäller inte bl.a. återbesök, medicinsk service (exempelvis laboratorie- och röntgenundersökning), utredningar och undersökningar samt hjälpmedelsförsörjning. eller beslutar om lokala vårdgarantier. Det finns inte något som hindrar landstingen att besluta om kortare tidsgränser än vad som följer av den nationella vårdgarantin. För att stimulera landstingen i arbetet med att uppfylla vårdgarantin ingick regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) en överenskommelse om en långsiktig resultatbaserad satsning som omfattar . enades regeringen och SKL om kriterierna kömiljard. För att få del av kömiljarden måste landstingen leverera vård betydligt snabbare än vad som krävs i vårdgarantin. fördelas till de landsting som klarar målet att av patienterna i har väntat eller kortare på ett specialistbesök inom planerad specialiserad vård fördelas till de landsting som når målet att av patienterna i har väntat eller kortare på ett specialistbesök inom planerad specialiserad vård fördelas till de landsting som når målet att av patienterna i har väntat eller kortare på beslutad behandling inom planerad specialiserad vård fördelas till de landsting som når målet att av patienterna i har väntat eller kortare på beslutad behandling inom planerad specialiserad vård. Fördelningen av medlen kommer också, till skillnad från tidigare, att baseras på resultat . ställde (S) en skriftlig fråga till socialminister om kömiljarden (fr. 2010/11:116). Socialministern anförde följande i sitt svar: har frågat mig vilken statistik jag bygger mitt ställningstagande på när jag hävdar att arbetet mot köer och väntetider i vården varit en framgång. Den väntetidsstatistik vi har i hämtas främst från Kommuner och Landstings nationella väntetidsdatabas till vilken samtliga landsting rapporterar. Ser man på väntetidsutvecklingen kan man konstatera att sedan kömiljarden lanserades har antalet personer som väntar än , med vissa undantag för sommarmånaderna, minskat till påtagligt lägre nivåer jämfört med tidigare. Även konstaterade i sin första uppföljning av kömiljarden att antalet patienter som väntat än i den planerade specialiserade vården minskat jämfört med året innan samt att väntetiderna blivit mer jämnt fördelade över riket. Detta är ingenting annat än en verklig framgång och det gläder mig att patienterna nu får snabbare vård än . Tydligt är dock att efter den avstämning som gjordes för fördelning av kömiljard har antalet väntande ökat, men når fortfarande inte upp till tidigare nivåer. En förklaring till detta kan vara att har skarpare redovisningskrav för landstingen införts vilket påverkat statistiken. Till exempel ingår de som frivilligt valt att vänta än vårdgarantins tidsgräns i beräkningarna. Jag avser att fortlöpande följa väntetidsutvecklingen och verka för att den situation vi har ytterligare ska förbättras. Ett verktyg i detta arbete är de årliga kömiljardsöverenskommelserna och de incitament till exempel antal avstämningstillfällen och målnivåer till exempel antal dagar som patienterna ska behöva vänta på vård som sätts upp i denna. Myndigheten för vårdanalys startade sin verksamhet och den kommer att vara i ett uppbyggnadsskede . Myndighetens uppgift är att följa upp hur väl hälso- och sjukvården fungerar och analysera större satsningar och reformer ur patienternas och allmänhetens perspektiv. Myndigheten ska således kunna granska alla delar av hälso- och sjukvårdssystemet, däribland myndigheternas arbete. All offentligt finansierad hälso- och sjukvård (inklusive tandvård), oavsett huvudmannaskap eller driftsform, omfattas. Liknande granskningsuppgifter kommer även att utföras inom vissa områden av . presenterade Europeiska kommissionen ett förslag till direktiv om patienträttigheter vid gränsöverskridande vård (KOM(2008) 414 slutlig). Förslaget syftar i första hand till att utveckla den inre marknaden genom att skapa ett tydligare rättsläge för patienters rätt till ersättning för planerad vård i andra EU-länder. Direktivet syftar även till att förstärka samarbetet inom hälso- och sjukvårdssektorn, bl.a. när det gäller Europeiska referensnätverk och e-hälsa. behandlade förslaget i en första läsning . Vid rådsmötet kom EU-länderna överens om ett förslag som det sittande spanska ordförandeskapet lade fram. Förslaget innebär bl.a. att patienter ska ha rätt till ersättning för planerad vård i andra EU-länder om motsvarande vård hade ersatts i patientens hemland, att ersättningen ska uppgå till det belopp som hade ersatts om motsvarande vård hade getts i hemlandet samt att EU-länderna under vissa förutsättningar kan ställa krav på förhandstillstånd för att patienter ska få ersättning för vård i andra EU-länder. Förslaget ska garantera att patienternas rättigheter får genomslag i alla EU-länder och lägger en grundnivå för deras rättigheter. Det är fullt möjligt för ett medlemsland att ha en generösare tillämpning, t.ex. vad gäller vilka behandlingsmetoder som patienter kan få ersättning för eller vilka ersättningsnivåer som ska gälla för dessa. Direktivförslaget har behandlats i , och röstade parlamentet om ett förslag till regler om patienters rättigheter vid vård i annat EU-land. De nya reglerna gör klart att EU-medborgare kan få ersättning för sjukvård i ett annat EU-land än hemlandet, så länge behandlingen och kostnaden för den normalt hade ersatts i hemlandet. Myndigheterna kan kräva att patienterna söker förhandstillstånd för behandlingar som kräver övernattning på sjukhus eller specialiserad vård. Efter krav från parlamentets ledamöter kan medlemsländerna enbart neka ersättning med hänvisning till en redan fastställd lista av orsaker, som t.ex. om vårdtagaren eller allmänheten utsätts för risker. Varje EU-land måste upprätta en "kontaktpunkt" som ska ge information till personer som funderar på att söka vård utomlands. Dessa kontaktställen ska också kunna hjälpa vårdtagarna om det uppstår problem. Lagen som antogs av parlamentet är resultatet av en överenskommelse med EU-ländernas ministerråd, som gav sitt formella godkännande . EU-länderna har 30 månader på sig att införa nödvändiga ändringar i sina nationella lagar. Regeringen anför i budgetpropositionen att satsningarna på öppna jämförelser utgör en viktig grundstruktur för att kunna utveckla och driva på hälso- och sjukvårdens systematiska förbättringsarbete (prop. 2010/11:1 utg.omr. 9 s. 31). Tillgången på indikatorer och resultatmått har genom olika satsningar förbättrats och det har öppnat för fördjupade analyser av samband och framgångsfaktorer. Detta har inneburit att patienter och allmänhet har fått en bättre inblick i vad hälso- och sjukvården presterar och till vilka kostnader. Satsningar på öppna jämförelser är följaktligen en viktig faktor för regeringens ambition att stärka patientens ställning. har regeringen lämnat stöd till och för att möjliggöra publiceringen av den årliga rapporten jämförelser av hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet. Utöver detta har regeringen beslutat om ett flertal uppdrag, bl.a. till , som syftar till att påverka utvecklingen av öppna jämförelser. Som ett led i utvecklandet av öppna jämförelser har haft i uppdrag att, i samarbete med SKL, sammanställa uppgifter för öppna jämförelser inom primärvården på landstingsnivå. har dessutom, inom ramen för arbetet med öppna jämförelser och god vård, tagit fram ett s.k. indikatorbibliotek för primärvården. SKL har genom ett avtal med regeringen utvecklat en publik webbapplikation som pedagogiskt tillgängliggör information om primärvården på enhetsnivå som stöd för patienten i det fria vårdvalet. har regeringen och SKL stärkt sitt samarbete kring kvalitetsregistren. kom regeringen och SKL överens om en ambitionshöjning när det gällde att driva på vidareutvecklingen av de nationella kvalitetsregistren. Regeringens satsning på registren omfattade . Satsningen ska stödja driften och utvecklingen av befintliga kvalitetsregister samt starta och utveckla register på nya områden. Parterna har tillsatt en arbetsgrupp som ska göra en översyn av registrens fortsatta utveckling. Målet med arbetsgruppen är att skapa förutsättningar för ett mer heltäckande system av kvalitetsregister samt en ökad användning av registren i hälso- och sjukvårdens förbättringsarbete och i den kliniska forskningen. lämnade arbetsgruppen sin rapport i hälso- och sjukvården förslag till gemensam satsning 20112015. Rapporten har skickats på remiss. Dagmaröverenskommelsen 2011 innefattar en utökad satsning på och beaktar förslagen i ovan nämnda rapport (S2010/1833/HS m.fl., 101222). Parterna är eniga om att driva ett kontinuerligt arbete för att förbättra de nationella kvalitetsregistrens täckningsgrad, variabelinnehåll, analyser och förutsättningarna för att kvalitetsregistren ska utgöra verktyg för förbättringsarbete i vården. är parterna överens om att öka basfinansieringen av de nationella kvalitetsregistren och med totalt jämfört med . Regeringen utsåg som samordnare för utvecklingen av de nationella kvalitetsregistren. Samordnaren ska bl.a. utveckla de organisatoriska förslag som arbetsgruppen, Översynen av de nationella kvalitetsregistren, lämnat i sin rapport. Hon ska också lämna förslag till finansiering av de nationella kvalitetsregistren med utgångspunkt i vad som anges i Dagmaröverenskommelsen och arbetsgruppens rapport, samt beakta remissbehandlingen av rapporten. Uppdraget ska genomföras i samverkan med Kommuner och Landsting och i samråd med andra berörda myndigheter och organisationer. beviljade Beslutsgruppen för medel till . Omkring 88 kvalitetsregister beräknas få stöd 2011 (). antog regeringens proposition 2009/10:210 Patientsäkerhet och tillsyn med bl.a. förslag till en ny patientsäkerhetslag (bet. 2009/10:SoU22, rskr. 2009/10:342). Den nya patientsäkerhetslagen (2010:659) trädde i kraft . Den innehåller bestämmelser om att vårdgivare ska bedriva ett systematiskt patientsäkerhetsarbete, som bl.a. innebär att utreda händelser i verksamheten som medfört eller hade kunnat medföra en vårdskada, att ge patienter och närstående information och möjligheter att bidra till patientsäkerhetsarbetet samt att till rapportera legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal som bedöms utgöra en fara för patientsäkerheten. Disciplinpåföljderna varning och erinran ersätts av en utökad klagomålshantering hos med en möjlighet att rikta kritik mot yrkesutövare. Staten får utökade möjligheter att tillgripa skyddsåtgärden prövotid. I beslut om prövotid ska det kunna fastställas en prövotidsplan som den legitimerade ska följa. Bestämmelserna om återkallelse av legitimation och annan behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården förändras med den nya lagen bl.a. på så sätt att det tydliggörs att även allvarlig brottslighet utan samband med yrkesutövningen ska kunna utgöra grund för återkallelse. Då övertar de ärenden som kan leda till disciplinpåföljd minskar Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnds () arbetsuppgifter. Myndighetens uppgifter fr.o.m. är att pröva frågor om prövotid, återkallelse av legitimation och annan behörighet, begränsning av förskrivningsrätt samt ny legitimation m.m. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram en patienthandbok om patientsäkerhet och gett Kommuner och Landsting (SKL) ett bidrag för att tillsammans med såväl patientföreträdare som sjukvårdshuvudmän ta fram modeller för bättre patientmedverkan i det förebyggande patientsäkerhetsarbetet. Regeringen har tagit initiativ till att sammankalla berörda aktörer till en nationell samling för patientsäkerhet i syfte att bättre samordna insatserna på nationell nivå. presenterade regeringen och SKL en överenskommelse som syftar till att förstärka arbetet med patientsäkerhet. Överenskommelsen innebär att de landsting som åstadkommer förbättringar enligt uppsatta kriterier får del av de pengar som avsatts för ändamålet. En förutsättning för att ett landsting ska få del av medlen är att vårdgivarna har upprättat en patientsäkerhetsberättelse i enlighet med den nya patientsäkerhetslagen inrättat en lokal strategigrupp för rationell antibiotikaanvändning och minskad antibiotikaresistens (Strama), deltar i den nationella patientenkät för primärvården som kommer att genomföras tagit väsentliga steg i införandet av Nationella patientöversikten (NPÖ), ett system för att vården ska ha tillgång till viktig information om patienten, oberoende av var patienten vårdas. beslutade regeringen att ge i uppdrag att utforma och ansvara för den samlade uppföljningen av ovan nämnda patientsäkerhetssatsning 2011 (dnr S2010/9054/HS). I uppdraget ingår att inledningsvis utforma underlag för att överenskommelsen ska kunna följas upp. ska vidare ansvara för att sammanställa en samlad bedömning av hur samtliga krav och indikatorer i överenskommelsen uppfyllts, efter landstingens genomförande. ska själv bedöma hur vissa krav i överenskommelsen uppfyllts. och kommer att komma in med underlag för bedömning av hur resterande delar uppfyllts. Den samlade bedömningen kommer att ligga till grund för fördelning av den prestationsbaserade ersättningen. Avsikten är att ska få motsvarande uppdrag 20122014. ska redovisa den del av uppdraget som handlar om överenskommelsen till . ska redovisa vårdskademätning i en rapport till . ska i en delrapport till redovisa hur mätningen ska genomföras. antog EU:s hälsoministrar en rådsrekommendation om patientsäkerhet. Målet med rekommendationerna är bl.a. att öka patientens säkerhet i vården och att förebygga ohälsa och sjukdomar samt undanröja faror för människors hälsa. I rådsrekommendationen uppmanas medlemsstaterna bl.a. att införa vårdhygieniska åtgärder i alla vårdmiljöer. Övervakningssystem bör inrättas för att bl.a. genomföra regelbundna undersökningar av förekomsten av vårdrelaterade infektioner. Det är också viktigt att främja utbildning och fortbildning för vårdpersonal och att förbättra informationen till patienterna om risken att drabbas av en vårdrelaterad infektion, vad vårdinrättningen gör för att undvika att patienterna drabbas och vad patienterna själva kan göra för att undvika detta. har publicerat flera dokument om hur man kan förebygga vårdrelaterade infektioner bl.a. ett kunskapsunderlag från experter, vars senaste utgåva publicerades (Att förebygga vårdrelaterade infektioner Ett kunskapsunderlag). Krav när det gäller basal hygien anges i föreskrift (SOSFS 2007:19) om basal hygien inom hälso- och sjukvården m.m. Efter initiativ från Kommuner och Landsting har de flesta landsting och kommuner deltagit i en stor nationell satsning för att införa metoder som kan förebygga vissa vanliga vårdrelaterade infektioner. Det handlar om urinvägsinfektioner, postoperativa sårinfektioner och infektioner vid centrala venösa infarter infektioner som tidigare ofta sågs som oundvikliga konsekvenser av viss behandling. Genom satsningen finns nu ett antal åtgärdspaket som baseras på vetenskap och beprövad erfarenhet tillgängliga. Om dessa åtgärder tillämpas konsekvent kan vårdskador förebyggas. Ett pilotprojekt pågår inom och för att testa den nationella lösningen för att motarbeta vårdrelaterade infektioner. Arbetet ska vara klart . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att utreda ett antal frågor som rör behörighetsregleringen inom hälso- och sjukvården samt vissa frågor inom (behörighetsutredning, S 2009:02). Utredningen redovisade sitt betänkande Kompetens och ansvar (SOU 2010:65) . I betänkandet föreslås bl.a. följande: Inga ytterligare grupper ska regleras inom hälso- och sjukvården utöver dagens 21 legitimationsyrken. Specialistutbildningen för sjuksköterskor bör bli mer flexibel så att den bättre motsvarar vad som efterfrågas i vården. Det kräver ett bättre och utökat samarbete mellan berörda parter. Utredningen föreslår därför att får i uppdrag att utreda och föreslå former för samarbete mellan lärosätena och hälso- och sjukvården samt lärosätena sinsemellan. Uppdraget ska utföras i samarbete med och i samråd med Kommuner och Landsting. Ett register inrättas för den som utövar alternativa behandlingsformer och som inte är legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. För att få registrera sig måste utövaren vara medlem i en yrkesorganisation, och registret ska administreras av . Det nya registret och bestämmelserna om vilka begränsningar som gäller för den som utövar alternativ- och komplementärmedicin ska finnas i en särskild lag. Utredningen föreslår också att skyddet för yrkestitlar utvidgas till att gälla även vid marknadsföring av verksamhet och att ska ansvara för tillsynen av detta. får i uppdrag att se över vilka somatiska sjukdomar som det bör vara förbjudet att behandla för den som inte är hälso- och sjukvårdspersonal, om åldersgränsen för att behandla barn bör ändras och möjligheterna att behandla gravida. Betänkandet har remitterats till en rad instanser. Remisstiden löpte ut . Utskottet behandlade senast motionsyrkanden om komplementär- och alternativmedicin i sitt betänkande 2009/10:SoU11 Hälso- och sjukvårdsfrågor (rskr. 2009/10:99) som godkänt. Dessa yrkanden behandlades i s.k. förenklad form. behandlade utskottet liknande motionsyrkanden i sitt betänkande 2006/07:SoU8 Hälso- och sjukvårdsfrågor (bet. s. 57 f., rskr. 2006/07:118) som godkänt. Utskottet uttalade följande (res. V respektive MP): Utskottet vill på nytt framhålla att kunskaper om alternativmedicinska metoder är betydelsefulla både för att kunna bedöma effekter och vinster och för att kunna utröna eventuella skador och biverkningar. Därför är det bl.a. angeläget att i samband med sina rapporter inkluderar utvärdering av alternativmedicinska metoder. Utskottet kan konstatera att någon utredare ännu inte har tillsatts till den utredning för att analysera behovet av ett register för utövare av alternativ- och komplementärmedicin som aviserades av den tidigare regeringen. Utskottet har erfarit att en diskussion pågår inom om hur arbetet på området ska fortskrida. I avvaktan på regeringens fortsatta arbete med frågan bör något riksdagsinitiativ inte tas med anledning av motionerna föreskrifter (SOSFS 2001:16) om kompetenskrav för sjuksköterskor vid förskrivning av läkemedel reglerar sjuksköterskors och distriktssköterskors rätt att förskriva läkemedel om krav på kompetens och aktuell tjänstgöring är uppfyllda. Föreskriften har senast reviderats genom SOSFS 2009:21. Förutsättningar för att få förskriva läkemedel är att förskrivningsrätten är införd i och att sjuksköterskan skriftligen har fått en förskrivarkod. Rätten gäller för distriktssköterskor som tjänstgör inom landstingens eller kommunernas primärvård eller äldrevård. För andra sjuksköterskor krävs att de tjänstgör vid särskilda boenden eller hemsjukvård inom kommunens hälso- och sjukvård för äldre eller funktionshindrade eller inom motsvarande offentligt finansierad verksamhet. Barnmorskors förskrivningsrätt begränsas till en huvudgrupp läkemedel de antikonceptionella läkemedlen (bil. 4 i LVFS 2003:9) medan sjuksköterskor som uppfyller vissa krav fastställda av får förskriva läkemedel ur ett stort antal läkemedelsgrupper. Vilka dessa är framgår av SOSFS 2001:16. En väl fungerande hälso- och sjukvård är av grundläggande betydelse för välfärden och människors trygghet. Den som behöver vård och omsorg ska kunna vara trygg i att den finns när man behöver den. Välfärden ska vara gemensamt finansierad och fördelas efter behov. Utskottet anser det angeläget att dessa principer upprätthålls. I 2 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL, anges att målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. I 2 a § HSL anges hur hälso- och sjukvården ska bedrivas så att den uppfyller kraven på en god vård. Vården ska bl.a. vara av god kvalitet med en god hygienisk standard och tillgodose patientens behov av trygghet i vården och behandlingen. Den ska vara lätt tillgänglig, bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet samt främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonalen.