bet · GY01UbU12 · 2011-04-12 00:00:00 — Regeringen bör tillsammans med lärosäten och externa finansiärer utarbeta en överenskommelse för hur all stipendiefinansiering av forskarutbildning på heltid ska kanaliseras genom lärosätena och bekosta lön och sociala avgifter. Arbetsmarknadskopplingen måste också bli tydligare i forskarutbildningen. De som söker forskarutbildning ska få en god bild av hur kunskaperna kan användas inom andra delar av samhället, och en form av yrkesvägledning för doktorander bör inrättas på lärosätena. Rörligheten mellan företag, institut och högskola kan också stimuleras genom ökad betoning av erfarenhet från näringslivet och den offentliga sektorn vid tillsättning av tjänster inom högskolan. Det ska vara meriterande för akademiker att jobba i näringslivet eller offentlig sektor. Delade tjänster, industripostdoktorer, industridoktorander m.m. bör användas. Det är viktigt att de nydisputerade ges ökade möjligheter till fortsatt forskning och meritering. Otrygg finansiering i början av forskarkarriären och otydliga karriärvägar där formella anställningsförfaranden saknas riskerar att innebära att många, framför allt kvinnor, väljer bort en akademisk karriär. Att införa en ny tvåårig anställning kallad postdoktor är ett klokt steg. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Lyckoforskning, punkt 12 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub209 yrkandena 1 och 2. Lyckoforskningen har redan gett oss mycket värdefull kunskap som bör tas till vara som beslutsunderlag i politiken. Lyckoforskningen menar att saker som trygghet, låg arbetslöshet, starka sociala nätverk och en väl fungerande demokrati generellt ökar människors upplevda lycka och välbefinnande. På flera håll i världen har den framväxande lyckoforskningen uppmärksammats och anammats av den offentliga politiken, bl.a. i . ligger långt efter flera andra länder i att anamma lyckoforskningens potential och har behov av att utveckla lyckoforskningen. Men lyckoforskningen börjar ta mark även här. På flera håll i landet har högskolor infört kurser om lyckoforskning . Det finns även kurslitteratur på svenska. Alltmer tyder på att den samlade lyckan i ett samhälle kan ökas genom politiska beslut. Därför är det viktigt att föra en seriös diskussion om hur man med politiska beslut baserade på forskningsresultat kan öka förutsättningarna för att göra människor lyckligare. Det skulle göra det betydligt enklare att i politiken prioritera och väga nyttan av olika förslag med målet att öka lyckan. Det bör utredas hur lyckan i samhället ska kunna mätas regelbundet och att ett lyckoindex ska redovisas i likhet med BNP och övriga välfärdsindex. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad jag här anfört. i ekologi, punkt 13 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub371. Nobelprisen instiftades , i en värld som i avgörande hänseenden skilde sig från vår. Den tidens vetenskapssyn utgick från tydligt avgränsade discipliner, och för framstod det som naturligt att instifta skilda pris i fysik, kemi och medicin utöver de icke naturvetenskapliga prisen i litteratur och fred. Vår tids alltmer tvärvetenskapligt präglade forskning överskrider i tilltagande grad de ämnesgränser som för framstod som självklara. Ekologi, med sin tvärvetenskapliga och holistiska ansats, förklarar och definierar det tjugoförsta århundradet i minst lika hög grad som mekaniken satte sin prägel . Det går självfallet inte att ändra Nobels testamente. Däremot skulle regeringen kunna ta initiativ till inrättandet av ett pris i ekologi till minne, analogt med det pris i ekonomi som inrättades vid . Nobelprisen är utan jämförelse världens främsta vetenskapliga utmärkelse och bidrar i inte ringa grad till att forma samhällsdebatt och, ytterst, samhällsutveckling. Forskare över hela världen har vädjat till att inrätta ett i ekologi. Det är hög tid att regeringen tillsätter en utredning som bereder vägen för inrättandet av ett sådant pris. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad jag här anfört. Ökad forskning om snus, punkt 14 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:So283 yrkande 8. Forskningsläget är tydligt positivt till snus i förhållande till rökning av tobak. Det betyder dock inte att snus är ofarligt. Klart är att det fortfarande saknas en hel del kunskap om snusandet och hälsa. Med anledning av att snusandet också ökat kraftigt finns det nya ohälsorisker. Det är därför ytterst angeläget att kunskaperna kring snusets hälsorisker ökar. Jag menar därför att regeringen bör lägga fram förslag till forskning om hälsoaspekter kring bruket av snus. bör ge regeringen till känna som sin mening att forskningen kring hälsoeffekter från bruk av snus är eftersatt. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad jag här anfört. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Fi201 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsning på forskning med genusperspektiv kring äldre och åldrandet. 2010/11:So283 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökad forskning om snus. 2010/11:So503 av och (FP, M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter till mer forskning om värdet av olika behandlingsmetoder för äldre. 2010/11:Ub209 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utveckla svensk lyckoforskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur lyckan i samhället ska kunna mätas regelbundet och att ett lyckoindex ska redovisas i likhet med BNP och övriga välfärdsindex. 2010/11:Ub210 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om särskilda insatser för att stärka utbildning och forskning inom medicinsk etik. 2010/11:Ub249 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av särskilda insatser för forskning inom den arktiska regionen. 2010/11:Ub280 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur lärosäten kan garanteras att få bättre utdelning av forskningsresultat som uppnås av enskilda forskare knutna till lärosätena. 2010/11:Ub332 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mer forskning om IT och ny teknik. 2010/11:Ub351 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta till vara de förslag som lämnade i sin slutrapport. 2010/11:Ub357 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sexualundervisning och forskning. 2010/11:Ub371 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppgift att inrätta ett i ekologi. 2010/11:Ub415 av Finn (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning till stöd för ringaktad sjukvård. 2010/11:Ub423 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förutsättningarna för forskning vid . 2010/11:Ub428 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning och forskning i län. 2010/11:Ub430 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om framtagandet av en strategisk plan för äldreforskningen. 2010/11:Ub431 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av forskning om sällsynta sjukdomar. 2010/11:Ub439 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett forsknings- och innovationsråd. 2010/11:Ub455 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning för utveckling av sjukvård som måste ske vid tillstånd där patienten är medvetslös eller på annat sätt inte kan meddela sitt samtycke. 2010/11:Ub465 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att forskningspolitiken tar hänsyn till och främjar villkoren för forskning också vid mindre och medelstora högskolor som . 2010/11:Ub475 av Finn och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av forskningen på området integrativ medicin. 2010/11:Ub480 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagen (2006:449) om skydd för störningskänslig forskning, i syfte att klarlägga utsträckning och omfattning av störningen. 2010/11:Ub482 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolforskning. 2010/11:Ub486 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inriktningen på svensk forskningspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att en större del av forskningsresurserna fördelas i konkurrens mellan lärosätena. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ett resursfördelningssystem som gynnar forskningskvaliteten och slår vakt om forskning och forskningsbaserad högre utbildning i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utveckling av och resurser till de yngsta universiteten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om yngre forskares trygghet och möjligheter till fortsatt forskning och meritering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om prioriterade strategiska forskningsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskningens internationalisering. 2010/11:N312 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av satsningar på innovation och forskning i . 2010/11:N333 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av samverkan på forskarbasis mellan industri och högskola eller universitet. 2010/11:N405 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över om resurser ska tillföras Innovationskontoret i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över forskaranknytningspengens fördelning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samverkan som kriterium för resursfördelning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förskottsbetalning av samverkansmedel. Alla som tar del av det forskningsbetänkande som vi nu ska debattera märker att det råder en tämligen stor enighet om vikten av att prioritera och satsa på forskning och innovation. Vi är alla överens om att ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Däremot är vi inte alltid överens om forskningens strategiska inriktning eller hur och på vilket sätt vi ska stärka forskning och innovation.Jag är särskilt glad över att utskottet enhälligt ställt sig bakom ett yrkande från oss socialdemokrater. Det är ett yrkande som säger att skolforskningen behöver utvecklas. Ett enigt utskott anser att "regeringen bör vidta åtgärder så att de forskningsinstitutioner som bedriver skolforskning får en förstärkt och förtydligad samverkansuppgift för att garantera att nya forskningsresultat verkligen vidareförmedlas till dem som är verksamma i skolan och att kunskaperna omsätts i praktiken".Vidare säger vi som utskott att fler yrkesverksamma lärare bör "ges möjlighet till egen forskning som en del av eller parallellt med ett eget arbete".Med tanke på de alarmerande signaler vi fått om sjunkande kunskapsresultat i den svenska skolan är det både klokt och framsynt att utveckla skolforskningen och ge fler yrkesverksamma lärare möjlighet till egen forskning. Jag vill uttrycka min uppskattning till de borgerliga partierna som röstar för vårt yrkande och inte emot som var fallet under den förra mandatperioden. förväntar vi oss att den borgerliga regeringen återkommer till med förslag på hur utskottets tillkännagivande kan förverkligas. Lämpligen kan det ske i höstens budgetförslag.Fru talman! har vi en större forskningspolitisk diskussion i denna kammare i anslutning till att sittande regering presenterar sin forskningspolitiska proposition. Det är nu vi hade en sådan diskussion. Då riktade vi socialdemokrater kritik mot centrala delar i den borgerliga regeringens forskningspolitik. I det utskottsbetänkande som vi diskuterar finns en socialdemokratisk kommittémotion där denna kritik återkommer.Tiden medger inte att jag redogör för hela motionens innehåll, men jag vill utifrån våra reservationer säga några ord om den avgörande skillnad som finns mellan socialdemokratisk och borgerlig forskningspolitik.För det första så anser vi att regeringens forskningspolitik är företagsfrånvänd genom att inte på ett djupare sätt involvera näringslivets organisationer i särskilt strategiska forskningsbranscher. Vi beklagar fortfarande att regeringen avskaffat de framgångsrika branschprogrammen. Dessa företagsnära forskningsprogram, som utvecklats tillsammans med branscherna, var mycket framgångsrika och uppskattades av näringslivets parter. Det handlade om program för flyg och rymd, metallurgi, fordon, skog och trä, läkemedel, bioteknik och IT och telekommunikation.Regeringens tydliga nedprioritering av dessa företagsnära forskningsprogram riskerar att få allvarliga långsiktiga konsekvenser för forskning, tillväxt och sysselsättning. Vi vill tvärtemot regeringen vidareutveckla dessa branschspecifika forskningsprogram och utveckla nya branschspecifika satsningar tillsammans med näringsliv och samhälle, till exempel inom tjänstesektorn och upplevelseindustrin.För det andra tycker vi att regeringen detaljstyr forskningen alltför mycket genom att peka ut en rad enskilda forskningsområden ned på budgetnivå. Det underminerar den akademiska friheten, riskerar kvaliteten och hindrar forskningssamhället att optimera resursanvändningen efter sina kvalificerade bedömningar.Däremot har vi har inget att invända mot att regeringen valt att lyfta fram medicin, teknik och klimat som särskilt strategiska forskningsområden. Det ligger i linje med den forskningspolitik som bedrivits under tidigare socialdemokratiska mandatperioder.Vi ifrågasätter dock lämpligheten av att detaljstyra och regeringens kompetens att göra det. Vi föreslår därför att forskningsfinansiärerna får ett betydligt större utrymme för prioriteringar inom utpekade strategiska huvudområden.För det tredje reser regeringens resursfördelningssystem frågetecken och riskerar att styra resurser mellan olika lärosäten och fakulteter på ett sätt som hindrar kvalitetsutveckling och kan tvinga lärosäten till interna omprioriteringar på grunder som inte är vetenskapligt motiverade.Det är bra att en del av fakultetsanslagen tilldelas efter kvalitetskriterier, men det är mycket svårt att överblicka de långsiktiga konsekvenserna av regeringens fördelningsmodell. Det är uppenbart att resursfördelningsmodellen missgynnar vissa lärosäten och inriktningar, och vi är oroliga för att det kraftigt kommer att missgynna forskningen vid de yngsta universiteten.Vi socialdemokrater vill se en resursfördelningsmodell som garanterar forskning med bredd och djup i hela landet. Även mindre högskolor ska ges möjligheter att bedriva forskning. Vi behöver därför en strategi och ett resursfördelningssystem som både kan prioritera mångfald och ge tillräckliga resurser till excellenta forskningsmiljöer.Vi har därför i tidigare debatter i kammaren fört fram krav på att resursfördelningsmodellen måste utvärderas noggrant så att vi ska kunna vara säkra på att modellen premierar kvalitetsstärkande åtgärder men inte missgynnar vissa typer av lärosäten. Tillsammans med och har vi yrkat på en utvärderande kontrollstation 2010-2011. Detta har dock avvisats av den borgerliga utskottsmajoriteten.För det fjärde sviker regeringen unga forskare genom att passa i frågan om forskarnas villkor. Det är anmärkningsvärt med tanke på att en framgångsrik forskningspolitik inte är möjlig utan en genomtänkt politik för forskare. Om inte en akademisk karriär efter disputation är ett möjligt och attraktivt alternativ för våra mest lovande studenter kommer förutsättningarna för svensk forskning att försvagas. Trots att forskarkåren står inför ett massivt generationsskifte tycker vi att regeringen är alldeles för passiv för att tillgodose behovet på återväxt.Ungefär en tredjedel av doktoranderna saknar anställning. De är stipendiefinansierade, går på utbildningsbidrag eller saknar ordentlig finansiering knutet till sitt arbete. Dessa doktorander saknar tillgång till de sociala trygghetssystem och förmåner som är norm på arbetsmarknaden.Vi socialdemokrater vill stärka doktorandernas sociala situation genom att göra doktorandtjänster mer lika regelrätta anställningar. Ett lärosäte ska inte kunna ge ersättning i form av utbildningsbidrag och inte heller kunna ersätta doktorander genom egeninrättade stipendier.Regeringen bör tillsammans med lärosäten och externa finansiärer utarbeta en överenskommelse för hur all stipendiefinansiering av forskarutbildning på heltid ska kanaliseras genom lärosätena och bekosta lön och sociala avgifter.Dessutom måste arbetsmarknadskopplingen bli tydligare i forskarutbildningen. Det är också viktigt att de nydisputerade ges ökade möjligheter till fortsatt forskning och meritering. Otrygg finansiering i början av forskarkarriären och otydliga karriärvägar där formella anställningsförfaranden saknas riskerar att innebära att många, framför allt kvinnor, väljer bort en akademisk karriär.Fru talman! Vi behöver också mer av samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning för att förstå skeenden, utvecklas tillsammans som människor och se globaliseringens möjligheter.Vi måste också bli mer aktiva på den globala arenan, för forskningen blir alltmer internationell. Vi måste vara där forskningsgenombrott sker. Vi måste bli bättre på att rekrytera internationella forskare till , och vi måste investera i mer infrastruktur, för då lägger vi en god grund för internationella samarbeten och utländskt forskningskapital. Därför vill vi etablera ett nationellt centrum för kompetensuppbyggnad och rådgivning till svenska forskningsfinansiärer.Vi socialdemokrater vill se en långsiktig forskningsstrategi som blir ett redskap för att möta de stora och globala samhällsutmaningarna. Dit hör bland annat vikten av en forskning som bidrar till en ekologiskt hållbar utveckling, en forsknings- och innovationspolitik som stärker svenska företag och leder till fler företag och nya jobb. Fler jobb leder till en bättre samhällsekonomi. Det ger oss bättre förutsättningar att höja kvaliteten i sjukvården, omsorgen och skolan. Det leder till en ökad livskvalitet. är det viktigt att forskningen främjar ett öppet och demokratiskt samhälle, en forskning som vidgar tanken och perspektiven samt ökar förståelsen och samspelet oss människor emellan. Forskningen ska stå i människans tjänst för ett solidariskt och rättvist samhälle.Fru talman! Vi socialdemokrater står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 8. är ett utvecklings- och forskningsparti. Vi tror att vi genom forskning kan bättre förstå den värld vi lever i och dessutom göra den bättre.Forskningen främjar det demokratiska samhället genom att stödja tanke- och yttrandefrihet och ett kritiskt tänkande. Forskningen bidrar till en hållbar utveckling ekologiskt, ekonomiskt och socialt. Därför är det viktigt att ha ambitionen att ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Det vidgar vår samhällsdebatt och stärker oss inför de utmaningar som vi står inför.Investeringar i forskning återbetalar sig i form av kunskap och utveckling av samhället. Det gäller över hela landet. I ännu högre grad än behöver det gälla just hela landet. Ett gott forskningsklimat möjliggör spännande samarbeten mellan akademi, näringsliv och offentliga sektorn, vilket ger möjlighet till utveckling och nytänkande.Det är även så att den ideella sektorn i större utsträckning borde komma i fråga för samarbete mellan akademin och forskningen. av befolkning uppger att de är ideellt engagerade. Men som forskningsfält är den ideella sektorn liten, och framför allt är återkopplingen till och appliceringen av forskningsresultat i organisationer och föreningar liten. Det är synd.Fru talman! vill se ett resursfördelningssystem där fakultetsanslagen tilldelas efter kvalitetskriterier. Vi var på väg att få ett sådant system när , SUHF och SFS tillsammans lade fram ett förslag om att resurser skulle fördelas efter utvärdering av enskilda utbildningars kvalitet på de olika lärosätena.Regeringen gav då i uppdrag att fortsätta utveckla utvärderingssystemet men behöll utformningen av resursfördelningssystemet hos sig själv på . Resultatet blev en proposition som inte var förankrad i sektorn och som inte tog hänsyn till kvaliteten i utbildningen, utan tog mer hänsyn till genomströmningen. beskrev förslaget som att "departementet har lekt högskoleverk och tagit fram ett amatörmässigt förslag".Det är svårt att överblicka konsekvenserna av den fördelningsmodell som regeringen just har genomfört. Det kommer förmodligen att missgynna framför allt de yngsta universiteten. Därför är det viktigt att det utvärderas noggrant i syfte att se att utformningen tillgodoser de uppsatta syftena och premierar kvalitetsstärkande åtgärder på ett sätt som inte systematiskt missgynnar vissa typer av lärosäten.Det hade varit intressant att höra av regeringen varför den lägger mycket tid på att peta i detaljer och låter bli att lyssna på sektorn själv - universiteten, studenterna och Högskoleverket.Fru talman! Doktoranders studie- och anställningsvillkor är en av förutsättningarna för kvalitativ forskning på universitet och högskolor. Det är viktigt att doktorander erbjuds en trygg anställning. En försörjning med stipendier och bidrag är alltför osäker; dessutom riskerar det att äventyra kvaliteten i forskningen. Om detta borde det inte råda något tvivel.Miljöpartiet, Socialdemokraterna och lade i utbildningsutskottet fram ett förslag som gick ut på att regeringen tillsammans med lärosäten och externa finansiärer ska utarbeta en överenskommelse kring hur dagens stipendier bättre kan kanaliseras genom lärosätena själva och på så sätt bli en del i fasta och trygga anställningar för doktoranderna. Det skulle vara ett första steg för att göra vägen till forskningen och universiteten mer attraktiv för ännu fler.Allianspartierna motsatte sig dock en sådan ordning. I stället för att ta ställning för bra anställningsvillkor, en trygg forskarutbildning och ett gott forskningsklimat för doktoranderna valde allianspartierna att belägga förslaget med dimridåer genom att prata runt frågan.För att avskräcka oss och andra från att driva på för en överenskommelse kring stipendierna för doktoranderna har allianspartierna här och där hävdat att det kommer att kosta - en summa som de inte har något riktigt underlag för.Samtidigt finns nästan i forskningsmedel outnyttjade på universiteten och högskolorna, enligt . Även dessa medel kan nyttjas bättre om viljan finns.