bet · GZ01SfU1 · 2011-12-05 00:00:00 — Efter remissbehandlingen av departementspromemorian Översyn av sjukförsäkringen förslag till förbättringar (Ds 2011:18) samt fortsatta beräkningar i har regeringen funnit att det behövs en högre inkomstnivå för vissa hushållstyper för att regeringens intentioner med förslagen ska uppnås. Med de förslag till sjuk- respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall samt boendetillägg som lämnas i denna proposition beräknas flertalet försäkrade få ungefär samma disponibla inkomst, efter att boendekostnaderna är betalda, som de hade i form av sjukersättning och bostadstillägg (BTP). Dessa förslag innebär således att regeringen även går till mötes. Sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall Den tidsbegränsade sjukersättningen avskaffades , och sjukersättning kan numera endast beviljas om den försäkrades arbetsförmåga är stadigvarande nedsatt. För de försäkrade som hade tidsbegränsad sjukersättning eller aktivitetsersättning vid avskaffandet gäller enligt övergångsbestämmelser att för den vars rätt till tidsbegränsad sjukersättning upphörde vid utgången av eller avser en period som har påbörjats före och upphör efter utgången av , kan tidsbegränsad sjukersättning beviljas enligt de tidigare gällande bestämmelserna om sjukersättning för ytterligare perioder om sammanlagt högst 18 månader, dock längst t.o.m. . En försäkrad som har fått tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan betalas ut och som inte har en stadigvarande nedsättning av arbetsförmågan erbjuds att delta i . Den försäkrade kan också återfå den SGI som gällde före det att sjukersättningen beviljades och således efter en karenstid få sjukpenning. Syftet med den nya förmånen sjukpenning i särskilda fall är att ge försäkrade som har haft tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan betalas ut, och som inte har en SGI att återfå eller som har en låg SGI, ett skydd som motsvarar det som de försäkrade har som återfår en SGI. Om den SGI-baserade ersättningen är lägre än sjukpenning i särskilda fall betalas mellanskillnaden ut. De som omfattas är t.ex. personer som inte hade kommit in i arbetslivet då de blev sjuka eller som har gjort ett uppehåll i förvärvsarbetet eller som kombinerat studier med ett extra arbete då de blev sjuka. Genom att sjukpenning i särskilda fall lämnas per dag kan den försäkrade när som helst göra ett arbetsförsök på hel- eller deltid. Misslyckas försöket kan utbetalning ske på nytt. Regeringen föreslår därför att för en försäkrad som helt eller delvis har fått tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan betalas ut enligt 4 kap. 31 § lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken, och som på grund av bestämmelserna om SGI inte skulle ha rätt till hel sjukpenning som på fortsättningsnivån medför en sjukpenning om per kalenderdag, ska kunna få sjukpenning i särskilda fall. Sjukpenning i särskilda fall ska uppgå till högst per dag vid hel förmån och kunna lämnas , oavsett hur många dagar som förflutit i sjukperioden. Om den försäkrade får partiell sjukersättning, ska det högsta beloppet på sjukpenning i särskilda fall vara en fjärdedel, hälften respektive tre fjärdedelar av per dag, beroende på sjukersättningens omfattning. Sjukpenning i särskilda fall ska kunna lämnas som längst t.o.m. månaden före den när den försäkrade fyller . Den nya förmånen är i nivå med den lägsta nivån inom aktivitetsstödet (per dag i ). Vid prövning av en försäkrads rätt till sjukpenning i särskilda fall ska med sjukdom likställas annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan. Detta kompletterande sjukdomsbegrepp motsvarar det som finns i sjukersättningen. Eftersom sjukpenning i särskilda fall inte kompenserar för en inkomstförlust som den försäkrade har fått till följd av att det inte går att utföra ett särskilt arbete föreslås att arbetsförmågan ska prövas på samma sätt som gäller för den som är arbetslös. Det innebär att vid prövningen av arbetsförmågans nedsättning ska beaktas om den försäkrade har sådan förmåga att han eller hon kan försörja sig genom förvärvsarbete på den reguljära arbetsmarknaden eller genom annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade. Beträffande beräkningen föreslås att sjukpenning i särskilda fall ska kunna lämnas för inom en ramtid av och . Skyddsbestämmelserna för sjukpenning, vid t.ex. allvarlig sjukdom, ska ha motsvarande betydelse för sjukpenning i särskilda fall. För tid för vilken sjuklön betalas ut kan inte sjukpenning i särskilda fall lämnas. För en egenföretagare för vilken en SGI har fastställts eller skulle ha kunnat fastställas ska sjukpenning i särskilda fall som huvudregel inte lämnas . För övriga gäller som huvudregel en karensdag. Sjukpenning i särskilda fall ska inte kunna betalas ut när den försäkrade, oavsett omfattningen, bedriver studier för vilka han eller hon får studiestöd enligt studiestödslagen, eller deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd. Att den försäkrade kan få sjukpenning i särskilda fall bör enligt propositionen inte utgöra något hinder mot att byta ut sjukpenning mot ersättning för merutgifter för resor till och från arbetet. Om den anställde skulle ha arbetat mycket litet i en sjukperiod kan sjukpenning i särskilda fall bli högre än den SGI-baserade sjukpenningen, t.o.m. högre än arbetsinkomsten. Enligt propositionen kan det endast bli fallet i mycket ovanliga situationer och är en effekt av att sjukpenning i särskilda fall innebär en lägsta nivå för ersättningen. Regelverket för den nya förmånen rehabiliteringspenning i särskilda fall motsvarar i princip det som föreslås för sjukpenning i särskilda fall. Sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall föreslås vara bosättningsbaserade förmåner, eftersom de inte grundas på att den försäkrade har förvärvsarbetat. I enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen torde sjukpenning i särskilda fall kunna betalas ut vid bosättning i ett annat EU-land. Detta får enligt propositionen prövas av i det enskilda fallet. Rätten till förmånerna sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall föreslås inträda fr.o.m. dagen efter den då rätten till tidsbegränsad sjukersättning upphör. Den försäkrade behåller rätten till förmånerna om han eller hon förvärvsarbetar och i de situationer då SGI är skyddad, t.ex. vid vissa studier och vid graviditet. Rätten till förmånerna behålls även när den försäkrade står till arbetsmarknadens förfogande eller deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd. Rätten att få förmånerna upphör när det bestämts eller skulle ha kunnat bestämmas en SGI som uppgår till , och föreslås inte kunna återkomma. Enligt propositionen kan SGI:n skyddas vid en SGI på och ge en lika hög eller högre ersättning vid sjukdom än sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall. I propositionen föreslås det att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om de villkor som gäller för att den försäkrade ska anses stå till arbetsmarknadens förfogande när det gäller möjligheten för försäkrade att behålla rätten till förmånerna. Förmånerna bör inte vara pensionsgrundande eftersom de inte trätt i stället för inkomst av arbete i allmän eller enskild tjänst och staten inte betalar statlig ålderspensionsavgift på ersättningarna. Förmånerna ska inte finansieras genom sjukförsäkringsavgifter. De nya reglerna om sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall föreslås träda i kraft . Bestämmelserna om att behålla rätten till dessa ersättningar föreslås träda i kraft . Alla som omfattas av förmånerna och som har haft tidsbegränsad sjukersättning för maximal tid även i de fall den tidsbegränsade sjukersättningen upphörde före ska kunna få förmånerna. Ersättning ska dock tidigast kunna lämnas fr.o.m. . Det kan dröja innan den försäkrade fått kännedom om de nya reglerna varför det är rimligt att vissa regler träder i kraft . Den försäkrade ska därför alltid behålla rätten till förmånerna för tiden före . Vidare föreslås att en försäkrad som ansöker om sjukpenning i särskilda fall för dagar men som inte har gjort en sjukanmälan enligt 27 kap. 17 § socialförsäkringsbalken (SFB) för bör kunna få ersättning för tid före anmälan, om den försäkrade gjort en sådan sjukanmälan och alla övriga förutsättningar för rätt till ersättning föreligger. I propositionen föreslås det att sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall vid inkomstbeskattning ska tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst. Flertalet av de personer som kommer att få sjukpenning i särskilda fall har haft BTP. Det är därför rimligt att det även ska finnas ett bidrag till boendekostnaderna kopplat till den särskilda sjukpenningen. Personerna ska kunna erbjudas ett i stort sett oförändrat inkomstskydd även efter det att sjukersättningen och BTP har upphört. Regeringen föreslår därför att en ny förmån benämnd boendetillägg införs. Boendetillägget ska handläggas av och betalas ut i efterskott. Det ska kunna lämnas till en försäkrad som helt eller delvis har fått tidsbegränsad sjukersättning som en sådan ersättning kan betalas ut. Rätten inträder fr.o.m. månaden efter den då rätten till tidsbegränsad sjukersättning upphörde. Boendetillägg föreslås således kunna lämnas om den försäkrade får sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukpenning, rehabiliteringspenning i särskilda fall eller deltar i och får aktivitetsstöd. För att en försäkrad med partiell sjukersättning inte ska få dubbel kompensation för samma boendekostnader lämnas inte boendetillägg till den som är berättigad till BTP. När det gäller storleken på boendetillägget har regeringen valt att anpassa boendetillägget till hushållens behov. Den barnkomponent som finns i boendetillägget är en viktig del i inkomstskyddet för berörda barnfamiljer. Regeringen föreslår därför att boendetillägget för år räknat ska kunna lämnas med högst till en ogift försäkrad och med högst till en gift försäkrad, samt ytterligare till hushåll med ett barn , två barn och tre eller flera barn . Om boendetillägg lämnas till båda makarna (eller samboende), ska beloppen delas lika mellan dem. I propositionen anges det att flertalet försäkrade med förslaget om boendetillägg beräknas få ungefär samma disponibla inkomst, efter att boendekostnaderna är betalda, som de hade i form av sjukersättning och BTP. I propositionen föreslås det vidare att boendetillägget ska minskas av den del av en bidragsgrundande inkomst som överstiger . Bidragsgrundande inkomst är den ersättning som den försäkrade kan förväntas ha i form av aktivitetsstöd, sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall, omräknat till ett årsbelopp. Till den bidragsgrundande inkomsten läggs även livränta. Regeringen anger att tröskeleffekterna hålls på en rimlig nivå genom att arbetsinkomster inte beaktas. Tillägget upphör i stället vid en rimlig inkomstnivå, för en person utan barn vid en bidragsgrundande inkomst på . Boendetillägget ska lämnas med samma andel som den ersättning som grundar rätt till boendetillägget. Boendetillägget ska minskas med det belopp som betalas ut som preliminärt bostadsbidrag. Boendetillägg föreslås kunna lämnas fr.o.m. den månad då den försäkrade får de ersättningar som ger rätt till boendetillägg och lämnas t.o.m. den månad sådan ersättning har lämnats. Boendetillägg ska kunna lämnas fr.o.m. den månad som anges i ansökan, dock inte tillbaka än före ansökningsmånaden. Boendetillägg ska kunna lämnas längst t.o.m. månaden före den månad när den försäkrade fyller . Bestämmelserna föreslås träda i kraft . En försäkrad ska kunna behålla rätten till boendetillägg bl.a. då han eller hon förvärvsarbetar, bedriver vissa studier, är gravid eller i vissa fall vårdar barn. Rätten upphör när den försäkrade inte längre får någon sådan ersättning som ligger till grund för boendetillägget och när den försäkrade inte förvärvsarbetar och inte heller har SGI-skyddad tid. De särskilda kraven för rätten att behålla boendetillägg ska träda i kraft . Boendetillägget föreslås vara en bosättningsbaserad förmån. Boendetillägget torde enligt regeringens bedömning endast kunna betalas ut vid bosättning i . I propositionen föreslås att boendetillägget ska vara skattefritt. Sjukpenning på fortsättningsnivån för fler än i vissa fall Syftet med den bortre gränsen har varit att tydliggöra behovet av och rätten till adekvata åtgärder för att ta till vara den försäkrades förmåga till återgång i arbete. De nuvarande undantagen är emellertid enligt propositionen mycket specifika till sin karaktär och har därför inte kunnat fånga in samtliga fall där det kan framstå som orimligt att hänvisa en försäkrad till . Detta har i ett fåtal fall lett till att alltför sjuka individer hänvisats dit. Förutom det individuella lidande som detta kan innebära riskerar dessa fall även att skada tilltron till reformen, och i förlängningen till socialförsäkringssystemet i stort. Regeringen föreslår därför att sjukpenning på fortsättningsnivån ska kunna lämnas för fler än , om det utöver gällande kriterier på grund av den försäkrades sjukdom skulle framstå som oskäligt att inte lämna sjukpenning. Den nya regeln bör enligt propositionen kunna tillämpas då den försäkrades sjukdom medför sådana hinder att hans eller hennes situation kan jämställas med något av de tillstånd som ger rätt till ytterligare dagar med sjukpenning, t.ex. att den försäkrades sjukdom gör att det är mycket svårt att faktiskt ta sig till introduktionen eller att delta i programmet eller om det med hänsyn till den försäkrades sjukdom redan på förhand kan bedömas som osannolikt att den försäkrade har rimliga förutsättningar att tillgodogöra sig de aktuella insatserna. I propositionen anges att regeringen gör en något vidare bedömning än förslaget i Ds 2011:18 av i vilka situationer det kan bli aktuellt att tillämpa det föreslagna kriteriet. Enligt regeringens mening bör sjukpenning med stöd av det nya kriteriet även kunna lämnas om det med hänsyn till den försäkrades sjukdom redan på förhand kan bedömas som osannolikt att den försäkrade har rimliga förutsättningar att tillgodogöra sig det stöd och de insatser som kan bli aktuella. Valet av begreppet osannolikt, i stället för uppenbart, innebär att det underlag som ligger till grund för bedömningen med styrka måste tala för att den enskilde saknar rimliga förutsättningar att tillgodogöra sig insatsen. Av de försäkrade som har fått fortsatt sjukpenning har vissa varit sjukskrivna från ett arbete. Om det behöver bedömas om det på grund av den försäkrades sjukdom skulle framstå som oskäligt att inte lämna sjukpenning för fler dagar bör enligt propositionen även för en sådan försäkrad bedömningen av oskäligheten göras mot en presumerad . Försäkrade som är arbetsoförmögna till följd av en allvarlig sjukdom har rätt till sjukpenning på normalnivån utan begränsning av antalet dagar. Den nya regeln blir således endast aktuell att tillämpa vid arbetsoförmåga till följd av andra sjukdomar som utgör hinder för att delta i . Den bortre gränsen bortfaller inte heller utan inträder endast senare, om kriterierna för att lämna sjukpenning för fler dagar är uppfyllda. Sjukpenning vid arbetsskada och allvarlig sjukdom Den som fått sjukpenning på normalnivån () för maximal tid kan få sjukpenning på fortsättningsnivån () . Om nedsättningen av arbetsförmågan beror på en godkänd arbetsskada kan dock sjukpenning på fortsättningsnivån betalas ut för ett obegränsat antal dagar. Regeringen föreslår att sjukpenning på fortsättningsnivån ska kunna betalas ut för hela nedsättningen av arbetsförmågan även om endast en del av den har orsakats av en arbetsskada. Nedsättningen av arbetsförmågan måste dock till minst en fjärdedel bero på arbetsskada. I propositionen föreslås att sjukpenning på normalnivån ska kunna lämnas för fler än om arbetsförmågan till minst en fjärdedel är nedsatt till följd av en allvarlig sjukdom. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Arbetsresor ska inte likställas med dagar med sjukpenning Enligt nuvarande regler jämställs då den försäkrade får ersättning för merutgifter för resor med med sjukpenning. För att underlätta för den försäkrade att återgå i arbete föreslås det i propositionen att ersättning för merutgifter för resor till och från arbetet vid beräkning av antalet dagar med sjukpenning på normalnivån inte längre ska likställas med dagar med sjukpenning. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Försäkrade vars aktivitetsersättning har upphört på grund av att de fyllt För dem som kan beviljas aktivitetsersättning på grund av att de fyller är det nu möjligt att bevilja en eller flera perioder med sjukersättning under sammanlagt högst 18 månader, dock som längst t.o.m. . Regeringen anser att det är mycket viktigt att de unga försäkrade som bedöms ha möjligheter att komma in i arbetslivet får fortsatt stöd. Därför ska även de personer vars aktivitetsersättning upphör då de fyller erbjudas att delta i och ha rätt till de särskilda förmånerna om arbetsförmågan är fortsatt nedsatt till följd av sjukdom. Regeringen föreslår att en försäkrad vars rätt till aktivitetsersättning upphör på grund av att han eller hon fyller ska ha rätt till sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall fr.o.m. dagen efter den då rätten till aktivitetsersättning har upphört samt rätt till boendetillägg fr.o.m. månaden efter den då rätten till aktivitetsersättning har upphört. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Motioner med anslagseffekt 2012 I kommittémotion 2011/12:Sf309 (S) yrkande 20 begärs att till anslaget 1:1 ska anvisa mer än vad regeringen har föreslagit. Motionärerna vill höja taket i sjukförsäkringen till 10 prisbasbelopp. I ett första steg föreslås en höjning till 8 prisbasbelopp 2012 och till 8,5 prisbasbelopp 2013 (yrkande 13). Vidare bör den arbetsförmågebedömning som görs vid utgå från tidigare kriterier. I motionen yrkas också att den bortre tidsgränsen för sjukpenning tas bort och att ersättningsnivån ska vara under hela sjukskrivningsperioden (yrkandena 11 och 14). I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om behovet av tidsgränser som garanterar människor insatser i stället för att de kastas ur försäkringen. I yrkande 15 påtalas att bara några procent av dem som utförsäkrats jobbar. Övriga har blivit fattigare och återfinns i mer eller mindre passiva åtgärder hos Arbetsförmedlingen. Motionärerna avsätter som en satsning på rehabiliteringsåtgärder för återgång i arbete. Motionärerna anser att den enskilde redan från början måste få tillgång till de rehabiliteringsinsatser som krävs och ett individuellt anpassat stöd (yrkande 3). I kommittémotion 2011/12:Sf338 (MP) yrkande 1 i denna del begärs att till anslaget 1:1 ska anvisa mer än vad regeringen har föreslagit. I motionen yrkas att prövningen mot den reguljära arbetsmarknaden ska tas bort och att ersättningsnivån ska vara under hela sjukskrivningsperioden. Vidare vill motionärerna införa en grundersättning eller ett golv på per dag, . Anslaget tillförs vidare till följd av förslaget om att ta bort sjuklöneansvaret för företag med upp till 10 anställda. I partimotion 2011/12:Fi241 (MP) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med förslag om slopat sjuklöneansvar för företag med tio anställda eller färre. I motionens yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med förslag om förändringar i sjukförsäkringen. Förslagen motsvarar de i motion 2011/12:Sf338 yrkande 1 i denna del. I kommittémotion 2011/12:Sf356 (SD) i denna del begärs att till anslaget 1:1 ska anvisa mer än vad regeringen har föreslagit. Motionärerna vill höja taket i sjukförsäkringen i paritet med partiets höjning av a-kassan. I kommittémotion 2011/12:Sf271 (V) yrkande 2 i denna del begärs att till anslaget 1:1 ska anvisa mer än vad regeringen har föreslagit. Motionärerna vill höja taket till 8 prisbasbelopp 2012 och slopa den bortre gränsen i sjukförsäkringen. Vidare vill motionärerna att ersättningsnivån i sjukpenningen ska vara hela sjukpenningperioden och att SGI inte ska multipliceras med 0,97 vid beräkning av sjukpenning. Slutligen ska den arbetsförmågebedömning som görs vid av rättssäkerhetsskäl utgå från tidigare kriterier. I yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att sjukpenningens bortre gräns ska avskaffas så att den försäkrades rätt till sjukpenning fortsätter att gälla så länge hon eller han inte har återfått arbetsförmågan. I kommittémotion 2011/12:Sf313 (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att den försäkrades rätt till sjukpenning ska gälla så länge hon eller han inte har återfått arbetsförmågan. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att sjukpenning på fortsättningsnivå inte ska vara lägre än sjukpenning på normalnivå. Vidare begärs tillkännagivanden om att taket i sjukförsäkringen ska höjas och att den särskilda beräkningsgrunden SGI x 0,97 ska tas bort (yrkandena 15 och 16). Motioner utan anslagseffekt 2012 I kommittémotion 2011/12:Sf309 (S) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att den arbetsförmågebedömning som görs vid av rättssäkerhetsskäl ska utgå från tidigare kriterier på det sätt gett regeringen till känna. Motionärerna anser att det inte är acceptabelt att regeringen väljer att utreda frågan i stället för att nu föreslå en lagändring. I motion 2011/12:Sf299 (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av en väl fungerande sjukförsäkring. I motionen anges att sjukförsäkringen har stora brister, både när det gäller rehabilitering tillbaka till arbete och när det gäller den ekonomiska tryggheten för människor som drabbats av sjukdom. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen är viktig när det gäller att finna långsiktiga och konstruktiva lösningar för sjukförsäkringen. Men det går inte att bortse ifrån att det finns akuta brister där regeringen behöver återkomma med förslag till lösningar. Förändringar i sjukförsäkringen begärs i motion 2011/12:Sf322 (S). I motionen anges att de fyrkantiga tidsgränserna för rätten till sjukpenning och den automatiska prövningen mot hela arbetsmarknaden efter 180 dagars sjukskrivning måste ses över för att möjliggöra individuella bedömningar av rätten till ersättning. Motionärerna anser vidare att den som inte bedöms kunna arbeta heltid under vissa förutsättningar ska kunna erbjudas en längre ersättning på deltid. Ersättningen bör ligga på samma nivå som sjukersättningen. Den långvariga ersättningen på deltid ska inte omprövas men kunna brytas av den enskilde. En rehabiliteringspenning skulle kunna vara ett alternativ för den som behöver rehabiliteringsinsatser för att komma tillbaka till arbete. Om finansieringen tryggas för en sådan reform bör det satsas statliga resurser i en särskild rehabiliteringsfond. Förtida pension bör bara vara ett alternativ för den som är . Tillkännagivanden begärs i kommittémotion 2011/12:Sf313 (V) yrkandena 2, 10, 11 och 13 om att den försäkrade när alla möjligheter att återgå till den ursprungliga arbetsplatsen är uttömda bör ha rätt att delta i arbetslivsintroduktion, vilket så länge hon eller han inte har återfått arbetsförmågan ska kunna ske med bibehållen sjukpenning, att sjukpenning ska kunna ges på fler än de fyra nivåer för nedsatt arbetsförmåga som finns och att en möjlighet att ta individuella hänsyn vid beslut om sjukpenning ska införas. Vid bedömning av arbetsförmågan bör hänsyn kunna tas till ålder, kön och tidigare arbetslivserfarenhet. Vidare bör det, om så är nödvändigt, vara möjligt att bevilja sjukpenning även för längre perioder utan återkommande kontroll av arbetsförmågan. I motion 2011/12:Sf260 (KD) begärs ett tillkännagivande om behovet av en översyn av reglerna för ersättning vid insjuknande för utlandsresenärer. Motionären anser att det ska införas enhetliga regler för förlorad arbetsinkomst oavsett vilket land personen insjuknar i.