bet · GY01AU9 · 2011-05-24 00:00:00 — 2010/11:AU9 Arbetslöshetsförsäkringen I detta ärende behandlas motioner från allmänna motionstiden som avser arbetslöshetsförsäkringen. En utredning om den framtida arbetslöshetsförsäkringen, villkoren för rätt till ersättning och ersättningen till deltidsarbetslösa är några av de frågor som behandlas i betänkandet. Andra frågor rör bl.a. arbetslöshetsersättning vid arbete i ett annat land och arbetslöshetsersättning till förtroendevalda. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden utom två. En utskottsmajoritet bestående av företrädarna för Socialdemokraterna, tillstyrker dessa två motionsyrkanden. Det första är ett förslag till tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som innebär ett återinförande av den s.k. 100-dagarsregeln. Regeln skulle ge en arbetssökande rätt att begränsa sitt sökområde till lämpliga arbeten inom sitt yrke och i närområdet. Det andra är ett förslag till tillkännagivande till regeringen om att se över försäkringens regelverk när det gäller den nuvarande begränsningen att en sökande endast kan få ersättning på deltid i . Utskottsmajoriteten anser att villkoren för arbetslöshetsersättning till deltidsarbetslösa bör bli generösare bl.a. med hänvisning till att det inte ska straffa sig för en arbetssökande att acceptera ett arbete på deltid. Regeringen uppmanas återkomma till i frågan. Med anledning av dessa tillstyrkanden beslutade utskottet att bereda finansutskottet möjlighet att yttra sig i enlighet med bestämmelserna i 4 kap. 8 § första stycket andra meningen riksdagsordningen. Även finansutskottets majoritet tillstyrkte i sitt yttrande arbetsmarknadsutskottets aviserade beslut. Mot detta lämnade företrädarna för , i finansutskottet en avvikande mening. I arbetsmarknadsutskottet reserverar sig företrädarna för , mot utskottsmajoritetens ställningstagande på dessa två punkter. Från företrädare för Socialdemokraterna, finns totalt fyra reservationer och tre särskilda yttranden på övriga punkter. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2010/11:A387 av m.fl. (V). Reservation 1 (V) Administration av arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 2010/11:A283 av och (båda S) yrkande 2, 2010/11:A285 av och (båda S) yrkande 2 och 2010/11:A295 av och (båda S). Reservation 2 (S, V) 2010/11:A267 av och (båda C) yrkandena 14 och 2010/11:A268 av (C). Allmänna villkor för ersättning i arbetslöshetsförsäkringen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med lagförslag som ger arbetslösa rätt att begränsa sitt arbetssökande . 2010/11:A379 av m.fl. (S). Reservation 3 (M, FP, C, KD) 2010/11:A330 av m.fl. (S). tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ser över arbetslöshetsförsäkringens regelverk i fråga om deltidsbegränsningen så att det inte diskriminerar deltidsarbetslösa och återkommer till i frågan. 2010/11:A279 av och (båda S) och 2010/11:A227 av i och (båda S), 2010/11:A277 av (S) yrkande 2 och 2010/11:A339 av i och (båda S) yrkande 5. Reservation 4 (M, FP, C, KD) 2010/11:A218 av och (båda S) och 2010/11:A220 av och (båda S). Arbetslöshetsersättning vid arbete i ett annat land 2010/11:Sf310 av (KD) yrkande 2. 2010/11:A224 av m.fl. (S), 2010/11:A273 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2010/11:A281 av i (S) och 2010/11:A326 av och (båda S). Reservation 5 (S, V) Arbetslöshetsersättning för egenanställda och anställda i sociala företag 2010/11:N421 av m.fl. (MP) yrkande 21 och 2010/11:A291 av och (båda M). Reservation 6 (MP) 2010/11:A263 av (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (S), (M), (SD), (V), (C), (KD) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas 26 motionsyrkanden som väcktes under allmänna motionstiden och som avser allmänna frågor om arbetslöshetsförsäkringen. En utredning om den framtida arbetslöshetsförsäkringen, villkoren för rätt till ersättning och ersättningen till deltidsarbetslösa är några av de frågor som behandlas i betänkandet. Andra frågor rör bl.a. arbetslöshetsersättning vid arbete i ett annat land och arbetslöshetsersättning till förtroendevalda. I anslutning till beredningen av ärendet har information lämnats till utskottet av professor , och , om bilaga 10 i Deltidsarbetslöshet och arbetslöshetsförsäkring i . Med anledning av att utskottet avsåg att tillstyrka två motionsyrkanden beslutade utskottet att bereda finansutskottet möjlighet att yttra sig, i enlighet med bestämmelserna i 4 kap. 8 § första stycket andra meningen riksdagsordningen. Det begärdes in beräkningsunderlag över de finansiella effekterna av de aviserade besluten. Sådana underlag inkom från respektive . Utskottsmajoriteten fann vid sammanträdet att det inte fanns några relevanta beräkningar att överlämna till finansutskottet. Mot detta beslut anmälde en minoritet bestående av företrädarna för , en avvikande mening i vilken de inkomna beräkningsunderlagen inkluderades och därmed överlämnades till finansutskottet. tillstyrkte i sitt yttrande 2010/11:FiU5y (bilaga 2 i detta betänkande) arbetsmarknadsutskottets aviserade beslut. Mot detta lämnade företrädarna för , i finansutskottet en avvikande mening. Motionsyrkandena refereras i det följande utan angivande av årtal (2010/11). Arbetslöshetsförsäkringen består av en grundförsäkring och en inkomstbortfallsförsäkring. Försäkringen regleras huvudsakligen i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, förkortad . Ersättning enligt grundförsäkringen lämnas till den som uppfyller ett arbetsvillkor men som inte är medlem i en arbetslöshetskassa eller som varit medlem mindre än . Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen lämnas till den som uppfyller ett arbetsvillkor och som varit medlem i eller ansluten till en arbetslöshetskassa . För både grundförsäkringen och inkomstbortfallsförsäkringen gäller att grundvillkoren ska vara uppfyllda, vilket bl.a. innebär att personen ska vara arbetslös, anmäld hos Arbetsförmedlingen och beredd att ta ett erbjudet lämpligt arbete. Arbetslöshetsförsäkringen omfattar både arbetstagare och företagare. Arbetslöshetsförsäkringen hanteras av ett antal ekonomiska föreningar, arbetslöshetskassor eller a-kassor, som utgör privaträttsliga subjekt och som försäkrar förvärvsarbetande inom i stort sett alla yrken och branscher, både företagare och anställda. Arbetslöshetskassornas verksamhet regleras huvudsakligen i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, förkortad LAK. finns det 31 arbetslöshetskassor. Medlemskapet i en arbetslöshetskassa är frivilligt och öppet för alla som har ett arbete inom arbetslöshetskassans verksamhetsområde. En arbetslöshetskassa ska ta ut medlemsavgifter som i förening med andra inkomster får antas täcka kassans förvaltningskostnader och betalningen av finansieringsavgifter och arbetslöshetsavgifter. Dessa avgifter ska kassan betala in till staten. Nivån på dessa avgifter är beroende av den genomsnittligt utbetalade dagpenningen i kassan och kassans utbetalningar av inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning. Arbetslöshetsförsäkringens regelverk har genomgått ett antal förändringar. Nedan ges en kort sammanfattning av de huvudsakliga förändringarna vad gäller försäkringens utformning. skärptes arbetsvillkoret på så sätt att det enligt huvudregeln ska krävas 80 i stället för 70 timmars arbete under en ramtid . Möjligheten att kvalificera sig för arbetslöshetsersättning genom studier, studerandevillkoret, avskaffades. avskaffades den generella rätten för en sökande att i en ersättningsperiod begränsa sig till att söka lämpliga arbeten inom sitt yrke och i närområdet (100-dagarsregeln). Skälig hänsyn ska dock även fortsättningsvis tas till den sökandes förutsättningar och andra personliga förhållanden. beslutades att det skulle räcka med 6 i stället för 12 månaders medlemskap i en a-kassa för att ersättning ska kunna lämnas. Ramtid och överhoppningsbar tid begränsades huvudregeln om den s.k. överhoppningsbara tiden som möjliggör kvalificering för ersättning med arbete som ligger längre bort i tiden än 12 månader från 7 till . Enligt tidsbegränsade regler för perioden utökades den överhoppningsbara tiden för personer som varit långvarigt sjukfrånvarande från 5 till . räknas mottagande av barn i familjehem som överhoppningsbar tid i försäkringen om uppdraget varit av sådan omfattning att den sökande varit tvungen att på heltid avstå från förvärvsarbete. får tid med rätt till s.k. etableringsersättning till nyanlända invandrare också räknas som överhoppningsbar tid. Arbetslöshetsersättning kan inte lämnas till den som har rätt till etableringsersättning. Karenstid, ersättningsperiodens längd och ersättningsgrad En successiv nedtrappning av ersättningsgraden infördes . Ersättning lämnas av tidigare förvärvsinkomster, upp till ett visst högsta belopp, . Därefter lämnas ersättning . Det beslutades också att dagar med aktivitetsstöd ska jämställas med ersättningsdagar när det bestäms med vilken procentsats ersättning ska lämnas. kan arbetslöshetsersättning lämnas under längst . För en sökande som dag 300 i ersättningsperioden är förälder till barn lämnas dock ersättning under längst . Den tidigare möjligheten till förlängning av ersättningsperioden till längst togs bort. samordnas beräkningen av ersättningsdagar inom arbetslöshetsförsäkringen med dagar då en sökande får aktivitetsstöd vid beräkning av ersättningsperiodens längd. Genom en förordningsändring ändrades fr.o.m. reglerna om ersättning till deltidsarbetslösa. För veckor då en person utför eller deklarerar deltidsarbete lämnas arbetslöshetsersättning under sammanlagt längst . Resterande ersättningsdagar i perioden får endast användas för veckor då personen inte utför eller deklarerar något arbete. utökades karenstiden från 5 . Vissa socialförsäkringsförmåner beaktas fr.o.m. vid beräkning av arbetslöshetsersättning till personer som varit tillfälligt eller delvis frånvarande från arbetet före arbetslösheten. Beräkningen av ersättningsperiod och ramtid för den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd ändrades också. Beräkningen av normalarbetstiden ändrades fr.o.m. så att den grundas på den genomsnittliga arbetstiden i stället för arbetstiden i det arbete som innebär att arbetsvillkoret uppfylldes. Vissa socialförsäkringsförmåner beaktas fr.o.m. vid beräkning av normalarbetstid. infördes ett nytt företagarbegrepp i arbetslöshetsförsäkringen som kopplades till inkomstskattelagen (1999:1229). Det innebär att den verksamhet som bedrivs ska vara varaktig och självständig och drivas med vinstsyfte. Dessutom ska personen för att betraktas som företagare ha utfört arbete i och ha ett väsentligt inflytande över verksamheten. Utökade möjligheter gavs också till tillfälligt uppehåll i näringsverksamheten. Tydligare regler infördes för sammanläggning av inkomster från näringsverksamhet och anställning. Den som bedriver näringsverksamhet vid sidan om en heltidsanställning eller ett företagande på heltid får denna sidoverksamhet godkänd som bisyssla oavsett hur stora inkomster den genererar. Den s.k. dagsförtjänsten får för företagare baseras på den inkomst från verksamheten som framgår av den senaste taxeringen. Om det är mer förmånligt kan dagsförtjänsten i stället grundas på den genomsnittliga inkomsten från verksamheten som föregår inkomståret i den senaste taxeringen. En företagare som lägger ned verksamheten från det att den startades kan få sin ersättning baserad på inkomster av en tidigare anställning. Medlemskap i a-kassa och försäkringens finansiering infördes, som ett led i att öka graden av egenfinansiering i försäkringen, en förhöjd finansieringsavgift till staten som i sin tur påverkade medlemmarnas avgift. Den förhöjda finansieringsavgiften ersattes fr.o.m. med en arbetslöshetsavgift. Denna avgift ska betalas för varje kalendermånad och motsvara av den inkomstrelaterade arbetslöshetsersättning som arbetslöshetskassan har betalat ut under månaden. De begränsningsregler som tidigare införts för en arbetslöshetskassas uttag av medlemsavgifter för att täcka den förhöjda finansieringsavgiften beslutades gälla även för arbetslöshetsavgiften. Det innebär bl.a. att en arbetslöshetskassa inte får ta ut medlemsavgift för att täcka arbetslöshetsavgiften av medlemmar som är arbetslösa och inte heller ta ut sådan medlemsavgift med mer än av övriga medlemmar. Definitionen av vem som i detta sammanhang ska betraktas som arbetslös och som därmed inte behöver betala medlemsavgift som avser att täcka arbetslöshetsavgiften utvidgades också till att bl.a. gälla personer som får sjukpenning, aktivitetsersättning och tidsbegränsad sjukersättning. togs kraven på aktuellt arbete respektive viss arbetad tid för rätt till inträde i en arbetslöshetskassa bort. reducerades arbetslöshetsavgiften med per ej arbetslös medlem och månad. Ett alternativt medlemsvillkor infördes för personer som varit långvarigt sjukfrånvarande och utträtt ur arbetslöshetskassan fr.o.m. t.o.m. och sedan återinträtt i en kassa mellan och . Det beslutades också att föreskrifter ska kunna meddelas om viss schablonberäkning av de villkor för rätt till ersättning som får gälla för denna grupp. Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att motion om en separat utredning av arbetslöshetsförsäkringen bör avslås av . Utskottet står bakom de förändringar av arbetslöshetsförsäkringen som har genomförts och avvisar motionens förslag att återgå till tidigare regelverk. Utskottet hänvisar också till den sittande Parlamentariska socialförsäkringsutredningen och lyfter fram fördelarna med utredningens mandat att behandla arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen i ett sammanhang. Jämför reservation 1 (V) och särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP) och 3 (SD). Regeringen beslutade om direktiv (dir. 2010:48) till en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet. Kommittén har antagit namnet Parlamentariska socialförsäkringsutredningen (nedan kallad socialförsäkringsutredningen). Av direktiven framgår bl.a. att utredningen ska överväga förändringar som kan leda till mer hållbara sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar. De förändringar som kan bli aktuella ska även bidra till en långsiktigt ökad sysselsättning och därmed långsiktigt hållbara statsfinanser. Samspelet mellan sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna ska belysas. Även samspelet mellan dessa försäkringar och ekonomiskt bistånd och aktivitetsstöd ska klarläggas. Dessutom ska samspelet mellan de allmänna, de kollektivavtalade och de privata försäkringarna belysas. Utredningen ska även analysera och pröva möjligheterna att utveckla samhällets stöd för återgång i arbete eller till studier. Som utgångspunkt för utredningens arbete gäller att sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna ska ge god ekonomisk trygghet och utformas så att arbetslinjen understöds. Båda försäkringarna ska även i fortsättningen ha karaktär av omställningsförsäkringar, som den som permanent saknar arbetsförmåga ska ha en tryggad inkomst, som . Försäkringarna ska ha en principiell uppbyggnad som medför att det alltid ska löna sig att arbeta. Sjukförsäkringen ska även i fortsättningen vara allmän och obligatorisk. Kommittén ska i sitt arbete ta sin utgångspunkt i de reformer regeringen genomfört inom sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Det är centralt att försäkringarna är transparenta med tydliga tidsgränser för att alla aktörer kring individen ska kunna ge ett gott stöd för återgång till arbete. Utredningen ska i sina överväganden om en framtida arbetslöshetsförsäkring ha följande utgångspunkter. Arbetslöshetsförsäkringens inkomstrelaterade ekonomiska ersättning ska omfatta alla som förvärvsarbetar och uppfyller arbetsvillkoret. För att en person ska få arbetslöshetsersättning ska även grundvillkoren vara uppfyllda, vilket innebär att personen ska vara arbetslös, anmäld hos Arbetsförmedlingen samt beredd att ta ett erbjudet lämpligt arbete. Kommittén ska utgå från att den nuvarande formen med ett högsta belopp för ersättning och avtrappning av ersättningen ska bestå. Kommitténs arbete ska slutredovisas i sin helhet . anser i motion A387 att regeringen bör lyfta ut arbetslöshetsförsäkringen ur socialförsäkringsutredningen och tillsätta en separat utredning om framtidens arbetslöshetsförsäkring, med utgångspunkt i vad som anförs i motionen. I motionen lyfts vissa frågor fram som viktiga utgångspunkter för en sådan utredning, bl.a. att bevara det frivilliga a-kassemedlemskapet samt solidarisk finansiering av arbetslöshetsförsäkringen genom att avskaffa arbetslöshetsavgiften och införa ett utjämningssystem för a-kassornas administrationskostnader. vill också att utredningen ser över villkoren för ersättning i form av bl.a. arbets- och medlemsvillkor som är bättre anpassade till en arbetsmarknad med många visstidsanställningar, återinfört studerandevillkor, borttagande av begränsningen av den överhoppningsbara tiden, förenklade regler för beräkning av normalarbetstid och dagpenning, mindre strikta villkor för inkomstrelaterad ersättning och avskaffande av deltidsbegränsningen. Utredningen bör också överväga ett höjt och indexerat tak för arbetslöshetsförsäkringens dagpenning, en höjning av den lägsta dagpenningen och ett höjt grundbelopp i aktivitetsstödet. Allmänt om de genomförda förändringarna av arbetslöshetsförsäkringen upprepar i motion A387 sitt förslag från tidigare riksmöten om en utredning om framtidens arbetslöshetsförsäkring. I sak kan utskottet återigen, liksom senast i betänkande 2009/10:AU2, konstatera att förslagen i motion i stora delar skulle innebära ett återställande av de förändringar som genomförts av alliansregeringen för att stärka arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring, vilket utskottet motsätter sig av flera skäl. Arbetsmarknadspolitikens mål är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring är en central del i detta. Omfattande reformer har genomförts i arbetslöshetsförsäkringen sedan alliansregeringen tillträdde . De har varit en del av den större helhet som Alliansens jobbpolitik, byggd på arbetslinjen, utgör. Där ingår också bl.a. jobbskatteavdragen och de sänkta arbetsgivaravgifterna för unga, som tillsammans med förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen har gjort att det lönar sig bättre att arbeta och har blivit mer lönsamt för företagen att anställa. Utskottet tar avstånd från den negativa bild som tecknar av regeländringarna och effekterna av dem. Reformeringen av arbetslöshetsförsäkringen har syftat till att bidra till en varaktigt högre sysselsättning genom att öka sökaktiviteten och sannolikheten att acceptera ett jobberbjudande. Detta har skett med insikten om de negativa konsekvenser som arbetslösheten har för såväl den enskilde som samhället. lägger i motion A387 fram omfattande förslag till förändringar i försäkringen. Vissa av dem är en del av partiets budgetförslag , andra är mer långsiktiga. Gemensamt för samtliga förslag är att de skulle öka utgifterna för försäkringen. Gemensamt för de mer långsiktiga förslagen är också att partiet inte presenterar några uppskattningar av vilka kostnaderna skulle bli, än mindre några idéer om hur en finansiering skulle kunna ske. För dem som engagerar sig i försäkringens utformning borde det vara känt att även till synes begränsade regeländringar till de försäkrades förmån vanligen medför betydande utgiftsökningar. Enligt utskottets mening bör förslag om förändringar i försäkringen för att betraktas som seriösa också ha analyserats med avseende på hur de förhåller sig till att försäkringen ska vara en omställningsförsäkring. Detta saknas i motion. För utskottet är det mycket angeläget att alla som arbetar och uppfyller villkoren för försäkringen också ska ha ett gott skydd vid arbetslöshet. Utskottet välkomnar därför de regelförändringar som genomförts för att stimulera till ökat medlemskap i arbetslöshetskassorna, exempelvis sänkningen av arbetslöshetsavgiften, det slopade s.k. inträdesvillkoret för att bli medlem i en a-kassa och den tillfälliga förändring av medlemsvillkoret som medförde att en medlem snabbare kunde få inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning. Enligt statistik som Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) tillhandahåller på sin webbplats har arbetslöshetskassornas medlemsutveckling också haft en positiv trend sedan fjärde kvartalet 2008. I absoluta tal har medlemsantalet stigit med över 60 000 personer mellan . Utskottet anser emellertid att det vore önskvärt om ännu fler förvärvsarbetande var berättigade till en trygg inkomstförsäkring vid arbetslöshet. Därför ser utskottet det som mycket positivt att en av utgångspunkterna för socialförsäkringsutredningens arbete är att den framtida arbetslöshetsförsäkringens inkomstrelaterade ekonomiska ersättning ska omfatta alla som förvärvsarbetar och uppfyller arbetsvillkoret. Frågan om en separat utredning om arbetslöshetsförsäkringen När det gäller frågan om en separat utredning om framtidens arbetslöshetsförsäkring kan utskottet konstatera att direktiven till socialförsäkringsutredningen där är representerat på många punkter svarar mot den typ av frågeställningar som partiet vill ha utredda. Utskottet kan emellertid inte se värdet av att bryta ut frågor som rör arbetslöshetsförsäkringen ur den sittande utredningens mandat. Tvärtom ser utskottet betydande fördelar med att de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet behandlas i ett sammanhang. Därigenom kan samspelet mellan dessa försäkringar, och mellan dem och andra stödsystem i samhället, belysas tydligare. Utredningen har också med det givna mandatet goda möjligheter att pröva eventuella för- och nackdelar med en harmonisering av försäkringarna. En sammanhållen utredning underlättar också regeringens ambition att se över möjligheten att skapa ett enhetligt inkomstbegrepp för de olika trygghetssystemen. Ett enhetligt inkomstbegrepp ska enligt utredningens direktiv syfta till att underlätta kontrollen men även öka rättssäkerheten och förbättra andelen korrekta utbetalningar. Sammanfattningsvis gör utskottet bedömningen att motion A387 (V) bör avslås. Administration av arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkanden om hur arbetslöshetsersättningen respektive aktivitetsstödet ska administreras med hänvisning bl.a. till det pågående utredningsarbetet. Jämför reservation 2 (S, V). Arbetslöshetsersättningen hanteras och betalas ut av arbetslöshetskassorna. finns det 31 självständiga arbetslöshetskassor. Deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program ger som huvudregel rätt till aktivitetsstöd. Aktivitetsstöd utbetalas från . Om en person uppfyller villkoren för rätt till arbetslöshetsersättning beräknas aktivitetsstödet på basis av ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen. Om personen inte har rätt till arbetslöshetsersättning får han eller hon en lägsta nivå av aktivitetsstöd. Dagar med aktivitetsstöd samordnas med dagpenning enligt arbetslöshetsförsäkringen. I de likalydande motionerna A283 yrkande 2 och A285 yrkande 2 framför och (båda S) att arbetslöshetsförsäkringen även i fortsättningen bör administreras av fackförbunden. I motion A295 av och (båda S) föreslås det att även aktivitetsstödet ska administreras av arbetslöshetskassorna, då det bl.a. skulle medföra snabbare beslut och färre felaktiga utbetalningar. Frågan om hur arbetslöshetsförsäkringen ska administreras, som uppmärksammas i motionerna A283 yrkande 2 (S) och A285 yrkande 2 (S), omfattas av direktiven till socialförsäkringsutredningen. Utredningen ska pröva alternativa organisationsformer för en framtida, obligatorisk arbetslöshetsförsäkring.