bet · GZ01UU2 · 2011-12-05 00:00:00 — Genom deklarationen åtar sig samarbetsländerna ett större ansvar för sin egen utveckling genom ekonomiska och politiska reformer, och biståndsgivarna lovar att förändra attityder och metoder för att anpassa sitt bistånd bättre till varje enskilt samarbetsland. Som framgått under rubriken , internationella biståndsströmmar, skuldavskrivningar m.m. agerar pådrivande i förberedelserna för med ambitionen att ytterligare stärka den internationella agendan för biståndseffektivisering. Tematisk prioritering: demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter Den första tematiska prioriteringen i långsiktiga utvecklingssamarbete, stöd till demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter inom såväl det multilaterala som det bilaterala utvecklingssamarbetet, har följande mål: demokratisk utveckling och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna i utvecklingsländer. Regeringen har beslutat om en policy för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter inom svenskt utvecklingssamarbete 20102014. Policyn utgår från regeringens och ställningstaganden under den förra mandatperioden i fråga om demokratibiståndet (skr. 2008/09:11, bet. 2008/09:UU6 Frihet från förtryck demokratibistånd). I policyn för demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbetet fastställs, liksom alla policyer som regeringen beslutar om, grundläggande principer, och där anges på ett övergripande plan ställningstaganden inom utvecklingssamarbetet. Policyn är vägledande och ska, på samma sätt som övriga policyer, tillämpas i bl.a. strategier för samarbetet med länder, regioner och organisationer samt i ståndpunkter i EU och inom det multilaterala systemet. Tre huvudområden prioriteras : medborgerliga och politiska rättigheter demokratins och rättsstatens institutioner och procedurer Ett tydligt uttryck för prioriteringen av demokrati och mänskliga rättigheter i utrikespolitik är att dessa frågor tydligt lyfts fram som en tematisk prioritering i såväl det multilaterala som det bilaterala utvecklingssamarbetet. En strävan att främja demokrati och de mänskliga rättigheterna ska genomsyra allt utvecklingssamarbete. De mänskliga rättigheterna är universella, ömsesidigt samverkande och odelbara. Demokrati och människors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna är både ett mål i sig och ett medel för att uppnå millenniemålen. Utskottet delar regeringens uppfattning att respekten för medborgerliga och politiska rättigheter tillsammans med rättsstatens principer är avgörande för demokratisk utveckling och minskad fattigdom i alla dess dimensioner. Åtnjutandet av medborgerliga och politiska rättigheter är angeläget i sig och stärker möjligheterna för människor som lever i fattigdom att kräva sina ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. kan uppfyllandet av de sistnämnda rättigheterna i sin tur vara en förutsättning för att kunna åtnjuta vissa av de medborgerliga och politiska rättigheterna. Millenniemålen omfattar inte uttryckligen demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna. Utskottet anser dock i likhet med regeringen att demokrati och mänskliga rättigheter har stor betydelse för målens uppfyllande. En hållbar demokratisk utveckling förutsätter respekt för de mänskliga rättigheterna och stärks ytterligare av jämställdhet mellan könen och en utbildad befolkning med god hälsa. I motionsförslag föreslås utökade insatser för att främja demokrati, däribland i . Utskottet anser att det är viktigt att lämna stöd till demokratiska reformer som initierats i samband med eller efter maktskifte och i en övergångsperiod och därmed medverka till att bereda väg för en långsiktig demokratiseringsprocess. Av budgetpropositionen framgår att medelstilldelningen till särskilda insatser för demokratisering och yttrandefrihet stärks ytterligare och beräknas uppgå till 2012, vilket innebär en ökning med jämfört med . Regeringen beslutade om en regional strategi för utvecklingssamarbete med och () . Det övergripande målet för det svenska utvecklingssamarbetet med och är stärkt demokrati och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna samt en hållbar utveckling som förbättrar förutsättningarna för fred, stabilitet och frihet i regionen. När beslutet om strategin togs beräknade regeringen totalt ca för genomförandet. beslutade regeringen att tillföra MENA-strategin en medelsförstärkning. Det totala strategibeloppet höjdes därmed till ca för hela strategiperioden. Ytterligare tillförs 2011 och 2012 och gör det möjligt att genomföra stärkta regionala insatser på områdena demokrati och mänskliga rättigheter (MR), regional ekonomisk integration och hållbart nyttjande av gränsöverskridande vattenresurser. Av de medel som tillförs 2011 är öronmärkta för bilaterala demokrati- och MR-insatser i enskilda länder i regionen. Utskottet konstaterar att lämnar ett betydande stöd till insatser för demokratisering och yttrandefrihet och till insatser för bl.a. demokrati och mänskliga rättigheter i och . Utskottet noterar också att regeringen i budgetpropositionen klargör att den har beredskap att ytterligare stärka de svenska insatserna till stöd för demokratisk transition i och . Det särskilda demokratistödet genom svenska partianknutna organisationer () tas upp i motioner. Den ökning av PAO-stödet som föreslås i budgetpropositionen ger uttryck för regeringens engagemang för demokratiseringens aktörer. Den verksamhet som bedrivs med PAO-stöd ska bidra till att få till stånd väl fungerande politiska partier och väl fungerande flerpartisystem på demokratisk grund i utvecklingsländer. Utskottet konstaterar att regeringen enligt budgetpropositionen räknar med att höja PAO-stödet med till 2012. Engagemanget för demokratiseringens aktörer kommer också till uttryck genom en förstärkt ambition att stödja utsatta organisationer i det civila samhället. Regeringen betonar generellt den betydelse som informations- och kommunikationsteknik kan ha för utveckling och för att främja de mänskliga rättigheterna. När det gäller de motionsförslag där det föreslås att egeninsatsen för frivilligorganisationers informationsarbete ska avskaffas och att av biståndsmedlen ska öronmärkas för informationsinsatser och opinionsbildning har utskottet följande kommentarer. Regeringen har beslutat om en strategi för stöd genom svenska organisationer i det civila samhället och med giltighet . Med strategin styr regeringen det Sidastöd till aktörer i det civila samhället i utvecklingsländer som kanaliseras via det svenska civila samhällets organisationer (CSO). I strategin för stöd genom svenska CSO anger regeringen att dessa organisationer ska uppmärksamma potentialen för CSO i utvecklingsländer att bl.a. utgöra en demokratiserande kraft. Där anges mål för stödet till dels kapacitetsutveckling inom det civila samhället i utvecklingsländerna, dels demokratisering och mänskliga rättigheter inom alla sektorer. Utskottet välkomnar regeringens ambition att effektivisera stödet till det civila samhällets organisationer i samarbetsländerna med särskild tonvikt på ökad användning av programansatser och ökad användning av organisationernas system. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom motionsförslag om att avskaffa kravet på en egeninsats från svenska CSO för finansiering av utvecklingsinsatser. En egeninsats ger uttryck för engagemang, och förmågan att insamla medel till insatsen manifesterar allmänhetens förtroende för verksamheten. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom förslaget om öronmärkning av biståndsmedel för informationsinsatser och opinionsbildning. i betänkandet har utskottet redogjort för regeringens initiativ för öppenhet i biståndet. I motionsförslag begärs det att genom biståndet ska främja fackliga rättigheter och mänskliga rättigheter i arbetslivet. Utskottet konstaterar att har ett partnerskapsavtal med Internationella arbetsorganisationen () som omfattar perioden 20092013. Inom ramen för detta bidrar Sida med finansiering av ILO-insatser för uppbyggnad av såväl oberoende och självständiga fackliga organisationer som arbetsgivarorganisationer. Sidastöd lämnas också till ILO-projekt för att främja bättre och mer jämlika arbetsvillkor för kvinnor och män. En utvärdering av resultatet av det bistånd vars huvudinriktning är demokratisk utveckling och ökad respekt för mänskliga rättigheter genomförs av Sadev på uppdrag av regeringen. Utvärderingen ska utgå från de mål för demokrati och mänskliga rättigheter som anges i de strategier som styr den verksamhet som ingår i utvärderingen samt från mål och ställningstaganden i den nämnda policyn för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter. Om möjligt ska utvärderingen genomföras i samverkan med andra givare. Utvärderingen med tillhörande rekommendationer ska redovisas . Tematisk prioritering: miljö och klimat Miljö och klimat utgör den andra tematiska prioriteringen i långsiktiga utvecklingssamarbete. Det övergripande målet för stöd till miljö och klimat är: förbättrad miljö, hållbart nyttjande av naturresurser och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan och klimatförändring i utvecklingsländer samt begränsad klimatpåverkan. Utskottet konstaterar att miljö- och klimatförändringar har störst påverkan på människor som lever i fattigdom. Fattiga människor som bor i slumområden, på landsbygden eller i avlägsna områden kan vara särskilt utsatta, och kvinnor och barn blir ofta hårdast drabbade. I den policy som regeringen beslutat om för området miljö och klimat fastslås principer och prioriteringar för klimat- och miljöarbetet inom biståndet. Där anges också att frågor om klimat och miljö ska integreras i utvecklingssamarbetet. Vikten av satsningar på vatten och sanitet lyfts fram i motionsförslag om prioriteringar med inriktning på miljö- och klimatinsatser inom biståndet. I den skrivelse om biståndets resultat (skr. 2009/10:214) som utskottet behandlade (bet. 2010/11:UU2) framhölls det att vattenresursförvaltning, tillgång till rent vatten och grundläggande sanitet är viktiga och basala områden i utvecklingssamarbetet. Insatserna där omfattar stöd som ska förbättra fattiga människors tillgång till sanitet, rent vatten för hygien och stöd för att hållbart tillvarata utvecklingspotentialen i vattenresurser genom exempelvis bevattning, elproduktion och förbättrad fiskerinäring. stöder integrerade program som kombinerar reformer och kapacitetsutveckling inom offentliga och icke-offentliga organisationer samt program för investeringar i vatteninfrastruktur. De resultat av insatser för vatten och sanitet som redovisades i resultatskrivelsen omfattade ökad tillgång till dricksvatten och odlingsbar mark, regionala strategier för vattenresurshantering och gemensamma investeringar, en "helpdesk" för integrerad flodvattenhantering, uppbyggnad av reningsverk samt upprättandet av regionala centrum för kunskapsförmedling och genomförande av ekosanitetslösningar. Utskottet delar regeringens uppfattning att en särskild ambitionshöjning är motiverad i fråga om millenniemål 7 om att säkerställa en miljömässigt hållbar utveckling. I fråga om vatten och sanitet lanserar regeringen , ett initiativ riktat till innovatörer, entreprenörer och det civila samhällets organisationer som kan bidra med lösningar på olika problem inom vattenområdet. Ett annat exempel på insatser inom området är den särskilda satsning på barn och ungdomar som bedrivs inom utvecklingsarbetet där det ingår åtgärder för att förebygga diarré och sjukdomar orsakade av förorenat vatten och bristande sanitet. Utskottet instämmer i vad som anförs i motioner om vikten av att klimatsäkra biståndet. I utvecklingssamarbete ägnas särskild uppmärksamhet åt anpassning till klimatförändringarna, bl.a. genom åtgärder för att bevara biologisk mångfald och förebygga naturkatastrofer. Stöd lämnas också för tekniköverföring och för att exempelvis plantera ny skog och förbättra jordmånen. Även satsningar på miljömässigt hållbar energi och energieffektivisering, miljö och säkerhet samt vattenfrågor bör nämnas i sammanhanget. Regeringens fyraåriga klimatsatsning i biståndet om sammanlagt fortsätter . Målet är främst att på det mest effektiva sättet bidra till de fattigaste ländernas långsiktiga arbete med att anpassa sig till ett förändrat klimat. Det är också angeläget att stödja insatser som leder till begränsade utsläpp av växthusgaser. Inom den särskilda klimatsatsningen ingår åtgärder för rent dricksvatten och sanitet med ett integrerat anpassningsperspektiv, exempelvis genom vatten- och sanitetssystem som är motståndskraftiga mot klimatförändringar, och insatser för att öka vattentillgången i torkdrabbade områden. ingår i den kommitté som förbereder den gröna klimatfond som beslutades vid i . Med anknytning till frågor om miljö- och klimatinsatser i biståndet vill utskottet framhålla regeringens livsmedelssatsning i biståndet som fortsätter och 2012 uppgår till . Medel ska användas för att bidra till en stärkt livsmedelsförsörjning, med särskilt fokus på , främst genom ökad produktivitet i jordbruket, bättre fungerande marknader och förbättrade villkor för kvinnorna, vilka utgör en stor andel av de verksamma inom denna sektor. Insatserna inom jordbruket handlar bl.a. om bättre mark- och vattenanvändning samt forskning om bättre utsäde och gödsling. Utskottet har fått information om att Sadev planerar att i samarbete med utvärdera effekterna av svenskt utvecklingssamarbete på jordbruksområdet. Jordbruk har en nära koppling till fattigdomsbekämpning, och resultatet av studien ska ge möjligheter att dra slutsatser om kopplingen mellan insats och resultat i form av effekter. Utvärderingen beräknas bli slutförd . Utskottet erinrar om att regeringen i en särskild resultatskrivelse (skr. 2009/10:214 Biståndets resultat tema miljö och klimat) redogjort för resultat inom det tematiska området miljö och klimat. Skrivelsen behandlades i förra årets budgetbetänkande om utvecklingsbiståndet (bet. 2010/11:UU2). Tematisk prioritering: främjande av jämställdhet och kvinnors roll för utveckling Också för den tredje tematiska prioriteringen för långsiktiga utvecklingssamarbete, främjande av jämställdhet och kvinnors roll i utveckling, finns ett övergripande mål som gäller för stöd och som avser både det multilaterala och det bilaterala utvecklingssamarbetet. Målet är: jämställdhet, ökat inflytande för kvinnor samt ökad respekt för kvinnors rättigheter i utvecklingsländer. I den tematiska prioriteringen med inriktning mot att främja jämställdhet och kvinnors roll i utveckling ingår också frågor om exempelvis sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), som i sin tur innefattar hbt-frågor. Regeringen fattade beslut om en policy för jämställdhet och kvinnors rättigheter och roll inom svenskt utvecklingssamarbete 20102015. Policyn har fyra huvudområden: kvinnors politiska deltagande och inflytande kvinnors ekonomiska aktörskap och arbetsvillkor sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) kvinnors säkerhet inklusive bekämpning av alla former av könsrelaterat våld och människohandel. Utskottet konstaterar att den tematiska prioriteringen av biståndsinsatser inriktade på att främja jämställdhet och kvinnors roll i utveckling ligger i linje med en motion där det framhålls att satsningar på kvinnor är särskilt viktiga i biståndet och att svenskt biståndsarbete måste bidra till att öka kvinnors möjlighet att styra sina liv och påverka det egna landets utveckling. Regeringen har i en särskild resultatskrivelse, skrivelse 2010/11:167 Biståndets resultat tema jämställdhet och kvinnors roll för utveckling, redogjort för resultat inom det tematiska området. Utskottet redovisar i ett senare avsnitt i betänkandet sina överväganden med anledning av den aktuella resultatskrivelsen. Med anledning av motionsförslag om en än starkare prioritering än av insatser för att främja SRHR-frågor och hbt-frågor konstaterar utskottet att rätten att bestämma över sin egen kropp, sexualitet och reproduktion är grundläggande för alla människor. Utgångspunkten för arbetet med SRHR är främst internationella åtaganden, bl.a. deklarationerna och handlingsprogrammen från om befolkning och utveckling och kvinnokonferensen i . Regeringen presenterade i budgetpropositionen ett antal förstärkta insatser för att nå FN:s millenniemål. Bland dessa ingår fortsatta satsningar på förbättrad mödrahälsa och SRHR-frågor. har ställt sig bakom satsningarna genom bl.a. betänkande 2010/11:UU2. Enligt regeringens uttalanden i årets budgetproposition måste varje enskild biståndsaktör, inom ramen för den strategiska roll som det samlade biståndet kan spela i varje utvecklingsland, identifiera de områden där man har ett tydligt mervärde. För del kan detta innebära att bilaterala insatser genomförs inom sektorer och ämnesområden där vi har lång erfarenhet och hög trovärdighet, men det kan även handla om insatser på områden där få andra givare är aktiva eller områden som internationellt arbetar i motvind. Vad regeringen i budgetpropositionen och resultatskrivelsen benämner motvindsfrågor kan vara områden där det kan vara svårt att snabbt se resultat men där företräder en hållning som inte i tillräcklig utsträckning lyfts fram av andra aktörer i det internationella samarbetet. Exempel på det sistnämnda är bl.a. homosexuellas, bisexuellas och transpersoners rättigheter och SRHR-frågor. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter ses på många håll i världen fortfarande som kontroversiella frågor. Trots att bristen på SRHR fortsätter att vara en av de vanligaste orsakerna till sjukdom och död bland fattiga kvinnor förblir frågor som rätten till preventivmedel och abort kontroversiella. Det gäller också frågor som rör homo- och bisexuellas samt transpersoners rättigheter. är ett av de länder som är ledande i det internationella arbetet för att lyfta fram SRHR-frågor. Utskottet välkomnar att regeringen har gjort tydliga ställningstaganden och kraftfulla ansträngningar att främja SRHR i nationell och internationell politikutformning. Utskottet vill också understryka betydelsen av den samverkan som sker mellan och det civila samhället och näringslivet på SRHR-området. Inom ramen för SRHR-politik utgör hbt-personers rättigheter en viktig fråga. Av dokumentet internationella politik för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), som finns tillgängligt på regeringens webbplats, framgår att ska höja kompetensen om sexuell läggning och könsidentiteter i internationella arbete och på så sätt motverka att arbetet med SRHR automatiskt utgår från att alla människor är heterosexuella. Vidare ska fortsätta att verka för att diskriminering mot hbt-personer uppmärksammas som kränkningar av de mänskliga rättigheterna. I en motion begärs det att en handlingsplan för hbt-frågor i utvecklingssamarbetet tas fram. Motsvarande fråga har tidigare behandlats i flera betänkanden. I budgetbetänkandet för utgiftsområde 7 (bet. 2009/10: UU2) förutsatte utskottet att regeringen i lämpliga sammanhang skulle återrapportera till om resultatet av den utvärdering som skulle göras av hbt-handlingsplanen för perioden 20072009. Utskottet förutsatte också att en ny handlingsplan skulle utarbetas för konkretisering av homo-, bi- och transfrågor i utvecklingssamarbetet. I Sidas regleringsbrev uppdrogs myndigheten att rapportera till regeringen hur myndigheten avsåg att arbeta med frågor om hbt-personers villkor och rättigheter i utvecklingssamarbetet. Detta skulle ske med utgångspunkt i den utvärdering som gjorts av Sida. konstaterade utskottet i betänkande 2010/11:UU15 att någon ny handlingsplan inte tagits fram. Utskottet utgick i betänkandet från att regeringen senast skulle göra en redovisning till . Utskottet konstaterar att någon redovisning i den aktuella frågan ännu inte har lämnats till . Enligt vad utskottet fått information om från pågår ett arbete inom Sida för att ta fram en ny handlingsplan för hbt-frågor i utvecklingssamarbetet. Utskottet förutsätter att regeringen återrapporterar arbetet till . Även om det skett en fördröjning i arbetet med att utarbeta en ny handlingsplan för hbt-frågor kan utskottet konstatera att fortsätter att arbeta aktivt inom området. och Sida ingår bland de ledande i det internationella givarsamfundet när det gäller att främja hbt-personers rättigheter i samarbetsländerna. Mänskliga rättigheter för hbt-personer ingår i ökad utsträckning i samarbetsstrategier och samarbetsdialoger. Omfattningen av Sidas finansiering av direkta hbt-insatser har tiofaldigats , genom en ökning från 2006 till 2010. Traditionellt har bistånd till hbt-insatser ofta handlat om hivprevention och ofta riktats till män. håller den bilden på att ändras. Sidas arbete med hbt-frågor är nära sammankopplat med demokrati och mänskliga rättigheter. Bl.a. lämnas stöd till hbt-organisationer inom ramen för särskilda demokratisatsning. Som exempel på biståndsinsatser som rör hbt-frågor kan nämnas att Sida centralt och i 18 landteam har lyft fram hbt-frågor i dialog med organisationer, givare, regeringar eller andra samarbetspartner. I nio landstrategier ingår hbt-personers rättigheter, och tre regionala team ger stöd till hbt-initiativ. Utbildningar utvecklas och genomförs för utveckling av kapaciteten hos organisationer i fält som arbetar för hbt-personers rättigheter. Till stöd för ambassadernas arbete med att främja demokrati och mänskliga rättigheter har ett underlag tagits fram för att hjälpa ambassadpersonal att föra en dialog om yttrandefrihet, barns och ungdomars rättigheter, funktionshindrades rättigheter och hbt-personers rättigheter. Utskottet välkomnar att bedriver ett aktivt och konsekvent internationellt påverkansarbete i hbt-frågor, inte minst inom ramen för samarbetet i EU och FN men också genom bilaterala kontakter. genomfördes ett internationellt givarmöte på Sida med representanter för det civila samhället och givarländerna , , , , och . En av kurserna inom Sidas internationella utbildningsprogram avser hbt-frågor och riktas till personal från olika typer av organisationer i utvecklingsländer. har över 200 deltagare genomgått kursen. Ett arbete pågår också för att ta fram en strategi för regionalt arbete med hiv och aids och mänskliga rättigheter samt insatser för hbt-personers rättigheter och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i söder om . Utskottet övergår nu till att behandla förslag om anslag och bemyndiganden. I budgetpropositionen redovisar regeringen förslag om medelstilldelning på respektive anslag och motiv till förslagen. Uppgifter om hur myndigheterna inom utgiftsområde 7 främjar eller uppmärksammar jämställdhet inom utvecklingssamarbetet framgår förutom av budgetpropositionen även av regeringens resultatskrivelse 2010/11:167 Biståndets resultat jämställdhet och kvinnors roll för utveckling. Även det statliga bolaget verksamhet berörs i resultatskrivelsen. Med utgångspunkt från ställningstaganden tidigare i betänkandet om bl.a. de tematiska prioriteringarna i biståndet ställer sig utskottet bakom förslaget om medel under anslag 1:1 Biståndsverksamhet. Utskottet, som tidigare i detta betänkande under rubriken , kontroll och öppenhet behandlat frågor om bl.a. styrningen av Sida, tillstyrker även förslaget i budgetpropositionen om storleken på anslag 1:2 (Sida). Utskottet har tagit del av informationen i budgetpropositionen om viktigare förändringar som påverkar medelsberäkningen för de båda nämnda anslagen. Vad gäller noterar utskottet regeringens bedömning i budgetpropositionen att institutet genomfört flera positiva förändringar främst inom förvaltningsrelaterade delar av verksamheten samt att det finns utrymme för att fortsätta reformarbetet inom institutets forskningsverksamhet. Utskottet anser att regeringens förslag till anslag 1:3 är väl avvägt. Regeringen gör i budgetpropositionen bedömningen att verksamhet (FBA) utvecklats väl. Utskottet noterar att Statskontoret publicerat rapporten av FBA (2011:21) där förslag lagts fram om förbättringar av verksamheten.