bet · GY01UU10 · 2011-05-12 00:00:00 — Jag anser att utskottsmajoriteten vid behandlingen av förslagen inte själv har upprätthållit principen om det nationella parlamentets självbestämmande. I stället visar utskottsmajoritetens behandling av förslagen på en dubbelhet, där man som man hävdar den nationella kompetensen godkänner det ena förslaget efter det andra som vart och ett gör djupa ingrepp i den nationella kompetensen. Fem principer som kraftfullt ska driva inom EU (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Som vi framför i vår motion förs nu diskussioner om en ökad styrning och samordning av den ekonomiska politiken på EU-nivån. Vi menar att en del förslag är av en sådan art att de i grunden förändrar EU:s karaktär, bl.a. finns det förslag på bordet som innebär att EU får inflytande över nationell lönebildning och över andra områden där den nationella kompetensen måste värnas och olika länders politiska prioriteringar respekteras. I utskottets ställningstagande betonas en inriktning av Europapolitiken på det ekonomiska och finansiella området som vi i dess huvuddrag delar, därför avstår vi i från att lämna en avvikande mening i enlighet med yrkande 2 i vår motion. Likväl vill vi i sammanhanget understryka att vi socialdemokrater menar att kraftfullt ska driva följande fem principer inom EU: Den nationella kompetensen ska värnas. Ett samlat EU-samarbete ska värnas. Ökad sysselsättning ska ha högsta prioritet. Förstärkt reglering av finanssektorn. Effektiv stimulanspolitik kräver starka statsfinanser. Övergripande synpunkter på utvecklingen inom EU på finansutskottets område (V) (V) anför: har vid ett flertal tillfällen anmält reservationer och avvikande meningar mot de förslag som kommissionen presenterat och som finansutskottet behandlat , och jag håller fast vid dessa. Jag anser att förslagen om förstärkt samordning av den ekonomiska politiken grundar sig på en felaktig analys av orsakerna till den ekonomiska och finansiella krisen. De stora underskotten i vissa av valutaunionens länder är snarare en följd av bristerna i valutaunionens konstruktion än en orsak till de ekonomiska problemen. Stramare budgetrestriktioner kommer att hota den ekonomiska återhämtningen och riskerar att leda till högre arbetslöshetsnivåer. Vi i tar kraftigt avstånd från det avsteg från nationell bestämmanderätt över finanspolitiken som förslagen innebär. När det gäller reglering av och tillsyn över finansmarknaderna anser jag att en skärpt reglering måste stå i förgrunden i arbetet med att minska riskerna för nya finansiella kriser. Även om kommissionen har lagt fram en del förslag när det gäller finansiell reglering menar jag att dessa är otillräckliga och att reformarbetet är för långsamt. Slutligen är vi i ett EU-kritiskt parti och ser det som en del av vår uppgift att granska EU:s budget och driva på att den minskar så att de ekonomiska medlen i större utsträckning styrs av medlemsstaterna. Detta anser jag skulle innebära att verksamheter skulle kunna skötas både mer demokratiskt och mer ekonomiskt effektivt. Verksamheten i Europeiska unionen beslutade att ge bl.a. justitieutskottet tillfälle att yttra sig över om EU, regeringens skrivelse 2010/11:105 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen och en motion som väckts med anledning av skrivelsen i de delar som rör utskottets beredningsområde. har beslutat att yttra sig över skrivelsen i de delar som rör justitieutskottets beredningsområde samt över motion 2010/11:U8 (S) yrkande 6. I yttrandet finns en avvikande mening (S, MP, V) och ett särskilt yttrande (SD). Frågor som faller under justitieutskottets beredningsområde behandlas i skrivelsen under följande avsnitt: 17.10 E-juridik gör det lättare att hitta europeisk rättsinformation 18 Polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete (förutom 18.3.5 Effektivare tullsamarbete) 20.3.1 för grundläggande rättigheter 20.3.2 Programmet Grundläggande rättigheter och medborgarskap 35.2.2 Gränsöverskridande uppföljning av trafikförseelser. I avsnitt 18 Polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete anför regeringen bl.a. att medlemsstaterna samarbetar för att förebygga och bekämpa gränsöverskridande och allvarlig brottslighet. För att förverkliga denna målsättning samarbetar medlemsstaterna på olika sätt mot t.ex. organiserad brottslighet, terrorism, penningtvätt, människohandel och narkotikasmuggling. Vidare framhålls det att bevakar att samtliga åtgärder är förenliga med grundläggande principer om rättssäkerhet och respekterar den personliga integriteten. I avsnittet redogör regeringen bl.a. för det förslag till direktiv om förebyggande och bekämpande av människohandel samt skydd av offer som kommissionen presenterade . Direktivet syftar till att skapa ett mer sammanhållet synsätt i kampen mot människohandel för att i ökad utsträckning förebygga och lagföra människohandelsbrott samt skydda brottsoffrens rättigheter. Direktivet innehåller bestämmelser om bl.a. en utvidgad kriminalisering av människohandel, kriminalisering av anstiftan av samt medhjälp och försök till sådant brott, skärpta lägsta maximistraff och försvårande omständigheter, ansvar och sanktioner för juridiska personer samt om att i vissa fall inte åtala eller straffa människohandelsoffer för brott som de tvingas begå. Vidare finns regler om utredning och lagföring, inklusive preskription, utvidgad jurisdiktion, undantag från kravet på dubbel straffbarhet, hjälp och stöd till samt skydd av brottsoffer, krav på övervägande av kriminalisering av att använda tjänster från människohandelsoffer samt inrättande av nationella rapportörer. I skrivelsen anges att en enighet nåddes mellan och rådet vid första läsningen och att förslaget har lämnats för granskning av juristlingvisterna inför rådets formella antagande. har därefter fått information om att direktivet antogs vid rådet (allmänna frågor) . I motion 2010/11:U8 (S) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om kampen mot människohandel och prostitution. Motionärerna anför att en viktig grund för att kunna bekämpa människohandel för sexuella ändamål är att bekämpa prostitution. Sambandet mellan prostitution och människohandel för sexuella ändamål måste enligt motionärerna tydliggöras och erkännas. Om efterfrågan på köp av sexuella tjänster bekämpas minskar också människohandeln. Den svenska sexköpslagen är enligt motionärerna ett bra exempel på hur prostitution kan bekämpas, och de hänvisar till den utvärdering som skett (SOU 2010:49). Motionärerna uppmanar därför regeringen att inom EU föra fram den svenska sexköpslagstiftningen som ett föredöme både när det gäller att minska prostitutionen och som ett verktyg att komma åt människohandel för sexuella ändamål. Som utskottet tidigare uttryckt (bet. 2008/09:JuU4 s. 10) är människohandel en allvarlig kränkning av den enskilda individens människovärde och rätt att få bestämma över sitt liv och sin kropp. Prostitution och människohandel för sexuella ändamål är ett allvarligt hinder för social jämlikhet och jämställdhet mellan könen och för de utsattas möjlighet att åtnjuta sina mänskliga rättigheter. Utskottet vidhåller även sin uppfattning att insatser för att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål måste präglas av internationell samverkan. Det är därför med tillfredsställelse som utskottet noterar att direktivet om förebyggande och bekämpande av människohandel samt skydd av offer har antagits. Enligt motion 2010/11:U8 (S) yrkande 6 bör inom EU tydliggöra att prostitution och människohandel för sexuella ändamål har ett starkt samband och föra fram den svenska sexköpslagen som ett bra exempel på hur prostitution bekämpas. Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden (bet. 2008/09:JuU4, 2009/10:JuU33 och 2010/11:JuU8). I betänkande 2008/09:JuU4 hade utskottet inhämtat ett yttrande från utrikesutskottet i vilket utrikesutskottet underströk vikten av att sexköpslag även fortsatt tas upp i relevanta kontakter. hänvisade även till det uppdrag som regeringen lämnat till med anledning av Handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167). Uppdraget innebar att vidareutveckla och ta fram besöksprogram för utländska nyckelaktörer som vill studera arbetet i med att förebygga och bekämpa prostitution och handel med människor för sexuella ändamål. skulle inom ramen för uppdraget också kunna genomföra informationsaktiviteter och presentationer i utlandet. Svenska institutets uppdrag slutredovisades . Av redovisningen framgår att uppdraget i stor utsträckning har realiserats genom seminarier, konferenser och möten där svenska nyckelaktörer presenterat bakomliggande perspektiv, initiativ och faktiska metoder inom det svenska arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Verksamheter har genomförts både i och utomlands. Av dessa kan särskilt nämnas ett utbildningsseminarium för diplomater och konsulär personal i . Aktiviteten hölls i permanenta EU-representations lokaler i och kan ses som ett strategiskt initiativ att föra ut information om det svenska exemplet i samband med ordförandeskap i EU. Vidare har en skrift tagits fram om den svenska synen på människohandel och prostitution, och skriften finns tillgänglig på engelska, spanska, ryska och turkiska. Härutöver har fyra kortfilmer producerats. Kampen mot människohandel var en högt prioriterad fråga under det svenska EU-ordförandeskapet . Det nu antagna direktivet om förebyggande och bekämpande av människohandel samt skydd av offer bygger till största delen på resultatet av förhandlingarna om det förslag till rambeslut som behandlades under det svenska EU-ordförandeskapet och som det nåddes en bred samsyn om vid rådet (rättsliga och inrikes frågor) . Frågan om människohandel för sexuella ändamål behandlades även på ordförandekonferensen mellan gränsöverskridande brottsbekämpning och rättssäkerhet med fokus på människohandel för sexuella ändamål som justitieutskott stod värd för. Härutöver arrangerade den en konferens i om utvecklingen av EU:s arbete mot människohandel med fokus på relationerna och samarbetet med ursprungsländer för människohandel och länder varigenom människohandeln passerar. I dessa sammanhang tog man också upp frågan om betydelsen av att minska efterfrågan på köp av sexuella tjänster för att stävja sexköp och människohandel. Utskottet ser positivt på det arbete som bedrivs på uppdrag av regeringen såväl nationellt som internationellt. Mot bakgrund av det anförda anser inte utskottet att något initiativ är nödvändigt med anledning av motionsyrkandet. Yrkandet bör därför avstyrkas. I övrigt har utskottet inte något att anföra med anledning av regeringens skrivelse. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (M), (S), (M), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (M), (KD), (M), (S), (FP), (MP), (V) och (SD). Arbetet inom EU mot köp av sexuella tjänster (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (MP) och (V) anför: har varit ett föregångsland för att bekämpa mäns våld mot kvinnor. Grunden för detta arbete ligger i att påverka mäns attityder och att fortsatta att sträva mot ökad jämställdhet. Förbudet mot sexköp har även en normerande verkan, menar vi, och stödet för förbudet är starkt. En viktig grund för att kunna bekämpa människohandel för sexuella ändamål är att bekämpa prostitution. Om efterfrågan på köp av sexuella tjänster bekämpas minskar också människohandeln. Detta samband måste tydliggöras och erkännas. Utvärderingen av sexköpslagen (SOU 2010:49) visar att förbudet mot köp av sexuella tjänster har haft avsedd effekt och utgör ett viktigt instrument för att förebygga och bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Vi anser att regeringen under EU-ordförandeskapet på ett betydligt mer aktivt sätt kunde ha tagit upp frågan om kriminalisering av sexköp. Efter den svenska utvärderingen av sexköpslagen finns det än större anledning för regeringen att inom EU tydliggöra det starka sambandet mellan prostitution och människohandel och föra fram den svenska sexköpslagen som ett föredöme, både när det gäller att minska prostitution och som ett verktyg för att komma åt människohandel för sexuella ändamål. Det anförda innebär att vi anser att utskottet bör tillstyrka motion 2010/11:U8 yrkande 6. Särskilt yttrande (SD) (SD) anför: I likhet med utskottsmajoriteten anser jag att det är viktigt att förebygga och bekämpa människohandel även genom internationell samverkan. välkomnar däremot inte att detta regleras genom ett överstatligt direktiv utan hade hellre sett att det sker på bilateral basis. Verksamheten i Europeiska unionen beslutade att bereda bl.a. socialutskottet tillfälle att lämna ett yttrande över regeringens skrivelse 2010/11:105 om EU. Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen samt en motion. begränsar yttrandet till att avse den fråga som tas upp i motion U8 av m.fl. (S) yrkande 9. I avsnittet Hälsofrågor (s. 153 f.) uttalar regeringen att hälso- och sjukvård huvudsakligen är en nationell kompetens, men att det finns ett stort mervärde i att arbeta tillsammans i EU inom området och att det har tillkommit ny gemenskapslagstiftning. har regeringen varit drivande bl.a. i arbetet för en trygg och effektiv vård över geografiska gränser i EU, vilket illustreras av förhandlingarna om patientrörlighetsdirektivet. Regeringen påminner om att kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande vård, allmänt kallat patientrörlighetsdirektivet (se fakta-PM 2007/08:FPM134). Förslaget syftade främst till att kodifiera rättspraxis om patienters rätt till ersättning för planerad hälso- och sjukvård i andra EU-länder. Regeringen anför vidare att förhandlingarna kring det omfattande och politiskt känsliga förslaget varit komplicerade. antog ett första yttrande om förslaget och rådet nådde en politisk överenskommelse . nåddes slutligen en överenskommelse mellan rådet och . Överenskommelsen godkändes formellt av och av rådet . I motion U8 av m.fl. (S) finns en begäran i yrkande 9 om ett tillkännagivande om patientrörlighetsdirektivet. Motionärerna är positiva till direktivet. De anser att det i sin helhet är balanserat och innebär en förbättring för patienter som söker gränsöverskridande vård. Motionärerna vill att regeringen nu ska ta vara på den möjlighet som patientrörlighetsdirektivet ger och införa ett system med förhandsbesked med betalningsgaranti som gör det möjligt för patienter att slippa låna pengar, ligga ute med stora summor och ta ekonomiska risker i de fall svensk sjukvård inte klarar att möta deras behov inom rimlig tid. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att överenskommelsen om förslaget till patientrörlighetsdirektiv slutligen är formellt godkänd av och rådet och att direktivet kommer att träda i kraft. I avvaktan på regeringens arbete med att genomföra direktivet anser socialutskottet att inte bör ta något initiativ. Motion U8 (S) yrkande 9 bör därför avstyrkas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (M), (M), (S), (M), (M), (FP), (S), (C), (MP), (KD), Per Ramhorn (SD), (V), (S), (S), Shadiye Heydari (S) och (S). Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen (S) (S), (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S) och (S) anför: Vi är positiva till patientrörlighetsdirektivet. Direktivet är i sin helhet balanserat och innebär en förbättring för patienter som söker gränsöverskridande vård. Hur bra det blir för den enskilda patienten avgörs dock av regeringen. Vi anser att vård inte får bli en plånboksfråga och att regeringen ska satsa på högkvalitativ och tillgänglig vård i , i stället för ogenomtänkta skattesänkningar. vill vi att regeringen ska ta till vara den möjlighet som patientrörlighetsdirektivet innebär och införa ett system med förhandsbesked med betalningsgaranti. Detta skulle göra det möjligt för patienter att slippa låna pengar, ligga ute med stora summor och ta ekonomiska risker i de fall svensk sjukvård inte klarar att möta deras behov inom rimlig tid. Med det anförda anser vi att utrikesutskottet bör tillstyrka motion U8 (S) yrkande 9. Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen (V) (V) anför: Jag anser att vården bör regleras utifrån sjuka människors rätt till vård efter behov och inte efter vårdföretagens rättigheter på en marknad. Sjukvården ska vara en nationell angelägenhet. Den prioriteringsordning som beslutat ska gälla alla patienter i den svenska vården. Det får inte skapas gräddfiler för patienter från ett annat medlemsland; behoven ska styra, inte nationaliteten. När patientdirektivet nu genomförs är det viktigt att patienter som behöver och söker omfattande vård, vilket ofta är fallet när det gäller slutenvård, i ett annat medlemsland inte ska behöva betala ur egen ficka och ligga ute med stora belopp för att sedan kanske få ersättning från hemlandet. En sådan ordning skapar oacceptabla skillnader mellan dem som har goda ekonomiska förutsättningar och dem som inte har sådana möjligheter. Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen gav bl.a. arbetsmarknadsutskottet möjlighet att yttra sig över regeringens skrivelse 2010/11:105 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen och motion 2010/11:U8 (S) som väckts med anledning av skrivelsen. yttrande begränsar sig huvudsakligen till de delar av skrivelsen och motionen som berör utskottets beredningsområde. I ärendet finns en avvikande mening och tre särskilda yttranden. I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen i enlighet med 10 kap. 2 § riksdagsordningen. Skrivelsen behandlar övergripande Europeiska unionens utveckling och förbindelser med omvärlden, det ekonomiska och sociala samarbetet, det rättsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner. I avsnittet om övergripande, horisontella frågor behandlar regeringen bl.a. Lissabonfördraget och 2020-strategin. I det sysselsättningspolitiska avsnittet tar regeringen upp arbetet med bl.a. den europeiska sysselsättningsstrategin inom 2020, rådsslutsatserna om en sysselsättningspolitik för en konkurrenskraftig, hållbar, resurseffektiv och grön ekonomi samt kommissionens förslag till nytt EU-instrument för mikrokrediter. I avsnittet som behandlar arbetsliv, arbetsmarknad och sociala frågor tar regeringen upp arbetet med bl.a. föräldraledighetsdirektivet, förslaget till ändrat mammaledighetsdirektiv och den sociala dimensionen i 2020-strategin. I avsnittet om jämställdhet och arbetet mot diskriminering redovisas utvecklingen när det gäller bl.a. kommissionens strategi för jämställdhet 20102015, antidiskrimineringsdirektivet och arbetet avseende romers situation. Under rubriken svenskt intresse vid och tribunalen redovisar regeringen två arbetsrättsliga mål (C-477/09 Rätt till lönegaranti och C-30/10 Rätt till lönegaranti II) som direkt berör arbetsmarknadsutskottets beredningsområde. Under rubriken noterar regeringen tre motiverade yttranden och två formella underrättelser riktade mot som rör frågor inom arbetsmarknadsutskottets beredningsområde. Socialdemokraterna framhåller i motion 2010/11:U8 yrkande 8 att bör konkurrera med kompetens och inte med låga löner. Partiet gör bedömningen att betydande investeringar kommer att behöva göras i utbildning och kompetensutveckling för att EU:s medlemsländer ska kunna möta utmaningarna på arbetsmarknaden. Fler måste ges möjligheter att kunna arbeta och kunna arbeta längre. Kvinnors möjligheter att kunna arbeta på samma villkor som män måste stärkas. I motionen framförs åsikten att rörlighet över gränserna och öppenhet inför invandring är viktiga drivkrafter för ekonomisk utveckling. Men detta får inte användas som en förevändning för att pressa arbetstagarnas löner och arbetsvillkor nedåt. Alla försök från att intervenera i lönebildningen ska avvisas bestämt. Efter den s.k. Lavaldomen 2007 har regeringen enligt Socialdemokraternas uppfattning, tvärtemot vad den försöker föra i bevis, inte försvarat den svenska kollektivavtalsmodellen. I lex går regeringen längre än vad krävde. Socialdemokraterna vill riva upp lex så att likvärdiga löne- och anställningsvillkor kan gälla för alla som arbetar i . På EU-nivån vill partiet att unionen ska anta ett juridiskt bindande socialt protokoll som tydliggör att de fackliga rättigheterna, såsom förhandlings- och konflikträtten och rätten att teckna kollektivavtal, gäller inom unionen. När det gäller arbetstidsdirektivet förordar Socialdemokraterna att i EU ska driva att den s.k. opt out-möjligheten avskaffas. Med anledning av den formella underrättelse som kommissionen riktat mot på grund av det svenska regelverket för visstidsanställningar framför Socialdemokraterna att anställningstryggheten måste stärkas. EU ska enligt det nya fördraget verka för en social marknadsekonomi. Väl fungerande marknader, utbildning, en aktiv välfärdspolitik och en progressiv miljöpolitik ska tillsammans bidra till en hållbar ekonomisk utveckling och jobbskapande. kommer EU:s arbetsmarknad att ställas inför strukturella problem vars ursprung fanns redan före krisen. De finansiella svårigheter som många av länder genomgår i krisens spår kan göra att nödvändiga strukturförändringar framstår som svårare på kort sikt men desto angelägnare för en positiv utveckling på lång sikt. Utskottet noterar att arbetslöshetsnivån för EU som helhet inte har sjunkit utan låg kvar på enligt uppgifter från den europeiska statistikmyndigheten (Euroindicators 18/2011). finns det enligt utskottets mening anledning att välkomna att utgör ett positivt undantag, med en av de snabbast sjunkande arbetslöshetsnivåerna, från till . För att möta den dubbla utmaningen med en åldrande befolkning och många människor utanför arbetskraften måste EU börja ge fler möjlighet att delta på arbetsmarknaden. Det finns enligt utskottets mening en viktig outnyttjad potential som kan skapa en inkluderande, hållbar tillväxt i och därmed också bidra till att bevara och stärka en god sysselsättningsutveckling. Denna outnyttjade potential är särskilt tydlig på tre områden: i övergången till ett grönare, mer hållbart , i utjämnandet av ansvar för arbete och familj mellan kvinnor och män, samt i välkomnandet av nyanlända och deras kompetens och kunskap på den europeiska arbetsmarknaden. En inkluderande, hållbar tillväxt inrymmer också insikten att ansvarsfull finansiell stabilitet är grunden till att kunna investera . Den anknyter därmed till 2020-strategins målformulering om smart, sustainable and inclusive growth. Det står enligt utskottets mening klart att utnyttjandet av denna potential är nyckeln till en god sysselsättningsutveckling för , men i kanske än högre grad för resten av EU. bör på de tre nämnda områdena i övergången till ny, hållbar teknik, i arbetet för en mer jämställd balans mellan arbete och familj för män och kvinnor och i en öppen, välkomnande attityd till människor från andra länder sträva efter att utgöra ett föredöme i . Utskottet anser också att tanken på att bör sträva efter att fungera som ett föredöme ligger väl i linje med grundförutsättningen att sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken i huvudsak är nationellt utformade. Genom den öppna samordningsmetoden kan lära av och lära ut till övriga medlemsstater, vilket utskottet ser mycket positivt på. Det är emellertid viktigt att den i det fortsatta EU-arbetet håller emot en utveckling på arbetsmarknadsområdet i en överstatlig riktning. I synnerhet gäller det värnandet av den svenska modellen i form av bl.a. respekt för arbetsmarknadens parters autonomi och de avtal som de har träffat med varandra. Samarbetet inom den öppna samordningsmetoden bör behålla sin karaktär av fritt tanke- och erfarenhetsutbyte. En arbetsmarknad i hållbar tillväxt Enligt utskottets mening kan klimatpolitik och jobbpolitik ofta gå hand i hand. Miljömässigt sunda och produktiva arbeten är grunden för uthålligheten i tillväxten. Den nordiska modellen visar att det är möjligt att skapa samhällen som är både ekonomiskt och socialt framgångsrika som miljömässiga krav hålls på en hög nivå.