bet · GY01SkU25 · 2011-05-10 00:00:00 — Jag tycker mig dock också utläsa ur kommissionens yttrande att man i sig ser mycket positiva tecken i detta, men man vill inte gärna införa provlösningar som ändå skulle vara omgärdade av en mängd särregler . Ordföranden: så mycket för kommentaren! Vi går vidare på frågelistan. Jag ger ordet till ledamot från . (M): Tack för det, herr ordförande! Jag vill tacka alla sju föreläsare för väldigt intressanta synpunkter som hjälper oss lite grann när vi ska hantera grönboken här i . Jag vill också hålla med ordföranden om att vi när vi träffar skattekommissionär Šemeta har ypperliga chanser att påverka honom, eftersom partierna i är väldigt eniga i detta. Jag vill även återgå lite grann till detta med uppbörd. sade ju, mycket riktigt, att av företagens administrativa börda handlar om moms. Moms är krångligt, besvärligt och väldigt svårt att förstå; det inser också vi som jobbar med frågan. Det är inte alldeles lätt. Då kommer man tillbaka till hur man bäst ska hantera momsuppbörden och hur man gör. Omvänd moms har det också pratats om. Personligen är jag lite skeptisk till detta då det är ytterligare en administrativ börda som blir krångligare. Byggbranschen är förvisso positiv, men det handlar lite grann om att få bort svartarbete. sade att split payment blir en utökad börda och nämnde vidare att det finns bättre exempel på effektiva momsuppbörder. Jag skulle vilja veta vad det är för exempel. Skulle du kunna hjälpa oss att hitta det och berätta lite grann hur det är? Sedan går jag tillbaka till de riktigt små företagen. , vad tror du att de skulle säga om omvänd moms? pratar vi om små företagare som kanske har väldigt mycket fakturahantering både på ingående och utgående moms. Varje hantering är ett moment som tar tid. Vad skulle man säga om omvänd momsskyldighet? Finns det något bättre sätt? Det är de frågor jag skulle vilja ställa. Ordföranden: för det! Då går ordet först till från Företagarna. Skatteexpert , Företagarna: Jag skulle vilja säga att det som var ett stort problem i samband med den omvända skattskyldigheten för byggtjänster just var att man hade sådana avgränsningsproblem. Det var en situation om man levererade en byggtjänst till ett annat byggföretag men en annan situation om det var övervägande en vara man levererade till samma byggföretag. Många hade då svårigheter att avgöra vad som är det ena och vad som är det andra. Jag kan alltså bara understryka att reglerna måste vara enhetliga och tydliga oavsett vilka metoder man använder. Jag tror att det initialt skulle vara väldigt svårt att övergå till omvänd momsplikt eller omvänd redovisning, men det behöver man titta närmare på. Vad jag tidigare nämnde att vi också är intresserade av för de minsta är att man bör titta närmare på någon form av frivillig schablonberäkning av skatten så att man slipper ifrån hanteringen på fakturanivå och kanske i stället kommer upp på en resultatnivå det finns många olika modeller man behöver titta närmare på. Det tror jag kan vara ett intressant alternativ. Därmed inte sagt att det heller är problemfritt, för det är många som har större momskostnader så att de inte är nettobetalare i det tidiga skedet. Ordföranden: för det! Jag ger ordet till från . Skatteexpert , : Angående de bästa exemplen är det en väldigt intressant fråga. När jag nämnde detta utgick jag ifrån den rapport om alternativa uppbördssätt som ingår i grönboken, där man utgår ifrån rapporten om momsgapet och att medlemsländerna tappar i genomsnitt av intäkterna. I denna rapport, om vi nu utgår ifrån att den visar på ett tydligt samband, finns det en mängd länder som har en effektiv uppbörd om man tittar procentuellt. Man har ett antal länder som kanske har ett tapp på , och sedan har vi hela spektrat ned till något land som tappar av momsuppbörden. Det jag menade med att hitta de bästa exemplen är att jag i grönboken saknar att man undersöker detta spår. Det finns uppenbarligen länder som har en väldigt bra uppbörd, och vad kan vi då hitta för vägar som lyfter hela momsgapet på så att vi kanske landar på en betydligt lägre siffra? I stället för att lämna förslag på helt andra uppbördsregler skulle man ganska snabbt kunna titta på alla medlemsländer och hitta de bästa exemplen på uppbörd. Det var det jag tänkte på. Ordet går till från Företagarna för en kompletterande kommentar. Skatteexpert , Företagarna: När det gäller just detta med goda exempel tänkte jag bara berätta att det är någonting som högnivågruppen mot administrativa bördor också sitter och tittar på goda exempel på hur man har implementerat olika direktiv i olika medlemsländer. Det är fritt fram att ganska snabbt komma in med exempel och förslag på det. Vi kommer att leverera en rapport till kommissionen med förslag från olika medlemsländer, och då hoppas jag att det till exempel kommer något förslag på momsuppbörd eftersom det också är en implementering av momsdirektivet. Ordföranden: för det! Vi går vidare på talarlistan, och ordet går till från . (V): Tack så mycket för presentationerna! Jag fäste mig kanske framför allt vid inlägget från från SKL och den problematik hon lyfte fram rörande en eventuell moms på vård, skola och omsorg med mera och dess konsekvenser inte bara för momssystemet utan kanske för hela det svenska skattesystemet. Det skulle nämligen vad jag fattar innebära en kvantitativ stor förskjutning av vårt skattesystem. Jag skulle vilja höra hur ser på det och även hur ser på denna frågeställning. I den preliminära ståndpunkten från i faktapromemorian om grönboken sägs det, som också har sagt här tidigare, att det är viktigt med en skattemässig neutralitet mellan offentliga organ och privata företag. Det vore intressant om kunde utveckla vad denna ståndpunkt innebär i förhållande till vad som framfördes från SKL. Ordföranden: så mycket för frågan! Den adresserades tydligt till statssekreterare . Var så god! Statssekreterare , : Tack! Som jag nämnde tidigare är skatteneutralitet mellan offentliga organ och privata företag väldigt viktigt för oss. Jag tycker att vi i stora drag har ett fungerande system . Kompensationssystemet har sina fördelar, men det kan finnas ett behov av förändringar i detaljer. Det kan till exempel ibland förefalla finnas konkurrenssnedvridningar mellan privat och offentlig tandvård. På det hela taget har vi dock som sagt ett system som tar hand om dessa problem . Ordföranden: för svaret! Vi ber också om en kommentar på frågan från , . Representationschef , : För det första är det, som du vet, så att grönboken lyfter upp frågan till diskussion. Det enda mandat jag har här är att förklara vad som står i grönboken, lyssna på er och ta till mig era synpunkter. Så långt är det vi har kommit i vårt interna arbete. Icke desto mindre lyfter vi fram frågan om momsneutralitet för att det är en stor och viktig fråga inte bara i utan även runt om i . Vi tror oss se att bristen på momsneutralitet påverkar investeringar och utgiftsbeslut och därmed är någonting vi behöver diskutera. En möjlig lösning som lyfts upp i grönboken är att den ekonomiska verksamheten i den offentliga sektorn innefattas av mervärdesskattesystemet med en förteckning över vissa specifika verksamheter som inte innefattas. Det är en lösning, och det är en lösning bland andra. Den är värd att titta vidare på. Ordföranden: så mycket för det! står två ledamöter på talarlistan, först och sedan . Därefter kommer vi också att lämna ordet fritt för övriga inbjudna gäster att ställa frågor till panelen, eller om någon av panelledamöterna vill ha en ytterligare kommentar. (FP): Tack, herr ordförande! Man får många associationer när det gäller komplexiteten i systemet. En av de associationer jag får anknyter till den eleganta plywoodförsedda talarstol vi har här. , när var rikt, hade vi råd att hålla oss med en möjligen något elegantare sak. En av dem som väldigt ofta stod i denna eleganta talarstol var dåvarande folkpartiledaren . Han deltog 1955 i en diskussion på med den välkände ekonomiprofessorn . var väl inte känd för att vara en riktig muntergök, för att uttrycka det milt, så sade till honom: Var glad, , var glad! Så låga som skatterna är kommer de aldrig mer att bli. Detta att vi ska vara glada anknyter kanske något till momsskattesystemet. Om vi ser till alla undantag som finns och som alla vill ha bort är det nämligen på det sättet att risken när man ska ena 27 länder är väldigt stor att det blir otroligt många undantag. Det anknyter till den fråga jag skulle vilja ställa till , som sade att man i detta nya system möjligen skulle kunna tänka sig att det skulle vara lättare att göra undantag. Min åsikt är den rakt motsatta. Är det någonting som behövs i momsskattesystemet är det att det blir svårare att göra undantag mycket svårare, precis raka motsatsen. Det är nämligen på det sättet att vi alla vill öka sysselsättningen, men på ett område skulle jag vilja minska sysselsättningen radikalt. Det gäller skatteplanerare och dem som till exempel finns inom momsskatteområdet. Det finns nämligen alldeles för många som livnär sig på detta. Min fråga till är alltså: Kan vi inte få ett momsskattesystem som ökar arbetslösheten bland momsskatteplanerarna? Ordföranden: så mycket för det! får kommentera detta. Representationschef , : Jag kanske inte ska gå in och ge svar på den sista, specifika frågan, men om du av det jag sade har fått uppfattningen att vi genom det systemet vill göra det lättare att få undantag har du missförstått mig eller så har jag inte varit tydlig. Det har inte alls varit vad jag har försökt säga eller i alla fall inte vad jag har tänkt säga, utan det är definitivt så att det vi syftar till med en översyn av momssystemet inom hela EU är att minska undantagen. Det kan inte vara normalt att vi, som jag nämnde tidigare, jämfört med våra konkurrentländer har en uppbörd av momsintäkter som är på av vad detta skulle vara utan undantag om normalskattesatsen skulle tillämpas rakt av på alla produkter. Varför är det inom EU fast det är , om jag inte misstar mig, i ? Andra länder kommer faktiskt upp till . Detta är ett problem, och det är det vi försöker åtgärda. Låt mig alltså vara tydlig med den saken om jag inte har varit det tidigare: Syftet är att minska undantagen. Ordföranden: så mycket för detta! Jag ger ordet till , . (MP): Tack så mycket! Jag skulle vilja fråga i vilken utsträckning man har resonerat kring hur detta mervärdesskattedirektiv ska förhålla sig till andra direktiv på skatteområdet. Jag tänker framför allt på att man kan uppleva det som lite konstigt att vissa varor, i alla fall i vissa länder, å ena sidan kan ha reducerad momsnivå men sedan å andra sidan ha en punktskatt enligt till exempel energiskattedirektivet. Hur har man diskuterat kring detta? , var så god. Representationschef , : Jag är inte helt säker på att jag uppfattade din fråga. Kan du upprepa den? (MP): Är det inte lite skumt att man kan ha reducerad moms på samma vara som har en punktskatt enligt ett annat direktiv? Representationschef , : Definitivt är det så. Återigen kan jag inte svara specifikt för produkt efter produkt. Detta är på gång, men vi har inte landat , kan man säga. Däremot kan jag rakt av säga att till exempel arbetet med energiskattedirektivet fortsätter, och det kommer att läggas fram av kommissionen. En aspekt av det vi kommer att göra när vi kommer med meddelandet , om jag förstår det hela rätt, är att se hur det vi föreslår som väg framåt på momsområdet interagerar med andra delar av skattesystemet. Det kommer att vara en del av analysen, men det är svårt för mig att sitta och svara specifikt på detta just . Däremot kan jag garantera att detta är en del av vårt arbete. Ordföranden: för den kommentaren och det svaret. Då går ordet till , . Var så god! (C): Tack för det! Det finns en målsättning att minska undantagen för att förenkla, men det finns en del undantag som trots allt känns angelägna att behålla. Det tycker i alla fall jag. När jag träffar på en del småföretagare som anlitar ekonomiska rådgivare för att göra bokslut, moms och inkomstdeklarationer ser de ju en svårighet om vi inte kan behålla en del undantag. Det är över en halv miljon företagare som just anlitar ekonomiska rådgivare för dessa tjänster, och det är väldigt omfattande tjänster. har man uppskov som drar ut långt fram innan man har gjort sin slutliga deklaration. Enligt EU-direktiv ska momsen redovisas senast från och med . Jag ser en riktigt stor risk för merarbete för både företagare och med dubbla redovisningsinsatser och kanske många hundra tusentals rättelser i efterhand ifall vi från sida inte tar strid för vårt undantag i artikel 253. Jag vill veta hur representant ser på detta. Ordföranden: för frågan! Var så god, representant. Rättslig expert , : Tack för frågan! Det är naturligtvis så att rättelser skapar ett extra merarbete både för företagen och för . är dock dessa regler som de är, enligt vår uppfattning, så vi löser det. Jag kan inte lämna några andra synpunkter på frågan. Ordföranden: Det ser ut som att vill ha en uppföljningsfråga på detta. (C): Ja. Att man löser det förstod jag, men hur löser man det? Hur är det tänkt? Om man nu tvingas lämna en deklaration blir det någon form av gissning för företagen och en stor bearbetning av material för er i efterhand. Rättslig expert , : Detta är en svår fråga. Jag är inte så insatt i själva hanteringen av skattedeklarationer och redovisningen där. Det borde ändå finnas en möjlighet från företagens sida att i flertalet fall komma in med de korrekta uppgifterna redan från början. I den mån det inte går är det möjligt att hantera det som en rättelse, och det är en arbetsuppgift som kan hantera. Ordföranden: Då har jag själv dels en fråga och dels en kommentar till det påpekande vi delvis har varit inne på, nämligen att momsreglerna inte har setts över och att det är ett förhållandevis gammalt regelverk. Världen förändras, tjänstehandeln blir en allt viktigare del och tekniken utvecklas. Vi ser allt oftare hur den framväxande Internetekonomin digitala tjänster och elektronisk distribution på ett mycket tydligt sätt åskådliggör de generella synpunkter som har lyfts fram mot att momsregelverket är svårtillämpat, har en hög administrativ börda och liknande. Här är det förstås särskilt angeläget om man tänker sig aspekten på Internetekonomins potential och Internetföretagens möjligheter att stå för nya jobbtillfällen och tillväxt. Jag skulle vilja be från att utveckla den problembild som just elektronisk distribution möter med det svåra regelverket. Skatteexpert , : Tack så mycket! Det är en väldigt intressant fråga. Vi ser att inte minst har en stor, ny näring som växer fram med många enmansföretag som utvecklar olika former av elektroniska tjänster. Här har vi också många mikrobetalningar. Vi var inne på detta att det verkligen är en transaktionsskatt, där momsen måste vara korrekt för varje transaktion. Det går snabbt; bara har det exploderat med tjänster via Internet och mobiltelefoner, inte minst. Där har vi också haft uppmärksammade fall med dubbelbeskattningar där medlemsländerna är oense kring hur beskattningen ska ske. Vilket land är det som har beskattningsrätten för den tjänst jag köper via min mobiltelefon, till exempel? Här tycker vi att det är väldigt viktigt att vi tillsammans försöker värna den här framväxande industrin och se till att momsreglerna inte är ett hinder för företagen att utvecklas och stanna kvar i . Vi är dock lite rädda för att vissa företag lyfter ifrån för att de drabbas av en dubbelbeskattning. Vi hoppas att det ska lösa sig framöver och att vi redan nu ser lösningar på det. Precis som du är inne på, , är det alltså mycket som händer just , och det är framför allt mikrobetalningar. Den konflikt jag lyfte upp tidigare, det vill säga betalningar i de traditionella banksystemen där vi har momsfria tjänster med momsinlåsning för bankerna när de köper sina datasystem för att utveckla betalningstjänsterna, och den nya industrin som på andra sätt förmedlar sina tjänster och där det ingår ett betalningsmoment i ett mer komplext tillhandahållande. Vi har en industri som över huvud taget inte vill vara undantagen moms, utan man vill verkligen ha avdragsrätt för sina investeringar. Det är alltså en viktig fråga att ha på bordet och få med i grönboken när vi talar om problem och vilka lösningar vi vill ha . Ordföranden: så mycket för det! Klockan börjar närma sig 11.30. Det finns utrymme för ytterligare någon sista frågeställning, om så är fallet. Var så god! : Jag heter och har ett förflutet i skattevärlden på , , i och så vidare. Jag har en del funderingar med utgångspunkt i tankarna på omvänd moms. Omvänd moms betyder att den som säljer inte debiterar någon moms i sin faktura. Den som köper tar upp som utgående moms den moms som säljaren inte behövde redovisa, som man drar av exakt samma moms som ingående moms för den moms man inte har betalat. Netto betyder detta att det mellan byggföretag, i vårt svenska fall, inte debiteras någon moms, inte betalas någon moms och inte redovisas någon moms. Det är naturligtvis bra, men det är ett ovanligt komplicerat sätt att uppnå att moms inte betalas mellan momspliktiga företag. När momsen infördes avlöste den ett hopplöst OMS-system som vi som var med och taxerade då fick kämpa med. Då skulle man nämligen avgöra om ett företag köpte för återförsäljning eller för investering, vilket var en omöjlig bedömning att göra både praktiskt, teoretiskt och ekonomiskt på alla sätt. Då kom momsen, och den hälsades med stor glädje. Den var elegant, ekonomiskt perfekt och skapade inte kumulativa effekter. Den var till och med självkontrollerande, påstod man. Det var en mycket effektiv och bra skatt. Den fungerade på detta sätt bland annat därför att den innehöll väldigt många undantag. har momsen nästan inga undantag. Det är bara banker, försäkringsföretag och fastigheter men även fastigheter kan ju få vara med i systemet ifall de vill. behövs inte detta enormt komplicerade redovisningssystem av praktiska, pedagogiska eller andra skäl. Som vi hörde i början betalas alltså ungefär 300 miljarder i moms. Detta belopp redovisas in av dem som säljer till konsument, det vill säga de som säljer till en köpare som inte är momsregistrerad. Alla andra redovisningar avser försäljningar som görs till köpare som har avdragsrätt för ingående moms. Den totala redovisade utgående momssumman utgör alltså kanske tio, femton eller tjugo gånger så mycket som dessa 300 miljarder, som exakt samma belopp dras av som ingående moms av andra företag. Det innebär en gigantisk cirkulation av pengar som skapar otroliga möjligheter för fel, avsiktliga och oavsiktliga, för brott och annat. Företag som har en negativ deklaration är inget anmärkningsvärt, för det kan vara ett företag som gör stora investeringar. De ska få tillbaka moms med skyndsamhet från statsverket, vilket gör att det här är en stor källa till fuskmöjligheter. Det ställer stora krav på kreditväsendet att bara cirkulera de här pengarna runt om som inte gör någon praktisk nytta alls. Mitt förslag är att på samma sätt som med den omvända momsen införa en mycket enklare moms, nämligen ingen moms alls mellan momspliktiga. De företag som kan uppvisa att de är registrerade, kanske har någon form av momscertifikat som utfärdar redan nu har alla företag en momsregistrering sådana köpare borde inte behöva faktureras moms av säljarna. Då skulle man slippa en gigantisk penningcirkulation och ett gigantiskt riskmoment och få en otrolig förenkling. De här 300 miljarderna kan man bryta upp i fakturor. Detta är en transaktionsskatt. Varje enskild transaktion ska bedömas, vilket är ett problem för företagen. De ska avgöra i stunden: Är det här en skattepliktig transaktion? Vilken skattesats gäller för det här? Det finns massor med rättsliga problem som jag inte kan in på här förstås. Man uppnår samma effekt som med den omvända momsen, men det blir betydligt enklare, genom att helt enkelt ta bort moms mellan momspliktiga. Ordföranden: Jag uppfattade det mer som en kommentar än en direkt fråga i sammanhanget. Vice ordföranden: Det här är ett led i fördjupade arbete för att kunna vara med i EU-processen ganska . Flera av er sade under kaffepausen: Vad kul att ni gör det här. Vad bra att ni kommer in så tidigt och att ni vill. Då ska ni veta att det vill vi i skatteutskottet. Vi vill vara med tidigt och diskutera de här frågorna, för de är till stor del gränsöverskridande. Om vi som svenska parlamentariker ska kunna göra ett bra lagstiftande arbete är det viktigt att vi får möjlighet att ha en dialog . Jag vill å utskottets vägnar tacka från , från , från , från , från Företagarna, från SKL och inte minst som här får representera akademin och forskningen, professor vid i . Tack för att ni ville tillbringa de här timmarna med oss, ge oss lite mer kunskap och svara på våra frågor. webbsändningar lagras på hemsidan så att man kan se hela seminariet en gång till, men det går också att läsa de stenografiska uppteckningarna. Hela seminariet kommer alltså att finnas både i bild och ljud och i skrift för att användas efteråt. Det är en uppmaning även till oss ledamöter. Är det någonting som kanske inte fastnade helt har vi det ändå tillgängligt. Vi kommer att ta med oss det här i arbetet. Vi, hela utskottet, träffar skattekommissionären i . Då har vi med oss hela diskussionen och kunskapen. Vi har det gemensamma ansvaret att föra den svenska fanan högt när det gäller den ideella sektorns möjligheter att verka. Vi kommer att ha en kammardebatt om grönboken för att göra den ytterligare publik. Tack så mycket! Mervärdesskatten, eller momsen, är kanske inte världens mest upphetsande skattesats. Vi i skatteutskottet tycker dock att det är en av de häftigaste, bästa och intressantaste skatterna. Momsen är invecklad. Ska det bli några förändringar måste 27 medlemsländer komma överens. Momsen är så krånglig att många ekonomer och jurister lever gott på att försöka reda ut de invecklade reglerna.Momsen har en 40-årig historia. Man kan tänka sig att världen har förändrats . Man kan tänka sig att tekniken har gått framåt och att vårt sätt att leva, resa och vara som människor och medborgare har förändrats . Därför, fru talman, är det viktigt att vi tar en diskussion om det framtida mervärdesskattesystemet som vi alla är beroende av.Företagen upplever att momsreglerna står för av regelkrånglet. Det är inga små saker.Det handlar också om fusket. Man räknar med att av momsen inte kommer in på grund av fusk. I motsvarar det ca 40 miljarder kronor.Fru talman! Det finns många anledningar för oss i och i detta parlament att ha synpunkter på grönboken om det framtida mervärdesskattesystemet.Det är intressant, roligt och trevligt att vi i utskottet är helt överens om de förslag på förändringar som vi vill skicka in till kommissionen.Jag vill lyfta upp en speciell och viktig sak som vi har jobbat tillsammans med och där skiljer ut sig från övriga 27 medlemsländer. Det gäller den ideella sektorn, framför allt den samhällsnyttiga ideella sektorn där bland annat idrottsrörelsen, kyrkan och politiska partier ingår. I vårt utlåtande till kommissionen trycker vi på att den ideella sektorn är specifik för och några andra länder.Kommissionen hotar att dra inför på grund av föredragsbrott mot mervärdesskattedirektivet. Det skulle slå hårt mot den ideella sektorn.Det är anmärkningsvärt och förvånande att kommissionen hotar att dra inför för att vi har den ideella sektorn utanför momssystemet som man driver en storskalig kampanj kallad Europaåret för frivilligarbete.Fru talman! Det finns nog inget annat land som har så många medlemmar i föreningslivet som . Det kanske finns ett samband. I står den ideella sektorn utanför momssystemet . Det är inte av ekonomiska skäl utan av förenklingsskäl. I vill vi inte att en föreningskassör i en idrottsförening ska behöva jobba med det krångliga mervärdesskattesystemet. Betänk att företagen säger att av allt upplevt krångel står mervärdesskattesystemet för !