bet · GY01FiU24 · 2011-06-13 00:00:00 — Amorteringskrav och reglering av banksektorn är andra åtgärder. Jag skulle vilja att paneldeltagarna går in närmare på vilka åtgärder som är effektiva. Finns det en risk att tvingas höja räntan snabbare än vad som annars hade behövts för att vi inte vidtar andra åtgärder? När det gäller reglering av banksektorn, hur bedömer ni effektiviteten i kapitaltäckningskrav, kassakrav och andra initiativ? Jag har en fråga till . hade vi en diskussion mellan regeringen och myndigheterna om vem som egentligen har ansvaret att agera. Vad är bedömning? Vem har ansvaret att agera i det här läget? Ska vi vänta in myndigheterna eller måste regeringen ta initiativ? Vi har sett olika åsikter inom regeringen med förslag från bostadsministern om att införa amorteringskrav, vilket har avvisats av . Vad är regeringens uppfattning om vad som bör göras för att förhindra den här mycket kraftiga skuldutvecklingen och fastighetsprisutvecklingen? Ordföranden: namn på talarlistan är jag själv. Jag konstaterar efter den här inledningen att man blir kunnigare men också problematiserande. Å ena sidan finns det risk för en bubbla om man inte gör något, med risk för alla de problem som kommer av den. Å andra sidan kan det vara farligt att agera för . Det kan medföra stora bördor för hushållen om flera åtgärder skulle bli för starka . Det skulle inte bara leda till problem på arbetsmarknaden utan också få oönskade effekter särskilt för de svagaste hushållen, till exempel nyetablerade barnfamiljer. Det här är ett ekonomiskpolitiskt dilemma. Det finns inga enkla lösningar. Det visar den här utfrågningen så här långt. Jag är tacksam för att ni tog upp också de regionala skillnaderna på bostadsmarknaden. Flera talare har visat att i framför allt storstadsregionerna beror mycket av prisökningen på att efterfrågeökningen har varit större än ökningen av utbudet på bostäder. Från riksdagsarbetet vet vi att man i andra regioner i landet har problem med för låga fastighetspriser. Från allt riksdagsarbete vet vi att lagstiftning är svårt; det tar tid och är svårt. Alla ledamöter som har varit med förr vet att det är en sak att tycka att det borde vara på ett visst sätt eller att ett visst beteende är oönskat, men en annan sak att stifta lag och att det är svårt att träffa rätt. presenterar ännu en prognos som visar på en oväntat god utveckling av den svenska ekonomin. Det visar att det finns risk för ytterligare räntehöjningar. beskrevs i presentationen som en välmående ö i oroliga vatten. Det väcker frågor bland annat om kapitaltäckningskrav på bankerna. Jag vill ställa två bankrelaterade frågor till panelen. ytterligare utveckla hur rekommendationerna om amorteringar har gett effekt? Kan man se några effekter? Rekommendationerna kom ganska . I din inledning nämnde du att effekten redan nu är att det blir betydligt dyrare för hushållen. Kan du säga något mer om de effekter som syns och kan du ge oss en bild av när man kan se hur det går alltså en tidpunkt när detta borde ta fastare form? , och övriga har jag en fråga om kapitaltäckningskrav. Som tog upp har det ställts högre sådana i vissa länder. Det förs en sådan diskussion. Det mötte kritik från banker. Jag kanske ska ställa frågan till i stället: Hur skulle ökade kapitaltäckningskrav slå i bostadshänseende? Hur skulle det påverka incitament för att uppmana kunderna att amortera mer? (MP): Jag vill tacka panelen för bra redovisningar. presenterade en bra analys av hushåll på marginalen. Det är en ganska liten grupp låntagare som har de väldigt stora skulderna i systemet. Det vore intressant att höra bankrepresentanternas syn på risken för de hushåll som har mycket stora skulder och fortfarande tar lån över lånetaket och befinner sig på marginalen både risken för banken och risken för systemet som helhet. (FP): Som politiker tycker jag att det har kommit fram tydligt att det är viktigt att ha ett respektavstånd till risken för en bostads- och kreditbubbla. Konsekvenserna för medborgarna är ju drakoniska. Det är arbetslöshet, långvarig skuldsanering och skuldsanering i den offentliga sektorn. Även om sannolikheten för en bubbla kanske inte är så hög är det viktigt att hålla det här avståndet eftersom konsekvenserna är så dramatiska och svåra. Som ledamot av ett alliansparti kan jag ju säga att om det skulle inträffa skulle regeringens ekonomiska politik köra i diket. Därför får vi för död och pina inte hamna i den situationen. och jag har lagt fram ett av de förslag som hade på listan över möjliga åtgärder, nämligen att minska värdet av ränteavdraget. Det är en åtgärd som långsiktigt är önskvärd även av andra skäl. Svenskt ägande gynnas. Det blir bättre tillväxt, fler investeringar och fler jobb. Den åtgärden ska införas so oder so. Tajmningen nu 2011 är närmast perfekt för att vi ska undvika denna farliga situation och denna farliga trend. Hur ser ni andra på att sänka kapitalinkomstskatten och minska värdet av ränteavdraget? Till ställer jag den fråga som även var inne på. Om man vidtar en sådan här åtgärd är det då sannolikt att räntehöjningarna blir lägre ? Om regeringen vidtar en åtgärd, blir det då ett mindre tryck på att höja räntan? Det är en viktig konsekvens i så fall. : frågade om räntan å ena sidan och en reglering av banksektorn å andra sidan. Det berör också ordförandens fråga. Räntehöjningar som kommer lite tidigare än vad som hade varit motiverat med hänsyn till inflation och resursutnyttjande får en olycklig effekt på arbetslösheten. Jag tror att det är viktigt att väga det mot den potentiellt ganska stora effekt på arbetslösheten som skulle inträffa längre fram om vi hamnar i en bubbelsituation. Man kanske ska vara villig att ta den lilla kostnaden, speciellt om man befinner sig i ett läge där ekonomin i övrigt går väldigt bra och många justerar upp sina prognoser. Jag tycker att man ska försöka hålla sig till generella åtgärder så mycket som möjligt. Räntan är ett väldigt effektivt vapen. Mycket av fastighetsprisutveckling och skuldsättning hänger ihop med hur räntan har utvecklats. Jag tror att det är bra att hålla sig till så generella åtgärder som möjligt. Räntan är en sådan generell åtgärd. Någon har sagt att det är ett effektivt vapen, men att det är trubbigt. Jag ser ingen nackdel med det. Jag tror inte att vi vill styra och ställa när det gäller vilka sektorer som ska betala vilka räntor. Många verkar ha glömt bort att vi bestämde oss för att avreglera kreditmarknaden utifrån erfarenheterna av hur det fungerade. Det var inte lätt att övervaka. Det hade inte avsedda effekter och fick skadliga biverkningar på ekonomin. Jag tror att en av förklaringarna till ekonomiska mirakel är avregleringen av kreditmarknaden. Därför ser jag med djup skepsis på alla steg som går i riktningen att man börjar beträda den här vägen igen. Erfarenheten är att det är svårt att införa en reglering och få den effektiv utan att införa nästa reglering och så vidare. Vägen till fördärvet är kantad av goda föresatser, som ni vet. Man kommer också in på frågan om regionala skillnader. Huspriserna stiger mer. För att något beröra frågan från kan jag säga att man kanske hittar hushåll med riktigt låga marginaler just i storstadsregionerna där priserna på bostäder är höga. Det är svårt att hantera med generella åtgärder. Förmodligen är hyresregleringen en av de generella åtgärder som slår mest fel för storstäder. Det är inte mycket som talar för att hyresregleringen ger felaktiga hyror på orter där vi inte har dessa fenomen. Men vi får för låga hyror i orter där vi ser stora prisökningar. Det är naturligtvis en mycket viktig faktor om man vill stimulera bostadsbyggandet just i storstäder att få hyror som gör att man kan producera inte bara bostadsrätter utan också hyreslägenheter. : Jag ska börja med den övergripande diskussionen om bankerna och den stora skuldsättningen mot utlandet. är ett EU-land, och svenska banker är en del av den globala finansmarknaden. Finansmarknader är globala . Innan finanskrisen var vi ganska stolta över det svenska finansiella systemet och svenska banker. Vi har en hög integration här i , och det har visat sig vara mycket bra för tillväxten i . Bankerna bidrar på det sättet i , i och i på många sätt. efter krisen har det blivit lite av ett trauma. Vi har sett en hel del problem i relationerna till utländska myndigheter och regeringar. Vi kan inte riktigt lita på varandra. Då blir det helt enkelt lite farligt med dessa utländska exponeringar. Det är en fråga som vi verkligen måste arbeta med. är ett litet land. Vi är beroende av utlandet, och bankerna har finansierat en hel del av bolånen i utlandet. Det har gjort att vi har fått ganska billiga bolån här jämfört med hur det är i många andra länder. Det är alltså ett problem att vi inte riktigt har tekniken och musklerna för att krishantera gränsöverskridande banker. Det är en viktig fråga som vi driver och som kommissionen driver i EU, och man diskuterar hur vi ska kunna hantera det. Det bästa vi kan jobba med är att se till att man kan lita på svensk finansmarknad, att vi har en stabil marknad, att man kan lita på den kreditprövning och de säkerhetssystem som finns och att vi inte bygger in bubblor eller spekulativa moment. Om vi sköter det på ett bra sätt kommer också utlandet att lita på oss. Jag ska försöka svara på frågorna. frågade vilka åtgärder som är effektiva. Jag tror att det är incitamenten för hushållen. Detta är väldigt mycket en plånboksfråga. När man ser vad kostnaden blir kommer hushållens intresse att låna att minska. Det handlar om ökade räntor, det handlar om belåningskravet, och det handlar om amorteringskraven. Jag tror därför att vi kommer att se effekter av detta . När det gäller om man ska vidta andra åtgärder tycker vi att det är väldigt viktigt, som säger, att vi inte går tillbaka till den regleringsekonomi som vi hade och . Kassakrav känns som en förgången tid. har vi ett mycket omfattande kapitaltäckningsregelverk, vi har en diskussion om likviditetsrisksregler, och det är där som vi måste diskutera att dessa regler blir tillräckligt bra så att svensk finansmarknad och svenska banker kan vara konkurrenskraftiga och leverera den tillväxt som behövs för svensk ekonomi. Ordföranden ställde en fråga som gällde tidpunkten för amorteringskraven. Vi har sagt till våra banker att vi tycker att detta är angeläget. Flera av våra medlemmar hade redan tidigare infört detta som en regel. Självklart hoppas vi därför att bankerna tillämpar detta på alla nya lån så snart det går. Sedan är frågan hur man ser effekter av detta i statistiken. Jag nämnde att vi ser effekter. Vi får ganska många frågor från kunder. De frågar varför de måste amortera och varför det är viktigt. Men självklart tror jag att vi kommer att se effekter både av belåningskraven och av amorteringskraven. frågade om bankernas ansvar för denna kreditgivning. Självklart är bankerna ansvariga för kreditprövning och relationer med kunder. Alla banker vill ha nöjda kunder. Det finns inte någon bank som medvetet skulle sätta en kund i en dålig situation. Vår bedömning är att bankerna gör en gedigen kreditprövning. De tar höjd för högre räntor. Vi ser också att det här finns en möjlighet att vi får en prisjustering nedåt på villor och bostadsrätter. Just därför tycker vi att det nu är angeläget att man inför ett amorteringskrav och att man lägger sig på behöriga nivåer i förhållande till fastighetens värde. ställde en fråga om minskade ränteavdrag. Självklart har ränteavdragen bidragit till att det har varit ganska låg kostnad för hushållen att låna. Sedan är frågan om man ska göra en ändring där, vilket man kanske ska göra, men frågan är om man ska göra det . Man kanske skulle ha gjort det tidigare när räntorna var lägre. Det hade varit ett bättre tillfälle. tror jag att det finns en risk att vi adderar allt högre kostnader för hushållen. Det finns också en diskussion här om att vi har väldigt generösa ränteavdrag i . Men vi har tittat på det, och denna typ av ränteavdrag finns i ganska många länder i . Vi är därför inte unika i fråga om detta. : Jag tänkte börja med att säga något om de nya regelverk som vi har, bland annat 3-reglerna som faktiskt ställer betydligt högre och tuffare krav på kapitalets omfång och kvalitet. Där kan vi säga att våra svenska banker uppfyller mycket av detta. Men jag vill poängtera en sak som är oerhört viktig. Vi är så nära sammankopplade med omvärlden att det är mycket bra att vi får internationella regler. Det skadar oss om andra banker inte klarar sig för det drabbar oss också. Denna kris har lett till är att man skyndsamt, vilket jag i alla fall har upplevt, har kunnat komma fram till ett gemensamt ramverk när det gäller detta. Frågan om hur man ska ta hand om gränsöverskridande verksamhet är en fråga som och har propagerat för. Det har funnits väldigt lite stöd för det tidigare. Denna kris har gjort att det finns mycket större medvind när det gäller dessa frågor, och det är bra. Jag skulle vilja säga något om detta med enskilda hushåll. Det är viktigt att det poängteras att när vi visar siffrorna är det aggregatet och genomsnittet. Självklart finns det enskilda hushåll här som har lånat på sig för mycket, och det är djupt olyckligt. När det gäller frågan hur vi på gör om andra åtgärder vidtas. Jag kan säga att vår penningpolitik syftar till denna stabiliseringspolitiska del. Sker det saker på andra områden som påverkar efterfrågan och inflationsimpulser i ekonomin måste vi väga in det. Det är så det ser ut. När det gäller vår egen verksamhet och räntan håller jag naturligtvis helt med om vad som sades här om att man ska ha ett respektavstånd. Man ska inte närma sig den punkt där en sådan kris kan utlösas som har skett till exempel på den amerikanska och den brittiska bostadsmarknaden. Men är detta en balansgång för oss på . Vi måste så att säga försöka nå våra övergripande mål och ha med i bakhuvudet vad det är som händer till exempel med bostadspriser och inte bara stirra oss blinda på inflationen mätt med konsumentpriser. ser vi att vi behöver höja räntan av andra skäl konventionella penningpolitiska skäl. Men det är också så att om man inte är i det läget kan man mycket väl tänka sig att man höjer räntan lite tidigare än man annars skulle ha gjort, just för att man tar hänsyn till detta. Det gjorde för övrigt , tror jag. Jag var inte där då. Man sade att man skulle ha kunnat vänta men att man ändå höjde då med tanke på det som hände med hushållens upplåning. : Jag ska svara på fråga om vilka verktyg som fungerar. Jag tror, liksom flera andra, att bolånetaket kommer att få en effekt. Så länge det är just hushållens upplåning och upplåningen till bostäder som vi är oroliga för och inte vill ta till grepp som också får andra konsekvenser tror jag att det är ett väldigt bra verktyg. Flera länder, till exempel och , har haft det , och det verkar fungera väl så att man dämpar den. Det går också att kombinera till exempel med olika försäkringar för konsumenter. Sprider sig oron så att man vill ta ett större grepp när det gäller upplåningen finns det bredare verktyg. Jag ska ge en kort kommentar till skepsis mot ny reglering. Som jag ser det är den omfattande bankreglering som kommer en reaktion på att den som vi har haft inte har fungerat på flera områden. Några av de mest marknadsliberala länderna och går i täten i fråga om denna reglering. Så för mig är det inte alls konstigt att vi tar detta tag. Man går helt enkelt tillbaka till en sund ordning med en reglering som fungerar. Jag har en annan kommentar när det gäller frågan om den nya regleringen om kapitalkrav. Som flera har påpekat är svenska banker väl kapitaliserade. Det gäller både våra storbanker efter flera nyemissioner och till exempel sparbankerna. Där ligger vi bra till även med den nya regleringen. Däremot är nya krav på bankernas finansiering viktigare. Det kommer betydande krav på att de måste finansiera sig längre och ta upp längre lån. Längre lån är dyrare för bankerna, och det kommer att ge högre boräntor. Det är helt klart. Det är den viktigaste biten. Men det var också den biten som de allra flesta missade, inklusive svenska myndigheter. I princip hela världen missade det inför denna kris. Dessa krav kommer därför att ha den största betydelsen. Jag ser inte annat än att det definitivt kommer att ha en påverkan på framför allt rörliga boräntor. : Jag ska försöka svara på frågor. Vem bär ansvaret? Naturligtvis bär bankerna ansvaret för sin egen verksamhet. Utöver detta har vi mycket tydliga mandat till myndigheterna, och . ska förutom att försöka hålla inflationen på tillse att den finansiella stabiliteten är god. Inspektionen ska titta på enskilda finansiella institut och även ha ett konsumentperspektiv. Där ligger alltså också ett ansvar. Räcker inte detta ligger ansvaret naturligtvis hos regeringen. Jag tycker att det är en mycket tydlig, enkel och självklar ordning. Vad tycker då regeringen? Om jag börjar med diskussionen om amorteringar är det inte min bedömning att jag och har olika uppfattningar. kommenterar i sin artikel rekommendation till sina medlemmar att införa amorteringskrav, vilket jag också välkomnar. Jag tycker att det är bra när man i frivilliga kontraktsformer bestämmer sig för ett amorteringskrav. Jag välkomnar därför initiativ. Jag tycker att det är alldeles utmärkt. diskuterar inte generella amorteringskrav i lagform eller liknande från regeringen. Där har jag uttalat en viss skepsis, och jag vet att håller med mig i denna fråga. I den stora frågan tycker jag följande. Det pågår nu en livlig debatt. De som jag har sett i debatten, men jag har säkert missat många, är , , finansministern, jag själv, , och säkert många fler. Jag välkomnar denna debatt. Detta är svåra och komplexa frågor, och det är mycket svåra överväganden. Det är bra att frågan ventileras. Regeringens uppfattning är att vi är oroade. Men det finns för dagen inte några hot mot stabiliteten. Men vi har en hög beredskap att sätta in om det skulle behövas. (C): Jag tackar för en mycket bra föredragning. Jag tror att det är viktigt att fortsättningsvis följa denna utveckling nogsamt, inte minst de tre områden som ni alla på något sätt har berört, alltså räntebanor, frivilliga amorteringskrav och bolånetak, och utvärdera detta innan vi lägger fram ytterligare skarpa förslag. Det finns två aspekter som jag tycker är viktiga i detta sammanhang. Den ena handlar bland annat om det som ni har berört, nämligen de regionala skillnaderna när man tittar just på boprisutvecklingen. Det ser olika ut i olika delar av . Det är också viktigt att betänka när man tittar på olika förslag. Den andra handlar om det fördelningspolitiska och hur det slår mot olika grupper. Min fråga riktar in sig mer på hur olika grupper drabbas på olika sätt av de förslag som har genomförts eller som är i pipeline. Höjningen av reporäntan kan slå allvarligt mot exportindustrin, bolånetaken och frivilliga amorteringskrav drabbar hushållen, kapitaltäckningskrav påverkar företags finansiering negativt och så vidare. Hur ser den fördelningspolitiska analysen ut från er horisont när det gäller just de saker som har genomförts men också när det gäller de andra verktygen som ligger i korgen och som regeringen är beredd att sätta in om det är nödvändigt? (SD): Jag tror att vi samstämmigt kan säga att vi inte har någon akut kris men att läget ser oroväckande ut. Problematiken ser förvisso inte ut att vara identisk med 90-talskrisens problematik. Men vi har en situation där prisökningen på bostadsmarknaden har resulterat i att har den fjärde största ökningen i världen, tror jag. av de nya låntagarna lånar . Tittar vi tillbaka historiskt kan vi se att priser kan falla snabbt, med utgångspunkt i förväntningarna och prisutvecklingen på bostadsmarknaden. Vi ser också att vi har fått en situation där man med många miljoner i lån i praktiken hyr bostaden av banken. De flesta låntagare kan förmodligen aldrig betala tillbaka dessa lån till banken. Med detta som utgångspunkt vill jag ställa en fråga till finansmarknadsministern. När kan man antas vilja vidta ytterligare åtgärder? (V): Jag vill tacka panelen. Jag kommer från där har vi haft en prisökning på bostadsrätter på . Vi har talat mycket om att det av olika anledningar är en oroväckande prisutveckling. Men jag är också orolig för att den är väldigt utestängande för stora grupper i samhället. Mina frågor kommer att handla en del om detta. Det har här konstaterats, och vi vet det , att bostadsproduktionen är mycket låg och har varit det . Därför är min fråga till finansmarknadsministern: ni vidta några åtgärder för att stimulera bostadsbyggandet, framför allt av billiga hyresrätter? Jag har också en fråga till som jag tror har betydelse och som inte har berörts här . Den gäller den stora ombildningen av hyresrätter till bostadsrätter i storstäderna. Hur stor påverkan har det på prisutvecklingen på bostadsrätter i storstäderna? Jag har ytterligare en fråga om något som inte heller har berörts tidigare här och som jag tror har stor betydelse för prisutvecklingen, och den gäller uppskoven. Det finns en risk i att staten inte får in dessa pengar. Det är ungefär 50 miljarder som är utestående. Jag tycker att räntepåslaget på uppskoven är bra. Men jag funderar också på om det skulle behöva vidtas ytterligare åtgärder i fråga om uppskoven, det vill säga att man sänker taket vad gäller möjligheterna till uppskov eller vidtar andra åtgärder. Det är en fråga både till och till finansmarknadsministern. (KD): Det gäller att göra analysen rätt, om ej vidtas fel åtgärder. Jag tycker att denna hearing är bra av den anledningen. Vi får ett ganska brett spektrum här. Vi får inte glömma det enskilda hushållets ansvar i detta sammanhang. Det är så att säga ingen mänsklig rättighet att dra på sig stora lån. Vi har kanske pratat lite för lite om det enskilda hushållets ansvar, utan vi har pratat mer om det generella ansvaret på olika nivåer. I och för sig är denna hearing viktig för att skicka ut signalen till våra medborgare att de också ska ta ansvar för sin egen ekonomi. Jag blev riktigt glad när tog upp frågan om att man kanske skulle öka undervisningen i finansiell ekonomi i skolan. Det skulle kanske öka förståelsen för vad som händer när man drar på sig stora lån. Spekulation ja eller nej. Det är en viktig grund när det gäller om det är en bubbla på gång eller inte. Jag tror att vi entydigt har kommit fram till att det nog inte är någon spekulation i botten i fråga om det som händer i detta läge. Beteendet från hushållen är kanske ganska logiskt. Har man mycket pengar i kassan, vill man flytta in till storstäderna och det byggs lite blir efterfrågan så stor att prisuppgången blir större. Om det är ett sådant läge måste vi också få mycket mer fart på bostadsbyggandet än vad som är fallet för att just öka utbudet för att minska efterfrågetrycket. Det är viktigt att ha med sig i detta sammanhang. De som bor i , eller känner inte igen sig i detta, vilket bland andra var inne på. Det ser mycket olika ut i vårt land, vilket vi måste ha med oss. Olika åtgärder kan faktiskt fördelningspolitiskt slå mycket märkligt om man inte ser sig för utan bara tänker utifrån ett storstadsperspektiv. Jag har två funderingar. Jag var också inne på att vi inte med lagar ska reglera så mycket om vi inte absolut behöver det. Det är sista utvägen. Men vad skulle nästa steg här kunna vara? Det vore intressant att veta. har man tagit några steg. Men vad är nästa steg? Jag har en fråga till finansmarknadsminister . Hur avser du från regeringshåll att öka det egna ansvaret och lyfta fram det? Vilka åtgärder kan man vidta för att det enskilda hushållet och de enskilda människorna i vårt land faktiskt ska få större förståelse för den ekonomiska situation som man kan försätta sig i igenom att dra på sig stora lån? : Jag ska vara kortfattad. När det gäller frågan om fördelningsaspekter finns det regionala sådana om vi tittar på hushållssektorn. Det finns också aspekter i fråga om exportindustrin.