bet · GZ01NU5 · 2011-11-17 00:00:00 — 2011/12:NU5 Statliga företag I betänkandet behandlas redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2010/11:140). Utskottet föreslår att regeringens skrivelse läggs till handlingarna. Utskottet avstyrker vidare ett tjugotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden. Motionsyrkandena rör försäljning av statliga företag, ägarstyrning, jämställdhet, löner för ledande befattningshavare och bolagen , och . I tolv olika reservationer från företrädarna för Socialdemokraterna, följs vissa yrkanden upp. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Försäljning av statliga företag 2011/12:N234 av och (båda M), 2011/12:N305 av och (båda M), 2011/12:N345 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 3 samt 2011/12:N413 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (S, V) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (MP) motiveringen 2011/12:N256 av m.fl. (MP) och 2011/12:N292 av (M). Reservation 4 (MP) Allmänt om ägarstyrning av statliga företag 2011/12:N345 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 4 samt 2011/12:N387 av m.fl. (S). Reservation 5 (S, SD, V) Reservation 6 (MP) motiveringen Jämställdhet inom statliga företag 2011/12:N345 av m.fl. (S) yrkande 5. Reservation 7 (S, MP, V) Löner för ledande befattningshavare inom statliga företag 2011/12:N262 av (S). 2011/12:MJ459 av (MP) yrkande 5, 2011/12:N221 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2011/12:N257 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2011/12:N343 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2011/12:N385 av m.fl. (S). Reservation 8 (S) Reservation 9 (MP) Reservation 10 (V) 2011/12:MJ332 av m.fl. (V) yrkande 8. Reservation 11 (V) 2011/12:N265 av i och (båda S). Reservation 12 (S, SD, V) Skrivelsen om företag med statligt ägande lägger skrivelse 2010/11:140 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (MP), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (M), (SD), (V), Boriana (M) och (S). I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2010/11:140 med redogörelse för företag med statligt ägande, 21 motionsyrkanden om statliga företag från allmänna motionstiden. Inga motioner har väckts med anledning av skrivelsen. Statssekreterare , , har inför utskottet lämnat information om företagen med statligt ägande. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Ett tjugotal motionsyrkanden som rör försäljning av statliga företag, ägarstyrning, jämställdhet, löner för ledande befattningshavare och bolagen , och avslås av . Jämför reservationerna 1 (S, V), 2 (SD), 3 (MP), 4 (MP), 5 (S, SD, V), 6 (MP), 7 (S, MP, V), 8 (S), 9 (MP), 10 (V), 11 (V) och 12 (S, SD, V) och särskilda yttrandena 1 (SD) och 2 (MP). Skrivelsen om statliga företag I skrivelse 2010/11:140 lämnar regeringen sin årliga redogörelse för förvaltningen av statens företagsägande. I redogörelsen, som lämnades till , beskrivs utvecklingen och t.o.m. . I redovisningen ingår dels aktiebolag vars aktier förvaltas av , dels organisationen . En förteckning över de företag som ingår i den statliga företagssfären återfinns i bilaga 2. Systemet med årliga redogörelser från regeringen baseras på ett beslut av (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29). Redogörelsen har utvecklats till både form och innehåll. Syftet är att ge en beskrivning över statens företagsägande och de värden som finns i de statligt ägda företagen. Verksamhetsberättelsen liksom delårsrapporterna finns tillgängliga på regeringens webbplats. I verksamhetsberättelsen redogör regeringen för statens ägarpolicy och hur förvaltningen och företagen har utvecklats . Värdeskapande är ett övergripande mål för förvaltningen av företag med statligt ägande. Detta innebär bl.a. att ge företagen förutsättningar och möjligheter att utvecklas och att fortsätta konkurrera på sina marknader. Det är inte självklart att staten ska äga dessa företag, men så länge staten är ägare är det viktigt att staten fortsätter att vara aktiv, agerar på ett professionellt sätt och är tydlig i sin ägarroll. För regeringen innefattar det bl.a. att gå igenom portföljen av företag för att pröva skälen för fortsatt statligt ägande men också att analysera företagens olika uppdrag och inriktningar. En annan del av detta arbete är att se över statlig affärsverksamhet som bedrivs i myndighetsform, vilket kan leda till att nya statligt ägda företag bildas som konkurrensen förbättras på vissa marknader. I avsnittet om ägarpolicyn finns information om statens förvaltningskostnader för bl.a. interna kostnader och köpta tjänster. I årets verksamhetsberättelse beskrivs hur processen för att nominera styrelseledamöter går till och styrelsens ansvar enligt aktiebolagslagen (2005:551). Dessutom finns ett utökat avsnitt om hur regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare har tillämpats i de statligt ägda företagen. Vidare innehåller skrivelsen ett avsnitt om hållbar utveckling som beskriver hållbarhetsarbetet i de statligt ägda företagen, med beskrivningar av hur två statligt ägda företag, och , arbetar med hållbarhetsfrågor. Dessutom redovisas en tabell över hur de statligt ägda företagen har beskrivit sitt hållbarhetsarbete. Könsuppdelad statistik finns för vd, ledningsgrupp och styrelse. En sammanställning av fördelningen mellan revisionsarvoden och övriga arvoden som utbetalats till revisorer presenteras. Vidare lämnas redovisningar avseende en konsoliderad balans- och resultaträkning och beslutade utdelningar och anslag till statligt ägda företag. Presentationerna av de olika statliga företagen innehåller en ekonomisk redovisning, en presentation av företagets verksamhet och mål samt en utvärdering av det gångna året. Av presentationen framgår också om företaget har en etikpolicy, en jämställdhetspolicy, en miljöpolicy, ett miljöledningssystem, en finansiell redovisning enligt internationell standard (International Financial Reporting Standards) och en hållbarhetsredovisning enligt internationella riktlinjer (Global Reporting Initiative). En redovisning lämnas av könsfördelning för företagets anställda, ledningsgrupp och styrelse. Ingen motion har väckts med anledning av regeringens skrivelse. I betänkandet behandlas 21 motionsyrkanden från allmänna motionstiden. I den följande redovisningen har yrkandena delats upp i två huvudgrupper, nämligen motioner om försäljning av företag med statligt ägande och motioner om förvaltning av dessa företag. Grupperna ska inte ses som varandra uteslutande. Motioner om försäljning av företag med statligt ägande I kommittémotion 2011/12:N345 (S) föreslås ett tillkännagivande om inriktningen för företag med statligt ägande. Regeringens syn på det statliga ägandet är djupt oroande, anser motionärerna. I stället för att se den statliga ägarstyrningen som en möjlighet för en omställning till en värdeburen tillväxt sägs regeringen ha den ideologiska ansatsen att staten i förlängningen inte ska äga några företag. Regeringen har deklarerat att det statliga ägandet ska minskas, som utförsäljningarna ska ske på ett ansvarsfullt sätt och intäkterna användas för att betala av på statsskulden. Ur rent ekonomisk synvinkel är regeringens försäljningsplaner dock ytterst tveksamma, menar motionärerna. De hänvisar till att intäkterna från de planerade försäljningarna var avsedda att användas för amortering av statsskulden, vilket kan beräknas medföra ca i minskade ränteutgifter för staten. Detta är dock ett betydligt mindre belopp än de utdelningar som staten får från det statliga ägandet. uppgick de totala utdelningarna till . Stabila statsfinanser är en grundläggande del av Socialdemokraternas ekonomiska politik. Det finns klara risker med en för hög offentlig skuldsättning, men befinner sig inte i ett läge där fördelarna med att ytterligare reducera statsskulden uppväger nackdelarna med att sälja ut strategiska tillgångar, säger motionärerna. De påpekar att Socialdemokraterna värnar det statliga ägandet och säger nej till försäljningar som drivs av ideologiska skäl. De beslut om återkallande av försäljningsbemyndiganden som fattade välkomnas av motionärerna. Två tillkännagivanden föreslås i motion 2011/12:N413 (SD) dels om att de bemyndiganden som regeringen har att sälja statliga bolag ska återkallas till dess att regeringen har presenterat en hållbar strategi för det statliga ägandet, dels om att statliga inkomster som kommer av aktieutdelningar från statliga bolag eller försäljning av statlig egendom ska användas till att utöka det statliga engagemanget i viktiga svenska samhällsfunktioner. Regeringen tycks ha som mål att optimera de statliga bolagens kapitalstruktur för att därefter bjuda ut dem till försäljning, hävdar motionärerna. De menar att när Socialdemokraterna regerade verkade strategin vara att upprätthålla ett maximalt antal anställda i de statliga bolagen. I stället bör strategin vara, så långt det är möjligt, att garantera ett väl fungerande samhälle. Vissa viktiga samhällsfunktioner bör vara statligt ägda till , t.ex. , och bolag som prospekterar efter uran. I andra fall kan staten ha en stark ställning som delägare, t.ex. i bolag som tillhandahåller viktig infrastruktur som , åtminstone så länge bolaget äger accessnätet. Det finns dock statliga bolag som kan säljas i ett gynnsamt marknadsläge, anser motionärerna. Regeringen bör definiera och utreda vilka verksamheter som är av särskild vikt för invånare och därefter återkomma till med en plan för hur detta ska säkerställas. En sådan plan bör fokusera på verksamheter såsom infrastruktur, livsmedelsförsörjning, naturtillgångar, el, energi och försvarsmateriel. I de fall insatser från staten behöver göras ska inkomster från aktieutdelningar och försäljningar av statlig egendom användas för att finansiera dem, anför motionärerna. Försäljning av ytterligare statliga bolag I motion 2011/12:N234 (M) begärs ett tillkännagivande om försäljning av statliga bolag. Det är rimligt att staten är huvudägare i vissa bolag på grund av att det finns ett samhällsintresse, men i andra fall skulle bolagen lika gärna kunna ägas av privata intressen, anser motionärerna. En viktig princip är att staten inte ska verka på marknader med en fungerande konkurrens. Motionärerna anser att regeringen bör sälja de bolag där det inte finns ett tydligt samhällsintresse för statligt ägande, på grund av dels principiella skäl, dels effektivitetsskäl. De bolag som bör vara prioriterade för försäljning är och statens resterande post i . Dessa bolag verkar på marknader med en fungerande konkurrens. Dessutom har finansmarknaden varit mycket turbulent , och skattebetalarna ska inte behöva betala kostnaden för eventuella finansbubblor, anser motionärerna. Intäkter av framtida försäljningar av statliga bolag bör gå till att ytterligare amortera av statsskulden. Ett grundläggande villkor för en försäljning är att det går att få ett bra pris för bolaget eller den statliga aktieposten, och processen ska vara transparent och det ska göras ordentliga uppföljningar av de försäljningar som genomförs, anför motionärerna. bör besluta att dra tillbaka bemyndigandet för regeringen att sälja den kvarvarande aktieposten i , föreslås det genom en begäran om ett tillkännagivande i kommittémotion 2011/12:N345 (S). Staten har minskat sin ägarandel i , konstaterar motionärerna. De menar att regeringens avsikt att ytterligare minska det statliga ägandet i banken aktualiserar frågan om att dra tillbaka det bemyndigande som gett till regeringen. Motionärerna anser att det finns ett intresse av att bevara en kontrollstation från statens sida, eftersom är ett gott exempel på hur ett långsiktigt statligt ägande kan bidra till att skapa mycket större värden, såväl ekonomiska som samhälleliga, än de engångsintäkter som en försäljning kan ge. är ett av viktigaste företag, med stor betydelse för attraktionskraft som finanscentrum i norra , och staten har varit en aktiv och ansvarstagande ägare, säger motionärerna. Regeringen bör se över möjligheterna att avveckla sitt ägande av , anförs det i motion 2011/12:N292 (M). En god utgångspunkt för statligt ägande av bolag är att ägandet måste ge ett stort mervärde för skattebetalarna och vara förknippat med ett mycket tydligt syfte, anser motionären. Han menar att de villkoren inte är uppfyllda vad gäller statens ägande i SAS. Sedan avregleringen, i och i , har nya flygbolag tillkommit, destinationerna blivit fler och priserna lägre. Marknaden är komplicerad och ett framgångsrikt bolag måste kunna hantera stora kostnader och ha tillgång till riskvilliga investerare. Flygmarknaden är konkurrensutsatt och välfungerande. Mot den bakgrunden har motionären svårt att se vad som motiverar statens ägande av ett flygbolag. I motion 2011/12:N256 (MP) begärs ett tillkännagivande om att statens andel i SAS ska avyttras. SAS är ett bolag som länge har haft stora ekonomiska problem, säger motionärerna och erinrar om att staten har varit tvungen att gå in med ägartillskott. och bemyndigade regeringen att delta i nyemissioner (prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40, yttr. 2008/09:NU7y respektive prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, yttr. 2009/10:NU2y). föreslog vid båda tillfällena att skulle avslå regeringens begäran om att delta i nyemissionerna. Partiet har tidigare, i samband med propositionen om försäljning av vissa statligt ägda företag (prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16), föreslagit att statens andel i SAS ska säljas, eftersom det är svårt att se någon samhällspolitisk nytta med att staten äger flygbolag. när verksamheten var ny och det var monopol åtminstone på inrikesflyget fanns anledningar till statligt ägande, men när flygtrafiken är konkurrensutsatt kan det statliga ägandet snarare vara en hämsko när det gäller att reglera och ställa hårdare miljökrav på flygtrafiken, menar motionärerna. De anser att staten i huvudsak inte bör äga företag som finns på fungerande, konkurrensutsatta marknader. Regeringen bör aktivt arbeta för att hitta en ny ägare till statens andel i SAS, och bör uppmana regeringen att möjligt inleda en försäljning, anför motionärerna. I motion 2011/12:N305 (M) begärs ett tillkännagivande om försäljning av . Regeringens åsikt är att statens uppgift är att ange de ramar och regler som ska gälla för näringsliv och företag och att staten i princip inte bör äga bolag som verkar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens, såvida bolaget inte har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att klara på något annat sätt, påpekar motionärerna. Marknaden för bemannings- och utbildningstjänster är växande och välfungerande och har fristående aktörer. intar omsättningsmässigt femte plats bland största bemannings- och utbildningsföretag. Det statliga ägandet av är ett problem, anser motionärerna och hänvisar till att staten genom ägandet blir både beställare och utförare, t.ex. tillhandahåller jobbcoachning genom Arbetsförmedlingen. Staten ansvarar också för att granska utbildningsverksamhetens kvalitet, vilket innebär att staten granskar sig själv när det gäller . Eftersom staten reglerar marknaden blir staten både domare och spelare, vilket riskerar att snedvrida konkurrensen, anser motionärerna. De menar också att det statliga ägandet riskerar att begränsa från att utveckla verksamheten på det sätt som företaget finner bäst. Staten bör sälja och låta företaget bli en jämlik aktör med övriga företag på marknaden, anför motionärerna. Motioner om förvaltning av statliga företag Allmänt om ägarstyrning av statliga företag Två tillkännagivanden föreslås i kommittémotion 2011/12:N345 (S), nämligen om vikten av att värna och utveckla det långsiktiga ägandet och ägarstyrningen av företag med statligt ägande och om vikten av att värna de gemensamma tillgångarna som företag med statligt ägande utgör. Företag med statligt ägande fyller viktiga samhällsfunktioner, säger motionärerna och exemplifierar med . Genom att bolaget behålls i statlig ägo anses staten få ett verktyg för att påskynda den gröna omställningen av energisystemet. Andra exempel på statliga företag som fyller viktiga samhällsfunktioner är , och . kan, med rätt styrning, användas för att främja stabiliteten på bolånemarknaden, anser motionärerna. De menar att nej till en börsnotering av innebär bättre möjligheter att utveckla en snabb och säker postservice i hela landet. Sonera kontrollerar viktig strategisk infrastruktur, såsom det fasta kopparnätet och stora delar av bredbandsnätet, vilken inte bör överlåtas till privata eller utländska intressen. Styrningen av de statliga bolagen måste hanteras långsiktigt och ansvarsfullt, och staten har ett ansvar både för de enskilda företagen och för samhällsutvecklingen i stort, anför motionärerna. Därför skulle motionärerna välkomna initiativ till en bred, parlamentarisk diskussion kring styrningen av de statliga bolagen. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska lämna förslag till hur de verksamheter inom som ansvarar för förvaltningen av företag med statligt ägande bör bedrivas och organiseras (se vidare i det följande). Motionärerna hade hellre sett en parlamentarisk översyn av den statliga ägarmodellen i syfte att utveckla de statliga företagen och ställer sig kritiska till förslag där effektiviteten går ut över den parlamentariska insynen i och kontrollen av de statliga företagen. I motion 2011/12:N387 (S) begärs ett tillkännagivande om fortsatt statligt ägande och ägarstyrning i statliga bolag. har ett flertal strategiskt viktiga statliga bolag, t.ex. , och , påpekar motionärerna. Bolagen har varit mycket lönsamma och genererat stora vinster som kunnat nyttjas för byggande av infrastruktur och finansiering av välfärd. Dessa bolag bör behållas i statlig ägo och utvecklas, anser motionärerna. De konstaterar att grunden för bolagens verksamhet är naturtillgångar, såsom mineraler, vatten, skog och natur, som har stor betydelse för tillväxten och välfärden. De nämnda bolagen har också stor betydelse för sysselsättningen på berörda orter. bör överväga hur de aktuella bolagen kan säkerställas i statens ägo, anför motionärerna. De anser att staten som ägare bör ta ett aktivt ägaransvar och via ägardirektiv ge bolagen ett ansvar för att det kommer till stånd även en vidareförädling av de råvaror och nyttigheter som utvinns. Jämställdhet inom statliga företag I kommittémotion 2011/12:N345 (S) föreslås ett tillkännagivande om vikten av att öka andelen kvinnor i företagsledande befattningar inom företag med statligt ägande. De statliga företagen ska vara ett föredöme i jämställdhetsarbetet och aktivt sträva efter att ta till vara de kompetenser som både kvinnor och män besitter, framför allt när det gäller tillsättningar på chefspositioner, anser motionärerna. De håller med om det som sägs i regeringens skrivelse om att det är av stor vikt att öka andelen kvinnor i företagsledande befattningar. Löner för ledande befattningshavare inom statliga företag Ett tillkännagivande om lönesättningen i statliga bolag begärs i motion 2011/12:N262 (S). Lönenivåer för personer med ledande befattningar i statliga bolag når orimliga nivåer, anser motionären. Han föreslår att staten ska ta fram nya riktlinjer, där statsministerns ersättning görs till utgångspunkt, i stället för att bolagen på egen hand sätter lönerna. Lön och förmåner för ledande befattningshavare i övriga delar av den statliga förvaltningen tar sin utgångspunkt i vilket ansvar och vilken arbetsbelastning de har jämfört mot regeringschefen och dennes ersättning, säger motionären. Han menar att det är rimligt att motsvarande regler gäller för ledande befattningshavare i statliga bolag. AB:s roll inom energipolitiken är föremål för yrkande i fem motioner. I kommittémotion 2011/12:N343 (S) begärs ett tillkännagivande om vikten av att är en pådrivande aktör för att främja ett hållbart energisystem. Motionärerna anser att ska öka investeringarna i förnybar energi. ska vara ledande i omställningen av energisystemet och pådrivande i energiomställningen i och . Regeringen har sänkt ambitionerna för , hävdar motionärerna. De menar att ska vara en aktiv och pådrivande aktör för att påskynda den gröna omställningen av energisystemet. Den svenska industrin är också beroende av en långsiktig och pålitlig energiförsörjning för att kunna behålla sin konkurrenskraft. i statlig ägo utgör en viktig pusselbit för den svenska energi- och industripolitiken, anför motionärerna. Ett tillkännagivande om och energipolitiken föreslås i motion 2011/12:N385 (S). Regeringen bör ge i uppdrag att ta en större och mer aktiv roll i omställningen till ett mer hållbart samhälle, anför motionärerna. De anser att ambitionsnivån bör höjas och att bör ta ett större ansvar för investeringar i ny teknik, i pilot- och demonstrationsanläggningar för förnybara energikällor och i effektivare elöverföring. har betytt mycket när det gäller energiutbyggnaden och kommer att betyda mycket i den framtida energiomställningen, varför även i fortsättningen måste vara helägt av staten, anför motionärerna. bör ges i uppdrag att ta fram en strategi för hur bolagets verksamhet ska ställas om till att bli baserad helt på förnybar energi till 2030, anförs det i partimotion 2011/12:N257 (MP). har motsatt sig engagemang i de tyska kolkraftverken. Staten måste som ägare av ta ansvar för bolagets verksamhet även när den sker utomlands, anser motionärerna. De menar att de nuvarande ägardirektiven för ger för dålig styrning till en omställning till produktion av förnybar energi. presenterade ledning en ny strategi för bolaget, enligt vilken bolaget ska fokusera på vissa marknader, bl.a. den tyska, och minska utsläppen av klimatgaser från . Strategin är mycket otydlig och bygger, förutom att delar av den utländska kol- och fossilgasproduktionen ska säljas, på introduktion av en viss del biobränslen i de tyska kolkraftverken och en höjning av effektiviteten, säger motionärerna. De menar att ingen av dessa åtgärder kan förväntas komma att minska utsläppen med . Även om detta mål skulle nås innebär det att 2020 skulle komma att släppa ut mer klimatgaser än vad hela gör. Att sälja den omfattande kolkraftsverksamhet som byggt upp i till en annan ägare innebär ingen miljövinst, anför motionärerna vidare. Inriktningen måste därför vara avveckling. Bortom 2020 har inga mål för utsläppsminskning. Motionärerna anser att behöver en tydligare strategi, där fokus sätts på utveckling av energiproduktionen i och att bolaget som helhet strävar mot ett mål om förnybar energi. Bolaget behöver skarpare mål och en strategi som inte är helt avhängig avskiljning och lagring av koldioxid, anför motionärerna. föreslås i motion 2011/12:MJ459 (MP) att genom ett tillkännagivande betona regeringens ansvar för att helägda bolag inte ska tillåtas agera i strid med de mål har satt upp för klimatarbetet. Regeringen bör ta ansvar för att statligt ägda bolags investeringar bidrar till att minska utsläppen av koldioxid. Detta bör särskilt gälla de bolag där staten har ett majoritetsägande. Det bör t.ex. innebära att investeringar inte ska kunna användas för inköp av redan existerande energiteknik, anför motionären. Han anser att bolaget i stället bör investera i ny, långsiktigt hållbar energiteknik, även om det kortsiktigt inte är företagsekonomiskt lönsamt. bör sluta använda fossilberoende fordon, och de statliga fastighetsbolagen hus AB och bör investera för att bli nettoleverantörer av el och värme på el- och fjärrvärmenäten i sin omgivning, föreslår motionären vidare. I kommittémotion 2011/12:N221 (V) föreslås två tillkännagivanden dels om kärnkraften, affärer och miljömål, dels om ägardirektiv och styrdokument för . meddelade förbundskansler att kommer att avveckla sin kärnkraft till 2022, erinrar motionärerna om. Att skulle avveckla kärnkraften under stor brådska som gör är ett scenario som har varnat för. En olycka i skulle förmodligen leda till att kärnkraften fick avvecklas snabbt, ogenomtänkt och med dåliga alternativ, anför motionärerna. äger kärnkraftverk i som bolaget investerat tungt i, som står stilla och som med all sannolikhet inte får öppnas igen, säger motionärerna. Detta innebär förluster för på ett antal miljarder kronor.