bet · GY01FiU20 · 2011-06-15 00:00:00 — Bakom uppgången ligger flera samverkande faktorer. Den globala konjunkturåterhämtningen och den kraftigt ökande världshandeln medförde att efterfrågan på svenska exportprodukter ökade snabbt. En fortsatt expansiv ekonomisk politik, en tydlig förbättring på arbetsmarknaden och en minskad osäkerhet medförde att hushållens konsumtion ökade starkt. blev företagen alltmer optimistiska och ökade sina investeringar och byggde upp sina lager. Även den offentliga konsumtionen ökade starkt till följd av bl.a. de tillfälliga statsbidrag som regeringen tillförde kommunsektorn . Trots den starka återhämtningen är resursutnyttjandet i ekonomin som helhet lågt. Det finns därför goda förutsättningar för att svensk ekonomi ska kunna växa snabbt . Tabell 1.1 Nyckeltal 20102015 1 Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i % av potentiell BNP. 2 I % av arbetskraften, . 3 Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. Källa: ekonomiska vårproposition. Svensk export gynnas framöver av att investeringarna successivt ökar i många av viktiga exportländer. Ett högt sparande i svensk ekonomi hos både hushåll och offentlig sektor leder till att produktionen i kommer att vara större än den inhemska konsumtionen . Utrikeshandeln bidrar därför positivt till BNP-tillväxten, och bytesbalansöverskottet ligger kvar på en hög nivå. Ökningen av den disponibla inkomsten och allt ljusare arbetsmarknadsutsikter, i kombination med att hushållen successivt drar ned på sitt sparande, leder till en relativt hög konsumtionstillväxt . Den snabba ökningen av produktionen medför att resursutnyttjandet i företagen stiger. I kombination med ökade vinster och gynnsamma finansieringsvillkor medför detta att företagens investeringar väntas öka starkt för att möta den högre efterfrågan. Återhämtningen beror således både på en hög inhemsk efterfrågan och på en återhämtning i omvärlden. Till skillnad från vad som var fallet under konjunkturuppgången efter 1990-talskrisen bedöms hushållens konsumtion och företagens investeringar vara viktigare drivkrafter för återhämtningen än exporten. Sammantaget bedöms BNP växa och . BNP bedöms öka med i genomsnitt 20132015. Produktionsuppgången i näringslivet medförde att produktiviteten ökade kraftigt, efter att ha fallit i motsvarande omfattning under finanskrisen. Sammantaget bedöms produktiviteten i näringslivet i genomsnitt växa 20112015. 1 Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. Källa: ekonomiska vårproposition. Fallet i sysselsättningen i samband med finanskrisen är redan återhämtat. Sysselsättningen har ökat i de flesta av näringslivets branscher. Ökningen är dock ojämnt fördelad mellan olika sysselsättningsgrupper. Till exempel har sysselsättningen ökat starkt bland personer med eftergymnasial utbildning men inte alls för personer med högst förgymnasial utbildning, vilket är den grupp som drabbades hårdast av konjunkturnedgången. Trots den starka återhämtningen bedöms det finnas lediga resurser på arbetsmarknaden. Det tydligaste tecknet på detta är att arbetslösheten är hög, . Detta är högre än vad jämviktsarbetslösheten bedömdes vara 2011. Regeringen gör bedömningen att sysselsättningen kan öka betydligt utan att någon större brist på arbetskraft på arbetsmarknaden uppstår. Sammantaget bedöms antalet sysselsatta stiga med ca 320 000 personer som en följd av konjunkturåterhämtningen, regeringens politik och ökningen av antalet personer i arbetsför ålder. Den varaktiga sysselsättningen bedöms öka med ca 215 000 personer till följd av regeringens strukturella reformer. Även om antalet sysselsatta ökar i de flesta av näringslivets branscher är det framför allt hushålls- och företagstjänstebranscherna som bidrar till ökningen. Antalet sysselsatta inom branschen för hushållstjänster har ökat under hela finanskrisen, vilket delvis beror på att en allt större del av de kommunfinansierade välfärdstjänsterna produceras i denna bransch. Antalet sysselsatta i industrin minskade med mer än 110 000 personer från till fjärde kvartalet 2009, vilket motsvarar en nedgång med . Industriföretagens sammantagna anställningsplaner tyder dock på en ökning 2011. En stor del av nedgången i antalet sysselsatta inom industrin väntas dock bli bestående, då produktionsökningen i samband med återhämtningen i huvudsak bedöms kunna mötas med högre produktivitet. Den minskade andelen sysselsatta i industrin och den allt större andelen sysselsatta i tjänstebranscherna är en strukturell trend som har pågått och som bedöms fortsätta framöver. bedöms ungefär 37 000 fler personer vara sysselsatta i kommunsektorn jämfört med . väntas den kommunfinansierade sysselsättningen i privat regi öka med ungefär 19 000 personer . I takt med den starka uppgången i sysselsättningen minskar arbetslösheten successivt. När resursutnyttjandet på arbetsmarknaden är balanserat 2014 och 2015 bedöms arbetslösheten vara 5,2 respektive . Sammantaget bedöms regeringens strukturreformer, som jobbskatteavdraget och förändringen av arbetslöshetsförsäkringen, sänka jämviktsarbetslösheten . Löner, inflation och reporänta Det svaga resursutnyttjandet på arbetsmarknaden avspeglas i de avtalade löneökningarna. De centrala avtalen innehåller betydligt lägre löneökningar än de som förhandlades fram års avtalsrörelse. Sammantaget bedöms lönerna i ekonomin som helhet öka (enligt konjunkturlönestatistikens definition). I takt med att arbetsmarknadsläget förbättras bedöms lönerna öka i successivt snabbare takt 20122015. Reallöneökningen förväntas dock bli något lägre än det historiska genomsnittet . Priserna på varor och tjänster väntas öka måttligt framöver. Därför blir också den underliggande inflationen relativt låg 2011 och 2012. I takt med att konjunkturläget förbättras kommer den underliggande inflationen (mätt som KPIF med fast ränta) gradvis att stiga och vara i linje med inflationsmål på . Inflationen mätt med KPI stiger kraftigt och uppgår till och . väntas fortsätta att höja reporäntan ytterligare i takt med att resursutnyttjandet och inflationen successivt stiger. Under 20132015, när resursutnyttjandet är normalt, bedöms reporäntan uppgå till . Osäkerheten är stor avseende den framtida konjunkturutvecklingen och den långsiktigt hållbara tillväxttakten i ekonomin. Sammantaget bedöms riskbilden vara balanserad, dvs. risken för en sämre respektive bättre utveckling bedöms vara ungefär lika stor. Regeringen redovisar två alternativa scenarier för ekonomins utveckling. Tabell 1.3 Alternativa scenarier för ekonomins utveckling Källa: ekonomiska vårproposition. Det är möjligt att återhämtningen går snabbare än i huvudscenariot. Framåtblickande indikatorer tyder på att både hushåll och företag är mycket positiva, och om dessa förväntningar realiseras kan återhämtningen bli starkare än vad som förutses i huvudscenariot. I ett sådant scenario finns det också risker kopplade till hushållens skuldsättning. Om utlåningsexpansionen ökar ohållbart mycket riskerar det att leda till en framtida abrupt kreditkontraktion och bostadsprisfall, vilket riskerar att fördjupa nästa lågkonjunktur. Som illustreras i alternativscenario 1 skulle en starkare återhämtning i kombination med en fortsatt kraftig utlåningsexpansion på kort sikt leda till en högre BNP-tillväxt och en lägre arbetslöshet i än vad som förutses i huvudscenariot. skulle den ohållbara utlåningsexpansionen och tillgångsprisuppgången kunna leda till en kraftig konjunkturnedgång. Vidare är det möjligt att konjunkturåterhämtningen i och i omvärlden dämpas på grund av att oroligheter i och leder till sjunkande oljeproduktion och kraftigt stigande oljepris. Även jordbävningen, och kärnkraftsolyckorna i kan dämpa den globala konjunkturåterhämtningen. Som illustreras i alternativscenario 2 skulle en svagare internationell utveckling i kombination med ett högre oljepris leda till en lägre tillväxt och en högre arbetslöshet i än vad som förutses i huvudscenariot. Det finns även vissa risker kopplade till europeiska bankers finansieringskostnader. Det finns kvarstående risker med finansieringen för de europeiska bankerna och företagen kopplade till ett stort finansieringsbehov framöver, inte minst för de länder som har stora statsfinansiella underskott. Detta kan leda till förnyad oro på de globala finansmarknaderna och till stora finansieringsproblem för många länder. Den höga offentliga skuldsättningen i många länder innebär också att utrymmet för finanspolitiska stimulanser riskerar att bli mycket begränsat i nästa lågkonjunktur. Sammantaget bidrar dessa faktorer till att nästa lågkonjunktur kan bli djupare än normalt. Vidare råder det stor osäkerhet om vilken effekt finanskrisen har haft på den långsiktigt hållbara produktionsnivån. I huvudscenariot antas att en relativt stor del av fallet i produktiviteten i samband med finanskrisen är permanent. Om produktivitetsfallet i större utsträckning beror på en temporär störning kommer den varaktiga BNP-nivån vara högre än vad som förutses i huvudscenariot. I motion Fi9 av Socialdemokraterna framhålls det att utvecklingen i har varit mer dramatisk än i många länder i omvärlden. BNP-fallet var djupare och den efterföljande återhämtningen starkare. Motionärerna hänvisar till KI, som gör bedömningen att den goda ekonomiska utvecklingen kommer att bestå . Sammantaget väntas utvecklingen av konsumtion och investeringar leda till att den gynnsamma utvecklingen av BNP och sysselsättning fortsätter . Den mycket starka konjunkturen gör att rekordsysselsättning är en framtida möjlighet, enligt motionärerna. Den säsongsjusterade sysselsättningsgraden ligger på en nivå som är jämförbar med den som rådde före den senaste ekonomiska krisen men är alltjämt betydligt lägre än nivån före nittiotalets kris. Trots en god ekonomisk utveckling har arbetslösheten tillåtits bita sig fast. Arbetslösheten är högre än den nivå som rådde före regeringsskiftet . Var tredje arbetslös är långtidsarbetslös. Ungdomsarbetslösheten är bland de högsta i . som arbetslösheten bitit sig fast på en hög nivå råder växande arbetskraftsbrist inom flera sektorer. Denna matchningsproblematik dämpar enligt motionärerna återhämtningen av både produktion och sysselsättning. I motion Fi12 av konstateras det att den svenska konjunkturen har vänt uppåt efter den djupa finanskris som världen och gått igenom. Sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar, vilket är mycket positivt. Motionärerna hänvisar till KI som bedömer att sysselsättningen kommer att öka med ca 160 000 personer 20112012 och att sysselsättningsgraden kommer att vara , vilket är den högsta nivån . Motionärerna anser dock att utvecklingen på arbetsmarknaden hotas av arbetskraftsbrist och dålig matchning. Särskilt inom byggbranschen hålls produktionen tillbaka på grund av att man inte kunnat hitta personal med eftersökt kompetens. Ett annat stort problem är enligt motionärerna att arbetslösheten fortsätter att stiga hos vissa grupper som står mycket långt ifrån arbetsmarknaden. Även om svensk ekonomi utvecklas starkt framöver finns det betydande risker både i och i vår omvärld. Framför allt behövs fortsatt vaksamhet över utvecklingen på bostadsmarknaden, anser motionärerna. anser i motion Fi11 att utgångsläget i svensk ekonomi är gott. Men trots goda förutsättningar finns det anledning att vara vaksam på den fortsatta ekonomiska utvecklingen, inte minst vad gäller risken för en överhettad svensk bostadsmarknad samt risken att skuldkrisen i får negativa effekter på stabiliteten inom finanssektorn. Motionärerna anser också att regeringens prognoser över utvecklingen på arbetsmarknaden är väl optimistiska. Motionärerna hänvisar till att både och KI tidigare gett uttryck för att arbetslösheten kommer att kvarstå på höga nivåer, trots en expansiv svensk finans- och penningpolitik. Och även om regeringens prognos infrias kommer sysselsättningsgraden att vara låg och jämviktsarbetslösheten hög jämfört med de nivåer som gällde . Den varaktigt höga arbetslösheten och låga tillgången på jobb i kombination med ett stort inflöde av underkvalificerad arbetskraft och dålig matchningspolitik har enligt motionärerna lett till en hög jämviktsarbetslöshet. Därtill tillkommer den stora osäkerheten kring den globala ekonomin med en påtaglig risk för en vikande utveckling. I motion Fi10 framhåller att som ett exportberoende land påverkades den svenska ekonomin starkt när världshandeln föll dramatiskt i samband med finanskrisen. På motsvarande sätt går den svenska ekonomin bra när världsekonomin tar fart. Trots den höga tillväxten har BNP bara återhämtat sig till samma nivå som . Utvecklingen på arbetsmarknaden följer ungefär samma mönster. Även om regeringens optimistiska prognoser slår in kommer såväl arbetslösheten som sysselsättningsgraden att vara långt ifrån de nivåer som var aktuella före den ekonomiska krisen . Trots att antalet sysselsatta beräknas öka starkt biter sig arbetslösheten kvar på mycket höga nivåer. Antalet långtidsarbetslösa har ökat kraftigt. Den svenska ungdomsarbetslösheten ligger klart över genomsnittet i EU. Skillnaderna i arbetslöshet mellan olika utbildningsnivåer har ökat och likaså de könsmässiga skillnaderna i sysselsättning. som arbetslösheten är fortsatt hög har många företag brist på arbetskraft. Motionärerna anser att regeringens prognoser för den svenska ekonomin 20112015 mot bakgrund av eurokrisen, osäkerheten beträffande finanspolitiken i och utvecklingen i och m.m. kan synas väl optimistiska. 1.3 Kompletterande information om den ekonomiska utvecklingen IMF:s World Economic Outlook Enligt IMF väntas världsekonomin växa både och . (World Economic Outlook, ). De huvudsakliga nedåtriskerna i prognosen är enligt IMF:s bedömning i) ett högre oljepris än väntat, ii) finansiella och finanspolitiska sårbarheter särskilt i euroområdet samt iii) risken för överhettning i tillväxtekonomierna. Enligt IMF:s Regional Economic Outlook förväntas BNP-tillväxten i uppgå till 3,8 respektive , medan tillväxttakten för som helhet stannar på 2,4 respektive . Hållbara offentliga skulder är enligt IMF centralt för att lösa de finansiella spänningarna i euroområdet och därigenom bryta den negativa spiralen mellan instabila statsfinanser och instabila finansmarknader. Inflationsrisken utgör ytterligare en utmaning. I många tillväxtländer i ligger inflationen över målnivån. För att slutligen komma ur den europeiska krisen krävs att produktivitetstillväxten återhämtas i de drabbade länderna, skriver IMF. IMF har avslutat sin årliga översyn av det ekonomiska läget i . I ett uttalande från ger IMF sin syn på den svenska ekonomin och den finansiella sektorn. En fullständig rapport kommer att presenteras på IMF:s och webbplatser efter IMF:s styrelsebehandling. Enligt uttalandet har återhämtning från den ekonomiska krisen varit unikt framgångsrik jämfört med andra EU-länders återhämtning. Den ekonomiska tillväxten i väntas de kommande två åren blir något lägre än 2010, men om riskerna i euroområdets periferi skulle sprida sig till kärnan kan tillväxten i euroområdet påverkas allvarligt. Och även om så inte blir fallet förefaller svenska hus vara övervärderade, och kännbara prisfall är troliga enligt IMF. Externa risker talar för att hålla ordentliga buffertar i förhållande till de finansiella ramverken. Man bör fortsätta att strama åt penningpolitiken enligt räntebanan. IMF understryker också sårbarheten i det finansiella systemet genom att banksektorn är så stor relativt BNP samt så koncentrerad och kortsiktigt finansierad. prognostiserar att världsekonomin växer och 2012 (Economic Outlook, ). BNP väntas öka och 2012. Enligt håller återhämtningen på att bli självbärande på så sätt att handel och investeringar successivt ersätter finans- och penningpolitiska stimulanser som de främsta drivkrafterna för tillväxt. Det finns dock nedåtrisker, bl.a. fortsatta ökningar i olje- och varupriser som kan spilla över i kärninflation, den fortfarande olösta finanspolitiska situationen i och , en snabbare dämpning än förutsett i samt återigen svaga husmarknader i många . Den finansiella sårbarheten kvarstår enligt också i euroområdet. Den största utmaningen fortsätter att vara hanteringen av den utbredda arbetslösheten i . Det är också alltmer brådskande med framsteg i konsolideringen av ländernas offentliga finanser. Statsskulden väntas stiga till strax av BNP 2011 för i genomsnitt. Detta är högre än före krisen. tillväxtprognos för är och . I (liksom i och ), där huspriserna har stigit kraftigt till följd av låga räntor och där relationen mellan huspriser och hyresnivåer är förhöjda i förhållande till historiska värden, finns en viss risk för marknadskorrektion, enligt . Regeringens prognos jämfört med KI:s och I tabell 1.4 jämförs regeringens prognos över svensk ekonomi med bedömningar från KI (Konjunkturläget ) och (Penningpolitisk uppföljning, ). KI:s prognos är publicerad före regeringens och efter. Regeringens BNP-prognos är i nivå med , medan KI:s prognos är något svagare. förutser både KI och en svagare tillväxt än regeringen. Det gäller i synnerhet vars BNP-prognos är svagare än regeringens . De svagare tillväxtprognoserna 2012 hos KI och förklaras främst av svagare konsumtionstillväxt jämfört med regeringens bedömning. KI har också ett lägre bidrag från utrikeshandeln jämfört med regeringen. Regeringens inflationsprognos är lägre än KI:s och prognoser både 2011 och 2012. Bedömningen av arbetslösheten 2011 och 2012 är i stort sett densamma hos både KI och som hos regeringen. ligger arbetslöshetsprognos högre än regeringens prognos. Bedömningarna av det offentligfinansiella sparandet är lägre hos både KI och jämfört med regeringen, vilket bl.a. förklaras av att de bedömer att ytterligare ofinansierade finanspolitiska åtgärder kommer att genomföras än vad som redan är beslutat. (förutspår finanspolitiska åtgärder på sammantaget 2011 och ytterligare 2012. förutspår finanspolitiska reformer på sammanlagt av BNP 2012 och 2013.) 1 arbetslöshetssiffror avser ålderskategorin , medan regeringen och siffror avser . Källor: ekonomiska vårproposition, och . Enligt KI kommer perioden 20102012 att uppvisa en historiskt stark konsumtionsutveckling. Den förklaras både av en högre sparkvot än normalt i utgången av 2010 och av en stark tillväxt i de reala disponibla inkomsterna 20112012. Arbetslösheten fortsätter att minska i snabb takt . En lägre tillväxt i produktion och sysselsättning innebär dock att arbetslösheten därefter minskar i långsammare takt. Arbetskraften bedöms fortsätta att öka 20112012 tack vare förbättrade utsikter på arbetsmarknaden, en ökad befolkning i arbetsför ålder och som ett resultat av regeringens reformer. Sysselsättningen ökar sammantaget med ca 160 000 personer och sysselsättningsgraden går mot den högsta nivån , enligt KI:s bedömning. Inflationstrycket är måttligt . Dock har prisförväntningar hos både hushåll och företag stigit relativt kraftigt , vilket talar för ett stigande underliggande inflationstryck. Sammantaget har resursutnyttjandet på arbetsmarknaden stigit, men det svaga utgångsläget medför att det fortfarande finns lediga resurser. bedömer att dagens bristtal inte är uppe i nivåer som märkbart hämmar utvecklingen av sysselsättningen i ekonomin som helhet, även om några branscher kan uppleva vissa problem med att snabbt hitta rätt. Stigande bristtal trots förhållandevis hög arbetslöshet kan bero på obalanser på arbetsmarknaden, dvs. att de arbetssökande och de lediga jobben inte matchar varandra. De branschvisa och regionala obalanserna verkar emellertid inte ha förvärrats av den ekonomiska krisen. bedömer att de reformer som genomförts har bidragit till att sänka arbetslöshetens jämviktsnivå och att den nu bedöms vara . Enligt väntas den svenska BNP-tillväxten uppgå till för att därefter sjunka mot en historiskt sett genomsnittlig nivå. Även om tillväxten i konsumtionen avtar framöver väntas en stark utveckling även i fortsättningen och hushållen förväntas dra ned ytterligare på sitt sparande. Läget på arbetsmarknaden förbättras stadigt, vilket leder till ökade inkomster för hushållen, även om höjda räntor delvis har en motverkande effekt. Indikatorer tyder på en stark sysselsättningsutveckling även i fortsättningen då efterfrågan på arbetskraft stiger i de flesta branscher. Också utbudet av arbetskraft har utvecklats starkt, delvis som en följd av de reformer som genomförts. Arbetslösheten fortsätter att minska och bedöms uppgå till . Enligt samlade bedömning är resursutnyttjandet i ekonomin fortfarande något lägre än normalt, men väntas stiga och vara normalt eller något över normalt. I takt med att resursutnyttjandet stiger och lönerna ökar allt snabbare tilltar inflationstrycket i ekonomin. En viktig förutsättning för att prognosen för reporäntan inte justeras upp är att den höga KPI-inflationen inte mer påtagligt sätter avtryck i olika aktörers långsiktiga inflationsförväntningar och i lönebildningen. I Lönebildningsrapporten från skriver KI att det är fullt möjligt att uppnå en arbetslöshet på , i närheten av 1980-talets låga arbetslöshet. Det förutsätter dock att trycket för löne- och prisökningar förblir måttligt så länge arbetslösheten är . En varaktigt lägre arbetslöshet på förutsätter att lönerna inte ökar under 20122014. När den lägre jämviktsarbetslösheten har uppnåtts kan lönerna öka 20152020. Osäkerheten i dessa beräkningar är stor, skriver KI, vars analys antyder att löneutvecklingen initialt bromsas upp något på grund av jobbskatteavdraget. Lönen efter skatt ökar trots detta, på grund av det lägre skatteuttaget. utredning om risker på den svenska bostadsmarknaden publicerade en utredning om risker på den svenska bostadsmarknaden . Utredningens sammanfattning har skrivits av avdelningschefer på och utgör inte ett officiellt ställningstagande från . I utredningen ställs bl.a. frågan om den svenska bostadsmarknaden är övervärderad. Utredningen finner att de höga svenska bostadspriserna i stor utsträckning kan förklaras av det man brukar kalla fundamentala faktorer, dvs. att det finns naturliga ekonomiska förklaringar till den prisstegring som skett. Det handlar exempelvis om att hushållens inkomstutveckling varit god, att realräntan sjunkit och att utbudet av bostäder inte ökat speciellt mycket. Det kan finnas skäl att fråga sig om de fundamentala faktorer som förklarar utvecklingen på bostadsmarknaden i sin tur befinner sig på rimliga nivåer. Det gäller särskilt det låga bostadsbyggandet den senaste femtonårsperioden och den ovanligt låga realräntan. En annan relaterad observation är att bostadspriserna, även om de till stor del kan förklaras av fundamentala faktorer, ligger över sin långsiktiga trend. Att det finns naturliga förklaringar till de höga svenska bostadspriserna innebär alltså inte nödvändigtvis att de kommer att utvecklas lugnt framöver. Om någon fundamental faktor skulle förändras relativt snabbt, skulle effekterna på ekonomin mycket väl kunna vara beroende av hur hög skuldsättningen är hos hushållen. Oavsett om bostadspriserna är fundamentalt motiverade eller inte skulle riskerna därför kunna vara större om hushållen har en hög skuldsättning. Den svenska makroekonomin skulle vid ett fall i huspriserna påverkas huvudsakligen via effekter på hushållens konsumtion och förmodligen också delvis genom stabilitetskanalen där den senare effekten främst torde handla om ökade problem vid bankernas finansiering av svenska bolån. Enligt som kom fortsätter de svenska bankernas intjäning att förbättras och kreditförlusterna minskar. bedömer att de svenska bankerna är finansiellt starka, och prognosen över deras kreditförluster har reviderats ned. I delar av omvärlden har den ekonomiska återhämtningen dock gått långsammare än i och på flera håll präglas de finansiella marknaderna fortfarande av stor osäkerhet. Denna osäkerhet är framför allt förknippad med de statsfinansiella problemen i . Eftersom de svenska bankerna till stor del finansierar sig genom marknadsupplåning i utländsk valuta är de känsliga för störningar på de finansiella marknaderna.