bet · GY01AU9 · 2011-05-24 00:00:00 — Det handlar alltså om att straffa det kollektiv som jobbar i osäkra branscher och att gynna dem som är på säker mark. anser att arbetslöshetsavgiften bör avskaffas och ersätts med ett system som solidariskt utjämnar avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen. För den enskilde ska det inte kosta mer än ca att vara med lika för alla. Alltför få anställda har en rimlig inkomsttrygghet vid arbetslöshet. Vi vill därför höja ersättningsnivån och den högsta dagpenningen så att alla som tjänar upp till ca får ut av sin lön i ersättning. Det ska ses som ett första steg mot målet att av de arbetslösa som är anslutna till försäkringen ska ha en ersättning som motsvarar av lönen. I förslag om arbetslivstrygghet slås den nuvarande arbetslöshetsförsäkringen samman med sjukförsäkringen. Mot den bakgrunden och det faktum att endast av försäkringskollektivet i arbetslöshetsförsäkringen når ersättning vid arbetslöshet anser vi att takbeloppet för ersättningen bör höjas från till per ersättningsdag. Regeringen har genomfört att arbetslöshetsersättningen trappas ned från av tidigare dagsförtjänst . menar att nedtrappningen är alltför snabb, i synnerhet mot bakgrund av att den kärva arbetsmarknaden innebär att det för många är svårt att snabbt skaffa ett nytt jobb. anser att arbetslöshetsförsäkringen ska berättiga till en ersättning motsvarande av tidigare dagsförtjänst i . För personer med barn ska ersättningsperioden vara . En sammanhållen översyn av hela regelverket för arbetslöshetsförsäkringen behöver göras så att försäkringen blir enkel att förstå, pålitlig, träffsäker och inte möjlig att missbruka. vill bl.a. se över villkoren för deltidsarbetslösa och studerande. Regeringen har genomfört kraftiga försämringar av deltidsarbetslösas möjligheter att ta del av arbetslöshetsförsäkringen. avvisar regeringen kravet om att heltidsanställning ska vara norm på den svenska arbetsmarknaden. Med det klargörs regeringens inställning att det är löntagarna som ska betala arbetsgivares ovilja att anställa på heltid. När antalet ersättningsdagar sänks från 300 till 75 vid deltidsarbetslöshet slår det särskilt hårt mot kvinnor eftersom deltidsarbete är mer utbrett bland kvinnor än bland män. På så sätt blir deltidsarbete en ännu värre kvinnofälla än det varit tidigare, då det kommer att leda till ytterligare lägre inkomster som i sin tur leder till lägre ersättningar i socialförsäkringssystemet och lägre pensionsutbetalningar för kvinnor. Man kan med det konstatera att regeringen fortsätter på den inslagna vägen: en icke jämställd arbetsmarknadspolitik. Möjligheten att kvalificera sig för rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen genom studier, det s.k. studerandevillkoret, har avskaffats. Det betyder att övergången mellan högskoleutbildning och inträde på arbetsmarknaden försvåras. Det är olyckligt då studierna som regel är avsedda att göra det möjligt för studenten att ta sig ut till rätt jobb. Slopandet av studerandevillkoret leder också till ökade kostnader för kommunerna eftersom många studenter som avslutat studierna och söker jobb tvingas söka kommunalt försörjningsstöd då de inte har rätt till ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen. anser att studerandevillkoret i arbetslöshetsförsäkringen bör återinföras. Utredning om arbetslöshetsförsäkringen, punkt 1 (SD) (SD) anför: Regeringens försämringar i trygghetssystemen har ökat otryggheten och försämrat matchningen på arbetsmarknaden, eftersom de arbetslösa fått sämre ekonomiska möjligheter att söka de arbeten som motsvarar deras utbildningsnivå och kompetens. Regeringen har med jobbskatteavdragen gjort det mer lönsamt att arbeta och det är något som vi sverigedemokrater välkomnar, men vi tycker att det är oacceptabelt att man straffar dem som vill göra rätt för sig men som inte haft någon möjlighet att få ett jobb. Vi ser däremot allvarligt på fusk då det drabbar dem som verkligen behöver arbetslöshetsförsäkringen. För att kombinera trygghet och rörlighet på arbetsmarknaden vill vi sverigedemokrater ha en generöst utbyggd omställningsförsäkring. Ett alltför lågt tak riskerar att försämra matchningen på en redan oflexibel svensk arbetsmarknad. För att motverka att familjer splittras och att människor tvingas bort från sin hembygd vill vi, liksom utskottsmajoriteten, återinföra möjligheten för arbetslösa att begränsa sitt sökande efter ett nytt arbete till ett närliggande geografiskt område. Trögrörligheten på arbetsmarknaden beror också på deltidsbegränsningen, som den nuvarande regeringen har infört. Arbetslösa uppmuntras att vara arbetslösa i stället för att ta deltidsarbeten, vilket vi sverigedemokrater betraktar som ett allvarligt strukturfel i arbetslöshetsförsäkringen. De positiva effekterna av en ökad rörlighet på arbetsmarknaden skulle finansiera kostnaderna för en mer generös omställningsförsäkring. Vidare delar vi uppfattning att det bör tillsättas en separat utredning om arbetslöshetsförsäkringen. Att regeringen klumpar ihop arbetslöshetsförsäkringen med socialförsäkringen är ett tydligt tecken på vilken skev och trubbig syn regeringen har på arbetsmarknadspolitiken. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Sf310 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagstiftningen om arbetslöshetsförsäkring för dem som arbetar i både och . 2010/11:N421 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en anställd i ett socialt företag ska kunna få a-kassa vid arbetslöshet även om denne sitter i styrelsen eller tecknar företagets firma. 2010/11:A218 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsgivarintyg. 2010/11:A220 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till a-kasseersättning vid trefjärdedels sjukersättning. 2010/11:A224 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetslöshetsersättningen och arbetsmarknadspolitiken. 2010/11:A227 av i och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om deltidsarbetslöshet. 2010/11:A263 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra villkoren för familjehem. 2010/11:A267 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Alfakassan ska göras verkligt fristående från de ofta politiserade övriga a-kassorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avgiften för medlemskap i ska vara lägre än . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kundservicen i Alfakassan måste förbättras kraftigt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Alfakassans utbetalningar måste ske lika snabbt som hos de effektivaste fackliga a-kassorna. 2010/11:A268 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett statligt huvudmannaskap för Alfakassan. 2010/11:A273 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidta åtgärder i arbetslöshetsförsäkringens regelverk så att arbetslösa inte stängs ute från eller hindras att inneha politiska uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra fackligt arbete utanför den egna arbetsplatsen a-kassegrundande. 2010/11:A277 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa. 2010/11:A279 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utforma en a-kassa som överensstämmer med arbetslinjen. 2010/11:A281 av i (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtroendeuppdrag ska kunna vara a-kassegrundande. 2010/11:A283 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetslöshetsförsäkringen även i fortsättningen ska administreras av fackförbunden. 2010/11:A285 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetslöshetsförsäkringen även i fortsättningen ska administreras av fackförbunden. 2010/11:A291 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur människor som är egenanställda kan inkluderas i de olika försäkringssystemen. 2010/11:A295 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbetalning av aktivitetsstöd. 2010/11:A326 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förtroendevaldas rätt till arbetslöshetsersättning. 2010/11:A330 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studerandevillkoret i a-kassan. 2010/11:A339 av i och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över regelverket så att arbetslöshetsförsäkringens medlemsvillkor och ersättningsvillkor inte diskriminerar unga och deltidsanställda. 2010/11:A379 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett humant regelverk för krav på arbetssökande. 2010/11:A387 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör lyfta ut arbetslöshetsförsäkringen ur och tillsätta en separat utredning om framtidens arbetslöshetsförsäkring, med utgångspunkt i vad som anförs i motionen. beslutade att i enlighet med 4 kap. 8 § första stycket andra meningen riksdagsordningen ge finansutskottet tillfälle att yttra sig över motionerna 2010/11:A379, när det gäller förslaget om den s.k. 100-dagarsregeln, och 2010/11:A279, när det gäller förslaget om den s.k. 75-dagarsregeln för deltidsarbetslösa. noterar i yttrandet att förslagen i arbetsmarknadsutskottet handlar om tillkännagivanden till regeringen dels om att återkomma till med förslag till lagstiftning som ger arbetssökande rätt att begränsa sitt arbetssökande , dels om en översyn av reglerna för ersättning till deltidsarbetslösa och en uppmaning till regeringen att sedan återkomma till i frågan. Mot bakgrund av de positiva konsekvenser som förslagen kan bedömas få för en välfungerande arbetsmarknad och därmed för samhällsekonomin på lång sikt tillstyrker finansutskottet arbetsmarknadsutskottets aviserade förslag. De statsfinansiella konsekvenserna bör beaktas i den årliga budgetprocessen. I yttrandet finns en avvikande mening (M, FP, C, KD). beslutade att i enlighet med 4 kap. 8 § första stycket andra meningen riksdagsordningen ge finansutskottet tillfälle att yttra sig över motionerna 2010/11:A379, när det gäller förslaget om den s.k. 100-dagarsregeln, och 2010/11:A279, när det gäller förslaget om den s.k. 75-dagarsregeln för deltidsarbetslösa. Vid sammanträdet bereddes ärendet vidare. tog under sammanträdet del av promemorior med beräkningar av ekonomiska konsekvenser av a) ett eventuellt återinförande av den s.k. 100-dagarsregeln och b) en eventuell återgång till de regler för arbetslöshetsersättning som gällde . Promemoriorna hade upprättats av respektive . beslutade att inte överlämna de aktuella promemoriorna till finansutskottet mot bakgrund av att beräkningarna i det ena fallet, angående 100-dagarsregeln, var mycket osäkra. I det andra fallet redovisar promemoriorna kostnadsberäkningar för en återgång till tidigare regler, men eftersom utskottet avser att begära en översyn av reglerna bedömdes inte heller dessa beräkningar adekvata. Mot beslutet anmälde företrädare för , en avvikande mening med motiveringen att beräkningarna i promemoriorna utgör ett relevant beräkningsunderlag för båda förslagen och därför borde ha överlämnats till finansutskottet. För att en sökande ska få rätt till ersättning vid arbetslöshet krävs enligt huvudregeln i 9 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkringen, förkortad , bl.a. att han eller hon är arbetsför och oförhindrad att åta sig arbete minst varje arbetsdag och i genomsnitt minst samt att han eller hon är beredd att anta ett erbjudet lämpligt arbete som motsvarar hans eller hennes arbetsutbud. Vidare krävs det att den sökande är anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen och aktivt söker arbete. avskaffades den generella rätten för en sökande att i en ersättningsperiod begränsa sig till att söka lämpliga arbeten inom sitt yrke och i närområdet (100-dagarsregeln). Skälig hänsyn ska dock även fortsättningsvis tas till den sökandes förutsättningar och andra personliga förhållanden. Genom en ändring i förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkringen infördes nya regler för möjligheten att få arbetslöshetsersättning på deltid. För veckor som en person utför eller deklarerar deltidsarbete lämnas arbetslöshetsersättning under sammanlagt längst . Resterande ersättningsdagar i perioden får endast användas för veckor då personen inte utför eller deklarerar något arbete, dvs. är arbetslös på heltid. En ersättningsperiod är längst eller längst för den som dag 300 är förälder till barn . står i begrepp att tillstyrka ett förslag om att utreda reglerna för deltidsarbetslöshet. anser att regeringen ska se över arbetslöshetsförsäkringens regelverk för deltidsarbetslöshet så att det inte diskriminerar deltidsarbetslösa och återkomma till med förslag om förbättrade ersättningsvillkor som leder till ett ökat arbetsutbud. avser också att föreslå att regeringen ska återkomma till med förslag om att förändra lagstiftningen när det gäller de arbetssökandes skyldighet att söka arbete även långt från den egna bostadsorten och i andra yrken än det egna. Det bör åter bli möjligt att begränsa sitt sökande . I enlighet med bestämmelsen i 4 kap. 8 § första stycket andra meningen i riksdagsordningen har arbetsmarknadsutskottet gett finansutskottet tillfälle att yttra sig, och finansutskottet vill anföra följande med anledning av arbetsmarknadsutskottets beslut. Enligt utskottets mening är det ur samhällsekonomisk synvinkel angeläget att reglerna för arbetslöshetsersättningen utformas på ett sätt som gynnar arbetsdeltagande och effektiv matchning av arbetstagare och arbetsgivare. En väl fungerande arbetslöshetsförsäkring är en viktig del av en flexibel och tillväxtorienterad arbetsmarknad. Förmåga till omställning och innovation i näringslivet och på arbetsmarknaden är av avgörande betydelse för att ska kunna hävda sig väl i den globala ekonomiska konkurrensen. Framstående OECD-ekonomer framhåller att det finns viktiga positiva effekter av en generös arbetslöshetsförsäkring. Det leder till en bättre matchning på arbetsmarknaden genom att den arbetslöse får ekonomiska förutsättningar att söka efter ett lämpligt arbete som motsvarar hans eller hennes utbildningsnivå och kompetens. Det är därför, enligt utskottets mening, viktigt att försäkringens regelverk är så utformat att arbetslösa matchas till rätt jobb. I (SOU 2011:11) kommer utredarna fram till att det är troligt att det finns välfärdsvinster kopplade till för deltidsarbetslösa än vad som är fallet . Sannolikt lönar det sig för lite för de heltidsarbetslösa att ta ett deltidsarbete (s. 180). Utskottet anser att arbetslöshetsförsäkringen måste vara så utformad att arbetslinjen upprätthålls. Det ska inte straffa sig att tacka ja till arbete, på det sätt som blir följden av den snäva deltidsbegränsningen i försäkringen. Så länge det finns arbetsplatser som endast erbjuder deltider måste det också finnas en försäkring som fungerar för dem som önskar arbeta heltid men inte får den möjligheten. När det gäller bedömningen av de statsfinansiella effekterna av de förslag som arbetsmarknadsutskottet överväger att bifalla vill utskottet instämma i den bedömning av som redovisas i protokollet från arbetsmarknadsutskottets sammanträde och som en majoritet av arbetsmarknadsutskottets ledamöter biträdde. Två olika promemorior, en från och en från , har inkommit till arbetsmarknadsutskottet, men ingen av dessa utgör en relevant grund för att bedöma de statsfinansiella konsekvenserna. Eftersom beräkningar är svåra att göra när det gäller 100-dagarsregeln har avstått från att svara, och har gjort en bedömning av konsekvenserna under antagandet att ändrade regler skulle leda till att arbetslöshetstiden skulle öka, dock utan att underbygga ett sådant antagande. När det gäller 75-dagarsregeln har beräkningarna gjorts för en återgång till tidigare regler, men det arbetsmarknadsutskottet står i begrepp att föreslå innebär inte automatiskt en återgång till tidigare regler. Det handlar inte om att bör binda regeringen vid en viss, bestämd teknisk lösning. I stället handlar det om ett uppdrag till regeringen om att se över reglerna för att få en bättre fungerande arbetslöshetsförsäkring som stärker arbetslinjen och förbättrar matchningen på arbetsmarknaden. I samband med att regeringen återkommer till med besked om dels ändrade förordningsregler för 75-dagarsregeln, dels förslag om ändrade lagregler för 100-dagarsregeln bör den också redovisa förnyade analyser av både de samhällsekonomiska och statsfinansiella effekterna av förändringarna. De statsfinansiella konsekvenserna bör sedan beaktas i den årliga budgetprocessen. Med anledning av de positiva konsekvenser som förslagen kan bedömas få för en välfungerande arbetsmarknad och därmed för samhällsekonomin på lång sikt tillstyrker finansutskottet arbetsmarknadsutskottets aviserade förslag. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (C), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (S) och (S). Arbetslöshetsförsäkringen (M, FP, C, KD) (M), (M), (M), (M), (FP), (C), (M) och (KD) anför: har gett finansutskottet tillfälle att yttra sig eftersom utskottet står i begrepp att tillstyrka motionsförslag om ändrade regler för arbetslöshetsförsäkringen när det gäller dels den s.k. 100-dagarsregeln, dels den s.k. 75-dagarsregeln. När arbetsmarknadsutskottet beslutade om att begära in ett yttrande från finansutskottet hänvisade utskottet till bestämmelsen 4 kap. 8 § första stycket andra meningen riksdagsordningen, vilket gör att vi främst vill uttala oss om förslagens betydelse för de offentliga finanserna. De promemorior som tagits fram under beredningen i arbetsmarknadsutskottet, och som utarbetats inom och , redovisar beräkningar av de kostnader som kommer att uppstå om 100-dagars- och 75-dagarsreglerna återställs till tidigare förhållanden. Även om arbetsmarknadsutskottet inte väljer att förorda en återgång till precis samma regler som fanns tidigare ger promemoriorna en god bild av storleksordningen på kostnaderna för att ändra reglerna. Som framgår av promemoriorna kommer inte minst en ändring av reglerna för ersättning vid deltidsarbetslöshet att kunna ge betydande negativa effekter på de offentliga finanserna. För staten visar beräkningarna att utgifterna för ökade utbetalningar skulle uppgå till om de tidigare reglerna återinförs eller om man också beaktar de ökade skatteinkomsterna för den offentliga sektorn. Enligt vår mening innebär ett agerande i enlighet med budgetlagens anda och intentioner inom att utskotten under beredningen av olika motionsförslag, även när det handlar om tillkännagivanden, nogsamt beaktar förslagens finansiella effekter innan de tillstyrks. Det är därför angeläget att arbetsmarknadsutskottet, innan utskottet eventuellt tillstyrker de aktuella motionsyrkandena, redovisar både kostnadsberäkningar och möjliga sätt att finansiera förändringarna på. Budgetprocessen är, , uppbyggd på en modell som inleds med de övergripande och lång- och medelsiktiga ekonomisk-politiska målen. De viktigaste dokumenten för detta är den ekonomiska vårpropositionen och de motioner som väcks med anledning av propositionen i . När tagit ställning till riktlinjerna för den ekonomiska politiken förflyttas fokuset till det närmast följande budgetåret. Statsbudgeten för presenteras, efter omsorgsfull beredning i , i budgetpropositionen som ska vara komplett och ligga inom ramen för de riktlinjer beslutat. inleder budgetregleringen med att först besluta om utgiftstak för staten, ramar för de 27 utgiftsområdena och beräkningen av inkomsttitlarna. Därefter går över till att besluta om anslagen som då ska rymmas inom de ramar som beslutat om för utgiftsområdena. För denna beslutsordning finns det ett brett stöd i . Den har tjänat väl efter erfarenheterna av 90-talskrisen. Med utgiftstak för staten och ramar för utgiftsområdena har vi fått en beslutsordning som innebär att regeringen får helheten i sin budgetpolitik prövad i och att nödvändiga prioriteringar mellan olika utgiftsändamål genomförs på ett rationellt sätt. Genom den reformerade budgetprocessen har vi fått en ordning som innebär en kontroll av framförda budgetkrav och säkrar starka statsfinanser och en långsiktigt hållbar ekonomisk politik och samhällsekonomi. En grundbult i budgetprocessen är att det finns väl genomarbetade beslutsunderlag som ger möjlighet att bedöma olika alternativs konsekvenser. Skulle besluta om tillkännagivanden om ändrade regler för arbetslöshetsförsäkringen i linje med motionernas förslag, så är det angeläget att regeringen under sin kommande beredning gör fortsatta nödvändiga kostnadsberäkningar och därefter prövar om kostnaderna är förenliga med de ekonomisk-politiska riktlinjerna och de finanspolitiska målen som beslutats av . Regeringen bör lämpligen redovisa sina slutsatser av beredningen i en budgetproposition. Det ger möjlighet att bedöma om förslagen verkligen bör genomföras. Varje utgift för staten måste, inom ramen för den årliga budgetprocessen, prövas mot andra angelägna utgifter. Slutligen vill vi betona vikten av att reglerna i arbetslöshetsförsäkringen utformas på ett sätt som både ger den arbetssökande ekonomisk trygghet på vägen mellan olika anställningar och stärker arbetslinjen i den ekonomiska politiken. De nuvarande reglerna bör, enligt vår mening, ses som ett inslag i regeringens förstärkta arbetslinje. För att kunna bedöma vilken effekt 75-dagarsregeln verkligen har haft för arbetsutbudet krävs det underbyggda fakta. Kunskapsläget är emellertid osäkert. Enligt finns det ett visst stöd för påståendet att det tar för deltidsarbetslösa med a-kassa att lämna arbetslösheten än för den som inte har a-kassa. De nuvarande reglerna har således, enligt rådet, potential att öka antalet arbetade timmar bland de deltidssysselsatta jämfört med de tidigare reglerna (Finanspolitiska rådets rapport , s. 179). Någon utvärdering finns emellertid ännu inte. I rapporten till deltidsarbetslösa Utvecklingen år 20052009 (IAF 2009:12) ansåg Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen det vara för tidigt att kunna besvara frågan om hur individernas faktiska sysselsättning påverkats av deltidsbegränsningen. Ett skäl till det angavs vara att en stor del av de deltidsarbetslösa med en stabil deltidsanställning och ett lågt antal ersättningsdagar ännu inte hade hunnit förbruka deltidsdagarna då undersökningsperioden upphörde. Vi vill dock påpeka att () genomför en studie av effekten av deltidsbegränsningsregel i fråga om vilka som blir deltidsarbetslösa och hur länge, liksom av effekten på övergång till jobb respektive heltidsarbetslöshet. Vi anser det vara av stor vikt att regeringen och först tar del av resultaten av studien innan några förhastade slutsatser dras om regelns betydelse för arbetsmarknadens funktion. Vi avstyrker mot denna bakgrund de båda förslagen.