bet · GZ01FiU6 · 2011-11-16 00:00:00 — 2011/12:FiU6 AP-fondernas verksamhet Utskottet behandlar regeringens skrivelse 2010/11:130 AP-fondernas verksamhet . Förutom att redovisa AP-fondernas verksamhet presenterar regeringen bl.a. en utvärdering av fondstyrelsernas långsiktiga strategiska förvaltning 20012010 och av fondernas operativa förvaltning . Vidare redovisar regeringen sin syn på AP-fondernas arbete med riktlinjerna för miljö och etik, riktlinjerna för anställningsvillkor och AP-fondernas arbete för att minska kostnaderna. Fonderna fortsatte att återhämta de stora förluster som gjordes under finanskrisen 20082009. Fondernas kapital (inklusive ) steg med , till sammanlagt . var buffertfondernas samlade bidrag till finansieringen av pensionssystemet positivt till följd av att avkastningen var större än uppräkningen av inkomstindex . Utskottet konstaterar att fondernas avkastning varierat kraftigt sedan fondernas nya placeringsregler infördes . Marknaderna har varit extremt turbulenta och fonderna har inte gett den kontinuerliga och stabila avkastning man tänkte sig när man skapade systemet. Utskottet välkomnar därför den utredning om AP-fondernas regelverk som regeringen tillsatte . Utredningen har till huvuduppgift att utvärdera FörstaFjärde AP-fondernas uppdrag och placeringsregler mot bakgrund av fondernas förvaltning och ändrade marknadsförutsättningar. Utredningen ska även utvärdera Sjätte verksamhet. Utskottet välkomnar också att utredningen ska undersöka fondernas effektivitet och närmare analysera kostnadsutvecklingen i fonderna. Utskottet har följt AP-fondernas kostnader . Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. I betänkandet behandlas också en motion som lämnats med anledning av skrivelsen och tre motioner som lämnats under allmänna motionstiden. Utskottet föreslår att avslår motionerna. I betänkandet finns 2 reservationer Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2010/11:130 till handlingarna. Miljö och etik i AP-fondernas placeringar 2010/11:Fi17 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Fi206 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2011/12:Fi233 av m.fl. (MP) och 2011/12:MJ407 av m.fl. (V) yrkandena 24 och 25. Reservation 1 (MP, V) Förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna 2011/12:Fi206 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 2 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V), (S) och (C). I skrivelse 2010/11:130 AP-fondernas verksamhet lämnar regeringen en redovisning av AP-fondernas verksamhet . Dessutom redovisas en utvärdering av fondstyrelsernas långsiktiga strategiska förvaltning 20012010 och av fondernas operativa förvaltning . Vidare redovisar regeringen sin syn på AP-fondernas arbete med riktlinjerna för miljö och etik, riktlinjerna för anställningsvillkor och AP-fondernas samarbete för att minska kostnaderna. I betänkandet behandlas också en motion som lämnats med anledning av skrivelsen och tre motioner som lämnats under allmänna motionstiden. Trots en varierande utveckling på de globala aktiemarknaderna efter den kraftiga uppgången 2009 gav förvaltningen av de s.k. buffertfonderna, dvs. FörstaFjärde AP-fonderna och , ett sammanlagt resultat på . Resultatet motsvarar en avkastning efter kostnader på , vilket kan jämföras med avkastningen på 21,6 respektive (realt sett uppgick avkastningen 2010 till eftersom inflationen under loppet av året var ). överskred pensionsutbetalningarna de inbetalda pensionsavgifterna med . Det är andra året som de årliga pensionsutbetalningarna är större än pensionsavgifterna. Första året var . Innebörden av detta är att buffertfonderna tvingas skjuta till medel för att säkerställa de löpande pensionsutbetalningarna. Kostnaderna för att administrera ålderspensionssystemet uppgick till . Sammantaget innebär detta att buffertfondernas samlade kapital steg med , från till . , då de reformerade AP-fonderna började förvalta pensionskapitalet enligt nya placeringsregler, har fonderna gett en årlig genomsnittlig avkastning på . Det är högre än inkomstindex, som stigit med i genomsnitt . låg den årliga avkastningen sedan starten på i genomsnitt , vilket var lägre än inkomstindex . Inkomstindex är ett viktigt jämförelsemått över fondernas bidrag till pensionernas finansiering eftersom inkomstindex är grunden för den årliga uppräkningen av pensionssystemets tillgångar och skulder. Till följd av resultaten har fonderna återigen en ackumulerad avkastning som överstiger inkomstindex. Tabell 1 Buffertfondernas interna och externa förvaltningskostnader 2010 () 1 163 (191) 105 (112) 268 (303) 160 (150) 196 (182) 356 (332) 154 (147) 146 (170) 300 (317) 176 (174) 30 (25) 206 (199) 653 (662) 477 (498) 1 130 (1 151) 145 (130) 22 (16) 167 (146) 1 Siffrorna inom parentes anger kostnaderna 2009. AP-fondernas kostnader för förvaltning av pensionskapitalet steg kraftigt direkt efter pensionsreformen, bl.a. på grund av ändrade placeringsregler och att pensionskapitalet delades upp i fyra lika stora buffertfonder. Som framgår av tabell 1 sjönk de sammanlagda kostnaderna i FörstaFjärde AP-fonderna något jämfört med . Totalt uppgick kostnaderna till , vilket motsvarar av det förvaltade kapitalet. Förutom dessa kostnader tillkommer utgifter om sammanlagt , som i enlighet med AP-fondernas gemensamma redovisningsprinciper inte redovisas som kostnader (nya principer infördes ). Det är en ökning med nästan jämfört med . Det handlar t.ex. om prestationsbaserade avgifter för extern förvaltning, dvs. avgifter som endast betalas ut om den externa förvaltaren når en avkastning som överstiger en viss överenskommen nivå. Resultatet för Första AP-fonden blev , vilket motsvarar en avkastning efter förvaltningskostnader på . Fondens interna och externa förvaltningskostnad uppgick till sammanlagt . Till det kommer utgifter om som inte redovisas som kostnader (se ovan). Fonden avskaffade systemet med rörlig ersättning till personalen. , , betalades motsvarande ut i rörlig ersättning. Den uteblivna rörliga ersättningen kompenserades med en löneökning på . Fonden har gett en total avkastning på , vilket är under styrelsens mål på . införde fonden en ny investeringsmodell med fokus på långsiktiga strategiska beslut. I samband med det avskaffades de tidigare målen för den aktiva kortsiktiga förvaltningen. Fondens kapital uppgick till . Diagram 1 Buffertfondernas avkastning 2010 och genomsnitt 20062010 Andra AP-fondens resultat uppgick till 2010. Det motsvarar en avkastning efter kostnader på . Fondens interna och externa förvaltningskostnad var . Till det kommer utgifter om som inte redovisas som kostnader. betalades i rörlig ersättning till personalen (exkl. vd, ledningsgruppen och befattningshavare med ansvar för riskhantering), vilket är en ökning med jämfört med . Realt sett har fonden gett en avkastning på i genomsnitt , vilket är under fondens långsiktiga mål om en real avkastning på . Fonden tog bort målen för den aktiva förvaltningen av kapitalet. Andra AP-fondens kapital uppgick till . Resultatet för Tredje AP-fonden blev , vilket motsvarar en avkastning efter förvaltningskostnader på . Fondens interna och externa förvaltningskostnader stannade på . Till det kommer utgifter om sammanlagt som inte redovisas som kostnader. reserverades i rörlig ersättning till personalen (exkl. vd och ledningsgruppen), av vilka betalas ut efter intjänandeåret. betalade fonden ut i rörlig ersättning. Fondens långsiktiga mål är att fonden ska ge en avkastning på realt . Målet är inte uppfyllt eftersom fonden gett en real avkastning på . Den operativa förvaltningen gav en avkastning på , vilket ligger under årets mål om en avkastning på . Tredje AP-fonden är den fond bland buffertfonderna som har störst andel s.k. alternativa tillgångar, t.ex. fastigheter och onoterade aktier. Tredje AP-fonden överskred den lagstadgade gränsen om en maximal röstandel på i ett företag (Arise Windpower). Enligt lagen om allmänna pensionsfonder (2000:192) ska den överskjutande delen avvecklas så snart det med hänsyn till marknadsförhållandena är lämpligt. Tredje AP-fondens kapital uppgick till . Diagram 2 Buffertfondernas kapital 2009 och 2010 (miljarder kronor) Fjärden AP-fonden gav ett resultat på . Det motsvarar en avkastning efter kostnader på . Fondens interna och externa förvaltningskostnader uppgick till . Till det kommer utgifter om som inte redovisas som kostnader. betalades i rörlig ersättning till personalen (exkl. vd och ledningsgruppen). uppgick den rörliga ersättningen till . Fondens mål är att ge en real avkastning efter kostnader på . uppgick den reala avkastningen till , vilket innebär att målet inte uppfyllts. Målet för den operativa förvaltningen är att ge en extra avkastning på utöver jämförelseindex . Målet infriades i och med att den operativa avkastningen utöver jämförelseindex var . Fondens kapital uppgick till . Sjätte totala resultat uppgick till 2010, vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på . Fondens interna och externa förvaltningskostnader uppgick till . Till det kommer utgifter om som inte redovisas som kostnader. betalade fonden i rörlig ersättning till personalen (exkl. vd och ledningsgruppen). Sedan fonden bildades har fondkapitalet vuxit med , till , vilket motsvarar en nominell och real tillväxt på respektive . Fondens kortsiktiga mål var att avkastningen på kapitalet skulle uppgå till . Målet nåddes genom att avkastningen blev . Fondens långsiktiga mål var en avkastning på perioden 20032010, vilket även det uppnåtts eftersom avkastningen uppgått till . ändrades verksamheten i Sjunde AP-fonden. De två tidigare fonderna Premiesparfonden och Premievalsfonden ersattes av AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Med bl.a. hjälp av dessa två fonder har det s.k. förvalsalternativet AP7 Såfa skapats. AP7 Såfa är en s.k. generationsfond med en risksammansättning som ska spegla pensionsspararens ålder. Upp till består Såfa av enbart aktiefonden, för att sedan, minska till en tredjedel aktiefond och två tredjedelar räntefond. hade Såfa 2,7 miljoner premiepensionssparare. Målet för Såfa är att den ska överträffa avkastningen i genomsnittet av de privata fonderna i premiepensionssystemet. Såfa gav (premiesparfonden ) en avkastning på , vilket överstiger övriga fonders avkastning . Den relativt stora skillnaden mellan Såfa och övriga fonder förklaras av Såfas högre exponering mot aktier. AP7 Aktiefond gav en avkastning (före kostnader) på och AP7 Räntefond gav en avkastning på . uppgick förvaltningsavgifterna till Sjunde AP-fonden till , medan kostnaderna uppgick till . Sjunde AP-fonden har inget system för rörlig ersättning till personalen. Regeringens utvärdering av AP-fonderna Regeringens utvärdering omfattar följande delar: Fondstyrelsernas långsiktiga mål och strategiska beslut Övriga frågor riktlinjer för miljö och etik, riktlinjer för anställningsvillkor och AP-fondernas kostnader. Utvärderingen av de strategiska besluten omfattar perioden 20012010 och utvärderingen av den operativa förvaltningen omfattar perioden 20062010. Regeringens utvärdering bygger på underlag från . Regeringen gör först en bedömning av AP-fondernas bidrag till pensionssystemet . Finansmarknadernas stora upp- och nedgångar har gjort att buffertkapitalet varierat kraftigt under pensionssystemets första . Risktagande har inte gett den utdelning som förväntades när buffertfonderna skapades. Investeringar i svenska aktier har gett en genomsnittlig avkastning på , investeringar i utländska aktier och investeringar i svenska obligationer . uppgick pensionssystemets samlade buffertkapital, dvs. summan av FörstaFjärde AP-fondernas och Sjätte kapital, till . har fonderna gett en avkastning på , motsvarande en avkastning på . Tabell 2 Buffertfondernas bidrag till pensionssystemets finansiering (mdkr) Inkomstindex är grunden för den årliga uppräkningen av pensionssystemets tillgångar och skulder och ett viktigt mått på fondernas bidrag till finansieringen av pensionerna. Inkomstindex steg , vilket innebär att AP-fondernas avkastning överstigit inkomstindex. Variationen över tiden har dock varit betydande. var buffertfondernas ackumulerade avkastning lägre än inkomstindex. ökade fondernas ackumulerade avkastning relativt kraftigt, men inte så starkt att det kunde kompensera den förlust på nästan som fonderna gjorde under . En stor del av förlusterna återhämtades , vilket betyder att fonderna nu återigen har en ackumulerad avkastning som överstiger inkomstindex. Som framgår av sista kolumnen i tabell 2 vändes de stora underskotten i pensionssystemet till ett överskott på 2010. Det beror till en del på AP-fondernas avkastning , men framför allt på nedskrivningen av pensionsskulden genom aktiveringen av den automatiska balanseringen, den s.k. bromsen. Vid utgången av 2010 hade FörstaFjärde AP-fonderna i genomsnitt av kapitalet investerat i aktier, med en övervikt för svenska aktier och en undervikt för aktier från tillväxtmarknaderna. En jämförelse med ett urval av liknande internationella pensionsfonder visar att buffertfondernas årliga avkastning legat över genomsnittet för de utvalda fonderna. Jämfört med en liknande undersökning som gjordes och som avsåg perioden 20052009 har dock AP-fonderna tappat några positioner. En av anledningarna till att AP-fonderna ändå klarar sig bra i jämförelserna är fondernas höga andel svenska aktier. Avkastningen på den svenska aktiemarknaden har varit högre än på de flesta andra utländska pensionsfonders inhemska aktiemarknader. Fonderna i premiepensionssystemet har sedan starten gett en avkastning på i genomsnitt . Det innebär att avkastningen varit betydligt lägre än inkomstindex. Den viktigaste förklaringen till premiepensionsfondernas dåliga resultat är att fonderna jämfört med buffertfonderna haft en betydligt högre andel av kapitalet investerat i aktier. Vid utgången av uppgick andelen aktier till av premiepensionsfondernas kapital. Förväntningar om att premiepensionen på ska tillföra ett värde i förhållande till inkomstpensionen har inte infriats, enligt regeringen. Utvärdering av FörstaFjärde AP-fondernas strategiska beslut Regeringen konstaterar att FörstaFjärde AP-fondernas långsiktiga avkastning fortsatte att förbättras , från i genomsnitt 2009 till i genomsnitt 2010. Samtliga fonder har också en avkastning som överstiger inkomstindex, vilket inte var fallet . Fonderna når dock fortfarande inte upp till den avkastningsnivå de hade före finanskrisen. uppgick avkastningen till . har spridningen mellan fondernas avkastning minskat detta trots att skillnaderna i fondernas förvaltningsmodeller ökat. De växande skillnaderna i förvaltningsmodeller ligger enligt regeringen i linje med beslutet att inrätta fyra fonder med identiska uppdrag. Men syns skillnaderna främst i olika angreppssätt mellan fonderna och inte så mycket i sammansättningen av fondernas portföljer. Tabell 3 FörstaFjärde AP-fondernas avkastning (3,) (4,) (4,) (3,) (3,) Anm: Siffrorna i parentes anger avkastningen perioden . En konsekvens av de ökande skillnaderna i fondernas förvaltningsmodeller är enligt regeringen att fondernas resultat blir svårare att jämföra. Därför är det viktigt att fondernas resultat presenteras på ett öppet och tydligt sätt. Fonderna förvaltar allmänhetens pensionskapital. Det innebär att det ställs höga krav på öppenhet för att främja trovärdigheten och i förlängningen förtroendet för fondernas verksamhet och pensionssystemet. Till följd av globaliseringen (större integration mellan marknaderna och mindre möjligheter till riskdifferentiering) och finansmarknadens utveckling har AP-fondernas intresse för s.k. alternativa tillgångar ökat. Med alternativa tillgångar avses bl.a. fastigheter av olika slag, riskkapitalfonder, infrastrukturinvesteringar och s.k. hedgefonder. Denna utveckling gäller även utländska pensionsfonder. Sedan starten har andelen alternativa investeringar i AP-fonderna ökat . har dock de svenska fonderna mindre andelar alternativa placeringar än de utländska pensionsfonderna, bl.a. till följd av det regelverk som styr de svenska fondernas placeringar. Regeringen anger därför att man i samråd med Pensionsgruppen avser att se över fondernas regelverk (se vidare under rubriken om AP-fondernas regelverk nedan). Första AP-fondens strategiska beslut har Första AP-fonden gett ett bidrag till pensionssystemet på . Strategiska beslut svarade för av avkastningen före kostnader. Första AP-fondens mål för förvaltningen är att ge en nominell avkastning på . införde fonden en ny förvaltningsmodell. Syftet var att skapa en mer flexibel modell som bättre kan hantera svängningarna på finansmarknaderna. Modellen finns tydligt beskriven på sidan 61 i skrivelsen. Vid utgången av 2010 var Första AP-fondens kapital fördelat på svenska och utländska aktier, räntebärande tillgångar och alternativa tillgångar (t.ex. fastigheter). över hela utvärderingsperioden har andelen svenska aktier, aktier från tillväxtmarknader och alternativa tillgångar ökat, medan räntebärande tillgångar och övriga utländska aktier minskat. beslutade styrelsen att investeringarna i alternativa tillgångar ska öka ytterligare på bekostnad av investeringar i räntebärande värdepapper och aktier. Andra AP-fondens strategiska beslut har Första AP-fonden gett en avkastning på . Strategiska beslut svarade för av avkastningen före kostnader. Fondens långsiktiga mål för förvaltningen är en real avkastning på , mätt . var av Andra AP-fondens kapital investerat i aktier, i räntebärande tillgångar och i alternativa tillgångar och i övrigt. Sedan starten har andelen aktier i tillväxtmarknader och alternativa tillgångar ökat medan framför allt övriga utländska aktier minskat. Andra AP-fonden har ett förhållandevis stort innehav av fastighetstillgångar genom sitt ägande i (tillsammans med ) och (tillsammans med Första-, Tredje- och Fjärde AP-fonderna). Tredje AP-fondens strategiska beslut har Tredje AP-fonden gett en avkastning på . Fondens strategiska beslut har svarat för av avkastningen före kostnader. Även Tredje AP-fonden införde en ny förvaltningsmodell kallad dynamisk allokering. Förenklat innebär modellen att fonden fokuserar förvaltningen på riskklasser, som t.ex. aktie-, inflations- och ränterisker, i stället för olika tillgångsslag. Fondens långsiktiga mål är en real avkastning på . Eftersom Tredje AP-fonden fokuserar på riskklasser blir en uppdelning på tillgångsslag endast indikativ. Men enligt regeringen var av fondens kapital investerat i aktier , var investerat i räntebärande värdepapper och var investerat i alternativa tillgångar. har framför allt andelen alternativa tillgångar ökat medan andelen räntebärande värdepapper minskat. Fjärde AP-fondens strategiska beslut har levererat en avkastning på . Fondens strategiska beslut står för av avkastningen före kostnader. Fondens mål är att nå en real avkastning på sett . var av fondens kapital investerat i aktier, i räntebärande tillgångar och i alternativa tillgångar. har andelen svenska aktier minskat och andelen aktier i tillväxtmarknader ökat. är den fond som har lägst andel alternativa placeringar av FörstaFjärde AP-fonderna. tog styrelsen beslut om att öka andelen alternativa tillgångar och andelen aktier i tillväxtmarknader på bekostnad av andra globala aktier. Utvärdering av FörstaFjärde AP-fondernas operativa förvaltning Regeringen konstaterar att samtliga fonder under de senast två åren redovisat positiva resultat av den operativa och aktiva förvaltningen. svarade den aktiva förvaltningen för mellan och av fondernas avkastning före kostnader. Resultatet av den operativa förvaltningen är dock fortfarande otillfredsställande, enligt regeringen. Tredje AP-fonden redovisar ett svagt positivt resultat före kostnader, medan Andra och Fjärde AP-fonderna redovisar ett resultat som inte täcker kostnaderna. Första AP-fonden är den enda som redovisar ett aktivt resultat som med säkerhet överstiger kostnaderna, men regeringen bedömer att resultatet ändå inte är tillräckligt med hänsyn till tagna risker och storleken på det förvaltade kapitalet. Liksom tidigare konstaterar regeringen att de förändrade förvaltningsmodellerna innebär att fonderna ökat sin fokusering på mer långsiktiga strategiska beslut och minskat fokuseringen på aktiva förvaltningsbeslut. Detta är enligt regeringen en utveckling i rätt riktning, men innebär att det blir svårare att utvärdera fondernas aktiva förvaltning. Första AP-fondens operativa förvaltning gav Första AP-fondens aktiva förvaltning ett samlat resultat på , vilket mätt i avkastning innebär ett resultat på . Regeringen konstaterar att fondens nya förvaltningsmodell har inneburit att fondens aktiva förvaltning blivit mer långsiktig i den meningen att förändringar i positionerna görs mer sällan (vilket innebär färre transaktioner) och att den del av förvaltningen som sker externt har en lägre risk. Andra AP-fondens operativa förvaltning Andra AP-fondens aktiva förvaltning gav ett resultat på , vilket mätt som avkastning ger ett resultat på . Det dåliga resultatet förklaras framför allt av en förlust på nära . gav den operativa förvaltningen ett sammanlagt resultat på till följd av den starka utvecklingen på aktiemarknaderna. Tredje AP-fondens operativa förvaltning Tredje AP-fondens operativa resultat uppgick till före kostnader, motsvarande en avkastning på . gav den aktiva förvaltningen ett sammanlagt resultat på . Fjärde AP-fondens operativa förvaltning Fjärde AP-fondens aktiva resultat uppgick till , vilket motsvarar en avkastning på . , 2009 och 2010, har den operativa förvaltningen däremot gett ett resultat på , vilket innebär att fonden nått styrelsens mål för den operativa förvaltningen respektive år. förvaltade av fondkapitalet aktivt, vilket är den högsta andelen bland fonderna. skiljer sig från Första och Fjärde AP-fonderna genom att fonden har ett särskilt uppdrag och genom att den har obegränsade möjligheter att placera kapitalet i onoterade aktier. Fonden skiljer sig även från FörstaFjärde AP-fonderna och de flesta andra s.k. riskkapitalfonder i den meningen att fonden är sluten, dvs. det sker inte några in- och utbetalningar från pensionssystemet, och genom att huvuddelen av investeringarna är begränsade till den svenska marknaden. har på uppdrag av regeringen jämfört med andra internationella riskkapitalfonder. Jämförelsen visar enligt regeringen att riskkapitalfonder i andra länder som är kopplade till statliga pensionssystem saknar de kapitalbegränsningar och indirekta mål som har. Detta aktualiserar enligt regeringen frågan om Sjätte regelverk hämmar fondens möjligheter att skapa en långsiktig avkastning med tillfredsställande riskspridning. Regeringen anser därför att bör ingå i en allmän översyn av AP-fondernas regelverk, inte minst på grund av att reglerna för fonden i huvudsak varit oförändrade (se vidare under rubriken nedan). Tabell 4 Sjätte avkastning efter kostnader (% ) (7,4) Som framgår av tabell 4 uppgick Sjätte totala avkastning efter kostnader till perioden 19972010 och perioden 20032010. Avkastningen för bägge perioderna överstiger inkomstindex, vilket innebär att fonden bidragit till finansieringen av pensionssystemet. Däremot har fonden inte uppnått sina egna mål, medan den med knapp marginal uppnått målet för perioden 20032010. Sjätte AP-fondens absolut största verksamhet är den s.k. investeringsverksamheten. Sammantaget gav denna en avkastning på perioden 19972010, vilket är lägre än fondens mål på för perioden. För perioden 20032010 gav verksamheten en avkastning på , vilket är något högre än målet för perioden på . Investeringsverksamheten kan delas upp i investeringar i expansionsbolag, mogna bolag och noterade småbolag. Uppdelningen visar att har svårt att nå lönsamhet inom området expansionsbolag. Investeringarna inom detta område gav en avkastning på respektive 19972010 och 20032010. Det är kraftigt under fondens mål på respektive under respektive period.