bet · GZ01KU1 · 2011-11-24 00:00:00 — Information från och kungliga hovstaterna lämnade statssekreteraren och medföljande tjänstemän vid och företrädare för kungliga hovstaterna information till utskottet. Informationen rörde främst de delar som rör överenskommelsen mellan regeringen och riksmarskalksämbetet. Aspekter som lyftes fram var bl.a. hur redovisningen av anslagets olika delar ser ut, gränsdragningen mellan de delar i hovstaten som omfattas av överenskommelsen och de delar som inte omfattas och de rättsliga och konstitutionella förutsättningarna för eventuella ändringar i den nuvarande överenskommelsen. behandlade utskottet en motion om utökad insyn för i kungahusets och hovets ekonomi (bet. 2005/06:KU1). Utskottet konstaterade då att regeringen och hade enats om att komplettera en överenskommelse , vilket skulle innebära ökad insyn i den verksamhet som bedrivs inom ramen för hovstaten. Utskottet framhöll att detta var i enlighet med vad tidigare hade tillkännagett till regeringen i frågan (se bet. 2003/04:KU9, rskr. 2003/04:148). Utskottet anförde att erfarenheterna av den nya ordning som överenskommelsen innebär borde avvaktas innan frågan prövas på nytt. Även höstarna 2006 och 2007 behandlade utskottet motioner om utökad insyn för (bet. 2006/07:KU1 och bet. 2007/08:KU1). Utskottet hänvisade till sin tidigare bedömning och avstyrkte motionerna. behandlade utskottet flera motioner om utökad insyn i hovstaten (bet. 2010/11:KU1). Utskottet noterade att regeringen genom den överenskommelse som träffades 1996 och kompletterades 2005 mellan regeringen och får en redogörelse för hur de tilldelade medlen använts samt anslagsfördelningen på de olika verksamhetsområdena. Utskottet avstyrkte motionerna med motiveringen att det då inte var berett att förorda att den nuvarande överenskommelsen skulle sägas upp och att inleda eventuella diskussioner om en ny överenskommelse. Utskottet föreslår att anvisar till anslag 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten . Därmed avstyrks motion 2011/12:K313 (V) yrkande 1 i denna del. Utskottet noterar att regeringen genom den överenskommelse som träffades 1996 och kompletterades 2005 mellan regeringen och riksmarskalksämbetet får en redogörelse för hur de tilldelade medlen använts samt anslagsfördelningen på de olika verksamhetsområdena. Utskottet har fått information från företrädare för och kungliga hovstaterna om bl.a. redovisningen av anslagets olika delar, gränsdragningen mellan de delar i hovstaten som omfattas av överenskommelsen och de delar som inte omfattas och de rättsliga och konstitutionella förutsättningarna för eventuella ändringar i den nuvarande överenskommelsen. Utskottet anser att det finns förutsättningar för att, inom ramen för de gällande konstitutionella och rättsliga regelverken, genomföra en översyn av den överenskommelse om redovisning av anslaget till kungliga hovstaten som träffats mellan regeringen och riksmarskalksämbetet. En sådan översyn bör verka för en ökad insyn i hovstaten men respektera statschefens privata sfär och inte utgöra någon ändring i den nuvarande konstitutionella ordningen. Mot bakgrund av detta föreslår utskottet att tillkännager för regeringen att regeringen ska genomföra en översyn av den nuvarande överenskommelsen som träffats mellan regeringen och riksmarskalksämbetet om redovisningen av hovstatens verksamhet. Därmed tillstyrks motionerna 2011/12:K231 (S) och 2011/12:K328 (S) och tillstyrks delvis motion 2011/12:K314 (V). ledamöter och partier m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att dels antar förslaget till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i , dels anvisar till anslag 2:1 ledamöter och partier m.m. . Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om lägre anslagsbelopp. Jämför särskilt yttrande 3 (V). Anslaget används för kostnader som till största delen är lagbundna, bl.a. arvoden och reseersättningar till ledamöter samt pensioner och inkomstgarantier åt f.d. riksdagsledamöter och EU-parlamentariker. Anslaget används även för stöd till partigrupperna i , bidrag till interparlamentariskt samarbete och för klimatkompensation. Bidrag till Rikskommittén Nationaldag och till föreningen riksdagsmän och forskare () finansieras även från anslaget. För en mer utförlig redogörelse av arbetet i hänvisas till årsredovisning för (2010/11:RS2) och utskottens egna verksamhetsberättelser. Anslagssparandet uppgick till . För budgetåren 2009 och uppgick det till 57 654 000 respektive . Stödet till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i regleras i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Den del av stödet till partigrupperna i som avser politiska sekreterare till ledamöter beräknas med utgångspunkt i ett månatligt belopp per person i enlighet med nämnda lag. Genom ändring i lagens 10 § föreslår riksdagsstyrelsen en uppräkning av månadsbeloppet för stödet till politiska sekreterare med från nuvarande till fr.o.m. . Översyn av ekonomiska styrning Riksdagsstyrelsen föreslår att permanent överförs från anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. till anslag 2:2 förvaltningsanslag fr.o.m. i syfte att renodla det förstnämnda anslaget till att främst finansiera direkt ekonomiskt stöd till ledamöter och partikanslier. De områden som berörs av en ändrad finansiering är bl.a. teknisk utrustning, datakommunikation, resekostnader för medföljande tjänstemän samt kostnader för nämnder och riksdagsstyrelsen. Riksdagsstyrelsen föreslår att ett anslag på anvisas . Förslaget innebär en minskning med , vilket utöver den ovannämnda överföringen av anslagsmedel även inkluderar pris- och löneomräkning. m.fl. (V) föreslår i motion 2011/12:K313 att anslaget minskas med jämfört med regeringens förslag (yrkande 1 i denna del). I motionen föreslås att riksdagsledamöternas arvoden knyts till av ett prisbasbelopp och att man avskaffar extra ersättningar direkt knutna till riksdagsarbetet. Detta innebär enligt motionärerna en ungefärlig besparing till statskassan på jämfört med regeringens förslag. Utskottet har tidigare vid ett flertal tillfällen behandlat motionsyrkanden om bl.a. formerna för fastställande av riksdagsledamöternas arvoden, arvodenas storlek och avskaffande av extraarvoden för uppdrag inom , s.k. uppdragsarvoden. Med anledning av motioner om riksdagsledamöternas arvoden med motsvarande innebörd som de nu aktuella har utskottet bl.a. framhållit att frågan om arvodenas storlek och hur dessa ska bestämmas har varit föremål för ingående bedömningar och att olika system för bestämningen av arvodet har prövats. I betänkande 2002/03:KU19 (s. 31 f.) menade utskottet att ordningen med en fristående nämnd som fastställer arvodet, till skillnad från bl.a. en ordning där riksdagsledamöterna själva bestämmer sina arvoden, fungerat väl och borde kunna ses som den långsiktiga lösning som arvodesfrågan. Utskottet har vid ett flertal senare tillfällen vidhållit detta ställningstagande (se bl.a. bet. 2004/05:KU29, 2006/07:KU33 och 2006/07:KU4). Senast utskottet behandlade motioner i ämnet var . Utskottet var fortfarande av uppfattningen att ordningen med en fristående nämnd som fastställer arvodet har fungerat väl. Utskottet vidhöll därför sitt tidigare ställningstagande om formerna för bestämmande av riksdagsledamöternas arvoden (bet. 2010/11:KU19). Utskottet föreslår att antar förslaget till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Utskottet, som alltjämt är av uppfattningen att ordningen med en fristående nämnd som fastställer riksdagsledamöternas arvode fungerar väl, föreslår att anvisar till anslag 2:1 ledamöter och partier m.m. . Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:K313 (V) yrkande 1 i denna del. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 2:2 förvaltningsanslag och godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20122015. Utskottet föreslår även att bemyndigar att besluta om lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar intill ett belopp av . Anslaget används för förvaltningskostnader, bidrag till föreningar i samt för arvoden och ersättningar för nämnder och styrelse. har endast en verksamhetsgren: Stöd till den parlamentariska processen. Huvuduppgiften för förvaltningen är att biträda vid behandlingen av ärenden och tillhandahålla de resurser och den service som behövs för kammarens, utskottens och övriga riksdagsorgans verksamhet. ska dessutom informera om arbete och frågor som rör EU, handlägga ärenden om internationella kontakter, svara för säkerhet och för fredstida krishantering i samt svara för de myndighets- och förvaltningsuppgifter som anges i riksdagsordningen och andra lagar och föreskrifter. Riksdagsstyrelsen kan konstatera att i allt väsentligt har utfört de uppdrag som ålagts förvaltningen och ser resultatet som tillfredsställande. har säkerställt att kunnat fullgöra sina uppgifter enligt regeringsformen och riksdagsordningen. Förutom huvuduppgiften att bereda riksdagsärenden har utskotten fortsatt att utveckla sitt arbete med att granska EU-förslag, följa upp och utvärdera tidigare beslut och uppmärksamma forsknings- och framtidsfrågor inom sina respektive ansvarsområden. Ikraftträdandet av Lissabonfördraget gav de nationella parlamenten nya uppgifter i EU-samarbetet. Det innebär bl.a. att de nationella parlamenten ska pröva om ett utkast till lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen. En bestämmelse med denna innebörd har också införts i riksdagsordningen (10 kap. 6 §). ökade därför antalet inkomna EU-dokument som remitterades till utskotten. har fortsatt arbetet med att utveckla den interna styrningen. Bestämmelser om intern kontroll har inarbetats i REA-lagen (lagen [2006:999] med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och ) och i instruktionen genom beslut i . Förvaltningens miljöledningsarbete har varit effektivt, och vid den certifieringsrevision som genomförts var revisionens omdömen uteslutande positiva. De åtgärder som vidtagits gör att miljöarbete i stort, med undantag av energiförbrukning, fortskrider i enlighet med beslutade handlingsplaner. Anslagssparandet uppgick till . För budgetåren 2009 och uppgick det till 35 245 000 respektive . Riksdagsdirektören har efter förankring i riksdagsstyrelsen lagt fast inriktningen för en utveckling av . Färdplan 2014 är samlingsnamnet på arbetet som ska pågå . I propositionen anges bl.a. att ny teknik1[ I propositionen anges bl.a. att en försöksverksamhet kommer att bedrivas i syfte att finna former för att modernisera den del av ledamöternas tekniska utrustning som är stöd i arbetet i kammare och utskott.] ska användas för att säkerställa daglig produktion och skapa effektiva arbetssätt, att arbetsformer och arbetsredskap ska vidareutvecklas och att ska kännetecknas av kreativa tekniklösningar under driftssäkra och stabila former. Vidare framgår av propositionen att riksdagsstyrelsen ska ges goda instrument för att följa upp verksamheten och se till att den bedrivs i enlighet med de styrdokumenten som har fastställts av , riksdagsstyrelsen eller riksdagsdirektören och att miljöcertifiering ska behållas. Vård och bevarande av byggnader och samlingar föreslår att ett nytt anslag förs in i statens budget för kostnader relaterade till särskilt beslutat underhåll i egna fastigheter och bostadsrätter. Som en konsekvens av förslaget föreslås att permanent överförs från anslag 2:2 förvaltningsanslag till det nya föreslagna anslag 2:3 fastighetsanslag. har bedömt att årsredovisning för i allt väsentligt är rättvisande. Riksdagsstyrelsen föreslår att ett anslag på anvisas . Förslaget innebär en minskning med inklusive pris- och löneomräkning. Med reservation för ovan beskrivna anslagsförändringar bedömer att det preliminärt tilldelade anslaget i huvudsak bör kunna rymma den ordinarie verksamheten, med undantag av den försöksverksamhet som avser modernisering av ledamöternas tekniska utrustning. För detta ändamål föreslås att nivån på anslaget ökas med jämfört med nivå. Riksdagsstyrelsen föreslår därtill att bemyndigas att ta upp lån i Riksgälden för investeringar som används i verksamheten inom en ram av högst . bör det enligt riksdagsstyrelsen beviljas en räntekontokredit på högst av myndighetens totala anslagsutrymme. Riksdagsstyrelsen föreslår att godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20122015. Investeringsplanen framgår av följande tabell. Investeringsplan för 2:2 förvaltningsanslag Nivån på de investeringar som föreslås genomföras beräknas ligga på samma nivå . Utskottet föreslår att anvisar till anslag 2:2 förvaltningsanslag och godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20122015. Utskottet föreslår även att bemyndigar att besluta om lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar intill ett belopp av . Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 2:3 fastighetsanslag och godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20122015. Utskottet föreslår även att dels godkänner att det ska finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag, dels bemyndigar att besluta om lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar intill ett belopp av . Anslaget används för att täcka kostnader för särskilt beslutat underhåll i egna fastigheter och bostadsrätter. Kostnader för renoverings- och underhållsåtgärder, evakueringslokaler i samband med renoveringsarbeten, fast inredning och konst. Anslaget ska även täcka kostnader för räntor och avskrivningar för ovanstående. är fastighetsägare, vilket innebär extraordinära kostnader för fastighetsdrift, underhåll och större investeringsprojekt. Sedan tog över ägandet av byggnader från har samtliga underhålls- och ombyggnadsåtgärder till största delen anslagsfinansierats. har dock en del större investeringsåtgärder finansierats via lån i . Den analys som pågår av fastigheterna visar att skicket generellt sett är sämre än vad som tidigare kunnat konstateras. arbetar med ett långsiktigt underhållsprogram för fastigheterna på och i . Kostnaderna förknippade med detta kommer att bli betydande åren framöver. föreslår därför att kostnader relaterade till underhållsprogrammet flyttas till ett särskilt anslag. Variationen i kostnaderna gör att anslagsförbrukningen är svår att beräkna år . Det finns därför anledning att föreslå att det nya anslaget inte ska omfattas av pris- och löneomräkning utan att anslagets nivå fastställs inför . Riksdagsstyrelsen föreslår att ett anslag på anvisas . Även , 2014 och 2015 bör anslaget beräknas till . avser dock att återkomma med eventuella justeringar av denna nivå. anser riksdagsstyrelsen att det för ramanslag 2:3 fastighetsanslag ska finnas en anslagskredit på högst av det anvisade anslaget. Riksdagsstyrelsen föreslår därtill att bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar inom en ram av högst . Riksdagsstyrelsen föreslår att godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20122015. Investeringsplanen framgår av följande tabell. Investeringsplan för 2:3 fastighetsanslag Underhåll och renoveringsplan, fastigheter Nivån på de investeringar som föreslås genomföras kommer med anledning av planerade underhålls- och renoveringsåtgärder av fastigheter att öka betydligt. För perioden 20122015 kommer den nuvarande låneramen att behöva utökas med sammanlagt ca . har låneramar för investeringar i fastigheter (). Riksdagsstyrelsen föreslår att bemyndigar att besluta om lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar intill ett belopp av . På grund av omfattningen av de planerade underhålls- och ombyggnadsåtgärderna och eventuella tidsmässiga förskjutningar, kommer nyttjandegraden att vara lägre än . Utskottet föreslår att anvisar till anslag 2:3 fastighetsanslag och godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20122015. Utskottet föreslår även att dels godkänner att det ska finnas en anslagskredit på högst av det anvisade anslaget, dels bemyndigar att besluta om lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar intill ett belopp av . Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 2:4 ombudsmän, justitieombudsmännen () . Dessutom föreslår utskottet att beslutar att JO får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Utskottet avstyrker två motionsyrkanden om att inrätta en ny avdelning inom JO med ansvar för övervakning av mänskliga rättigheter i . Utskottet önskar inte föregripa en pågående samrådsprocess kring bl.a. två avlämnade utredningar om det framtida arbetet med mänskliga rättigheter. Jämför reservation 2 och särskilt yttrande 3 (båda V). Anslaget används för ombudsmäns förvaltningskostnader. Anslaget används också för att finansiera anläggningstillgångar som används i ombudsmäns verksamhet. JO:s uppgift är att, enligt 13 kap. 6 § regeringsformen samt lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän, utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra författningar. JO:s övergripande mål för verksamheten är därmed att genom tillsyn över efterlevnaden av lagar och andra författningar hos dem som utövar offentlig verksamhet främja rättssäkerheten och höja den rättsliga kvalitetsnivån i myndighetsutövningen. Tillsynen bedrivs genom prövning av klagomål från allmänheten samt genom inspektioner och andra undersökningar som ombudsmännen anser vara motiverade. Därtill ska JO främja den internationella spridningen av idén om rättslig kontroll genom oberoende ombudsmannainstitutioner och medverka i internationellt samarbete mellan sådana institutioner. fullgör JO även sina uppgifter som nationellt besöksorgan (National Preventive Mechanism, NPM) enligt det fakultativa protokollet till () konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (Opcat). Enligt propositionen var antalet oavgjorda ärenden i balans vid slut 932, vilket är en minskning med 187 ärenden jämfört med föregående årsskifte. Verksamheten kring klagomålsprövningen har prioriterats. Enligt JO har flera samverkande faktorer bidragit till att ärendebalansen har kunnat minskas utan att den höga kvalitetsnivån i JO:s ärendehandläggning eftersatts. Bl.a. nämns rationaliseringsåtgärder när det gäller beslutsmotiveringar i avskrivningsärenden. JO:s granskningsarbete är således oförändrat (med innebörden att varje anmälan granskas av minst två kvalificerade jurister) även om JO:s beslut får en enklare form när det väl fattats. Antalet inspektionsdagar har ökat från 2009 till 2010 (antalet inspektionsdagar var 2008). har enligt JO:s bedömning samtliga verksamhetsmål uppnåtts. Anslagssparandet uppgick till . För budgetåren 2009 och uppgick det till 8 842 000 respektive . JO:s framtida arbete för att säkra måluppfyllelsen m.m. Justitieombudsmännen har bemyndigat sina respektive byråchefer att fatta beslut i klagomålsärenden. Sådana bemyndiganden, med vissa angivna begränsningar, gjordes möjliga efter en ändring i instruktionen för JO (se bet. 2010/11:KU7, rskr. 2010/11:149150 och 174), vilken trädde i kraft . Förändringen bör enligt JO medföra att målen för verksamhetsgrenarna kan nås, att kvaliteten i verksamheten är fortsatt hög och att förtroendet för JO:s verksamhet bibehålls. När det gäller JO:s uppgifter som nationellt besöksorgan (NPM) framgår det av propositionen att en NPM-enhet kommer att bemannas med en chef och en biträdande chef samt två handläggare eller föredragande. Enheten ska planera och genomföra regelbundna inspektioner, sammanställa rapporter eller protokoll efter genomförd inspektion och delta i det internationella samarbetet på området, inbegripet sammanställning av rapporter. har JO driftsatt ett nytt ärendehanteringssystem, vilket ställer krav på vissa anpassningar av den tekniska plattformen. En översyn har påbörjats som syftar till att JO i fortsättningen ska bära sina egna kostnader för it (vilka tidigare genom avtal med inte fullt ut belastade JO). En försiktig uppskattning är att JO:s kostnader för it kommer att fördubblas och uppgå till . Kostnadsökningen kan hanteras under en övergångstid genom att anslagssparandet tas i anspråk. har bedömt att JO:s årsredovisning för i allt väsentligt är rättvisande. JO föreslår att ett anslag på anvisas . Förslaget innebär en ökning med inklusive pris- och löneomräkning. Som skäl till utökningen av anslaget anges i propositionen dels JO:s roll som nationellt besöksorgan (NPM) enligt , dels åtgärder för att säkra måluppfyllelsen. JO föreslår därtill att ombudsmän får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Enligt 11 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och ska anläggningstillgångar finansieras med lån i , om inte beslutar att finansiering ska ske på annat sätt. JO föreslår att anläggningstillgångarna även får finansieras med anslagsmedel men att detta belopp, sammanlagt , tas från anslagssparandet. m.fl. (V) föreslår i motion 2011/12:K313 att anslaget ökas med jämfört med regeringens förslag (yrkande 1 i denna del). I motionen föreslås att JO utökas med en ny avdelning med ansvar för övervakning av mänskliga rättigheter i . m.fl. (V) föreslår i motion 2011/12:K317 att beslutar att ombudsmän ska utökas med en ny avdelning med ansvar för övervakning av mänskliga rättigheter i . I motionen framhålls att Delegationen för mänskliga rättigheter i sitt betänkande (SOU 2010:70) föreslog en nationell kommission för mänskliga rättigheter. I budgetpropositionen framhåller regeringen bl.a. att två utredningsbetänkanden som presenterats och som behandlar arbete med mänskliga rättigheter inom (SOU 2010:70 och SOU 2011:29) utgör ett viktigt underlag för regeringens egen bedömning av hur arbetet bör bedrivas framöver. I det ena betänkandet (SOU 2010:70) föreslås bl.a. inrättandet av en nationell mänskliga rättigheterna. Vidare anges i propositionen att det nu pågår ett brett samråd utifrån bl.a. dessa två underlag och att det enligt regeringen är angeläget att denna samrådsprocess genomförs innan regeringen drar några slutsatser om på vilket sätt arbetet kan bedrivas fortsättningsvis. Utskottet föreslår att anvisar till anslag 2:4 ombudsmän, justitieombudsmännen () samt att beslutar att JO får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Därmed avstyrks motion 2011/12:K313 (V) yrkande 1 i denna del. Utskottet önskar inte föregripa den pågående samrådsprocessen kring bl.a. de två ovannämnda avlämnade utredningarna om det framtida arbetet med mänskliga rättigheter inom . Utskottet är därför inte berett att förorda att JO utökas med en ny avdelning med ansvar för övervakning av mänskliga rättigheter i . Därmed avstyrks motion 2011/12:K317 (V). En ny nationell tillsynsorganisation Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår ett motionsyrkande om att för det kommande budgetåret sätta upp och tilldela budgetmedel för en ny nationell tillsynsorganisation. Jämför särskilt yttrande 1 (MP). m.fl. (MP) föreslår i motion 2011/12:K384 att ett nytt anslag En ny nationell tillsynsorganisation under utgiftsområdet och att anslaget och myndigheten tilldelas (yrkande 4 i denna del). I motionen anförs att den offentliga organisationen för tillsyn över den offentligdrivna verksamheten är splittrad, såväl vad avser hur den utförs, som av vem och hur den finansieras. För viss verksamhet, t.ex. Kriminalvårdens och verksamheter, saknas tillsyn, och det enda ordinarie tillsynsorganet är Justitiekanslern (). Detta medför enligt motionärerna att kontrollen över verksamhetens effektivitet och rätta utförande riskerar att brista och att enskildas förtroende för samhället minskar.