bet · GZ01FiU1 · 2011-11-15 00:00:00 — föreslår i motion Fi243 yrkande 3 i denna del likaledes höjd skatt på alkohol med . Utskottet anser att den föreslagna höjningen av tobaksskatten är väl avvägd och inte nämnvärt bör påverka omfattningen av den illegala införseln eller resandeinförseln av cigaretter. Utskottet tillstyrker förslaget. Regeringen föreslår i propositionen inte någon höjning av skatten på alkohol. Utskottet har inte något att invända mot detta och avstyrker motionerna om höjd alkoholskatt i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet Utskottet noterar regeringens bedömning att ytterligare steg i reklamskattens avskaffande inte kan tas. Regeringen bedömer att det inte finns förutsättningar för finansiering av ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten. tillkännagav 2002 som sin mening (bet. 2001/02:SkU20) att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning. har frågan tagits upp i det årliga budgetarbetet. Ett andra steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten genomfördes . Regeringen föreslog 2007 ett ytterligare steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten som genomfördes . Även i årets budgetberedning har frågan om ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten prövats. Regeringen anser, liksom tidigare, att den resterande reklamskatten bör avskaffas. Regeringen har dock, med hänsyn till det ekonomiska läget, fortsatt att prioritera skatteändringar som på såväl kort som lång sikt stärker sysselsättningen före ytterligare sänkningar av reklamskatten. Utskottet noterar regeringens bedömning att ytterligare steg i reklamskattens avskaffande inte kan tas. Utvidgade möjligheter till återbetalning av vägavgift m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning om återbetalning av vägavgift. Utskottet avstyrker motionsförslagen om kilometerskatt, vägslitageskatt, sänkt fordonsskatt, registreringsskatt, nybilsskatt, nybilsbonus och slopad skatt på trafikförsäkringspremien för bussar. Jämför avvikande meningarna 1 (S), 2 (MP) och 4 (V) samt särskilt yttrande (S, MP, V). Regeringen beslutade om en lagrådsremiss om utvidgade möjligheter till återbetalning av vägavgift. Regeringen bedömer att vägavgift bör återbetalas med ett belopp motsvarande den del av avgiften som motsvarar antalet återstående dagar för vilka avgift har betalats. Återbetalning bör kunna ske även av avgift som betalats för månad eller vecka till skillnad mot nuvarande begränsning till årlig avgift. Enligt lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon kan en fordonsägare få vägavgiften återbetald om fordonets beskaffenhet ändras och avgiften därmed ska tas ut med annat belopp. Vägavgiften betalas tillbaka med ett belopp som motsvarar den del av avgiften som avser antalet återstående hela månader för vilka avgift har betalats. Kritik har riktats mot att en återbetalning som är begränsad till hela återstående månader missgynnar dem som betalar vägavgift för en period . Som skäl anges främst att det innebär att avgift betalas för tid då fordonet inte får användas. För att undvika ett avgiftsuttag för tid som fordonet inte får användas, bör den del av avgiften som kan återbetalas utvidgas till att omfatta belopp motsvarande den del av avgiften som avser antalet återstående dagar för vilka avgift har betalats. En utvidgning av möjligheten till återbetalning till att omfatta återstående dagar måste även gälla de utländska lastbilar som betalat vägavgiften i . Skälet är främst att det annars kan ses som diskriminering av transporter med utländska lastbilar. Eftersom lastbilar registrerade i andra länder kan betala avgift för kortare perioder bör möjligheten till återbetalning utvidgas till att också omfatta avgifter som betalats för månad eller vecka. Åtgärderna om ändrade regler för återbetalning av vägavgift beräknas minska skatteintäkterna med 2012 (halvår) och därefter med . En promemoria om åtgärderna remitterades . Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Socialdemokraterna föreslår i motion Fi240 yrkande 3 i denna del och yrkande 22 att en avståndsbaserad vägslitageskatt för tunga lastbilar införs . Skatten beräknas generera på helårsbasis. I motionen föreslås också att en registreringsskatt för motorfordon införs som finansierar en ny miljöbilsbonus (yrkande 3 i denna del och yrkande 23). Förslag om införande av en avståndsbaserad vägslitageskatt lämnas också i Socialdemokraternas kommittémotioner Sk361 yrkande 19 och T429 yrkande 13. föreslår i motion Fi241 yrkande 22 och i kommittémotion T472 yrkande 13 att regeringen ska återkomma med förslag om en kilometerskatt för lastbilar . I partimotionen föreslås vidare (yrkande 3 i denna del och yrkande 23 i denna del) att den nuvarande fordonsskattebefrielsen för miljöbilar fasas ut och 2012 ersätts av en avgiftsfinansierad snålbilstrappa där bilar som släpper ut lite koldioxid får en bonus som bekostas av bilar som släpper ut mycket koldioxid. föreslår i motion Fi243 yrkande 3 i denna del att personer med låga inkomster och personer som bor i glesbygd kompenseras för höjda drivmedelsskatter i form av bl.a. ytterligare sänkt fordonsskatt i glesbygdskommuner, sänkt fordonsskatt för bussar och sänkt fordonsskatt vid efterkonvertering av äldre fordon. föreslår vidare i motion T459 yrkande 14 att skatten på trafikförsäkringspremien för bussar avskaffas, vilket innebär i minskade kostnader för busstrafiken. Slutligen föreslås att fordonsskatten för tunga bussar sänks till nivå, vilket innebär i minskade skatteintäkter (yrkande 15). Utskottet delar regeringens bedömning om utvidgade möjligheter till återbetalning av vägavgift. Fordonsskatten för personbilar är nedsatt i vissa kommuner i norra . beslutade (bet. 2009/10:SkU21) om förändringar som innebar en ökad koldioxidrelatering av fordonsskatten. Energiskatten på dieselolja höjdes i två steg och med sammanlagt per liter. För att delvis kompensera den tunga vägtrafiken för ökade kostnader till följd av höjd energiskatt på dieselolja bestämdes att fordonsskatten för tunga lastbilar och tunga bussar skulle bestämmas till de belopp som motsvarar miniminivåerna enligt Eurovinjettdirektivet (dir. 1999/62/EG) för tunga fordon. avslog i sammanhanget motionsförslag om att införa kilometerskatt eftersom systemet bedömdes vara dyrt att administrera både för företagen och för . Systemet kräver utrustning för att registrera var och när ett fordon kör. Det är tveksamt om kilometerskatt innebär någon samhällsvinst. avslog vidare förslag om en nybilsskatt, nybilsbonus, sänkt fordonsskatt på landsbygden, sänkt fordonsskatt för tunga bussar och om att slopa skatten på trafikförsäkringspremier för bussar. Utskottet har intagit samma ståndpunkter i de aktuella frågorna även i samband med budgetberedningen (se yttr. 2010/11:SkU1y s. 32). Utskottet har fortfarande samma uppfattning och avstyrker de aktuella motionerna i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om flygskatt, skatt på fluorerade gaser, återinförd handelsgödselskatt och avfallsförbränningsskatt, förändrad bekämpningsmedelsskatt samt höjd effektskatt och höjd fastighetsskatt på vattenkraftverk. Jämför avvikande meningarna 1 (S), 2 (MP) och 4 (V). Socialdemokraterna föreslår dels i partimotion Fi240 yrkande 3 i denna del och yrkandena 25 och 26, dels i kommittémotion Sk361 yrkandena att en skatt på handelsgödsel återinförs motsvarande sammantagna intäkter på , att en skatt på fluorerade gaser införs motsvarande intäkter på och att bekämpningsmedelsskatten differentieras utifrån medlens farlighet för miljö och hälsa. föreslår i motion Fi241 yrkande 3 i denna del och yrkande 23 i denna del att en flygskatt införs med ca per enkel resa inrikes och i och utanför . Skatten beräknas ge i intäkt 2012. I motionen föreslås också att en skatt på fluorerade gaser införs som beräknas ge en sammanlagd intäkt på , att skatten på kväve och kadmium i handelsgödsel återinförs och beräknas ge en sammanlagd intäkt på , att skatten på bekämpningsmedel höjs motsvarande intäkter på och att en skatt på avfallsförbränning återinförs som beräknas ge en sammanlagd intäkt på samt att effektskatten på kärnkraftverk och fastighetsskatten på vattenkraftverk höjs med respektive . föreslår i motion Fi243 yrkande 3 i denna del att en skatt på inrikesflyg införs i form av en schabloniserad start- och landningsavgift på . Skatten beräknas ge . I motionen föreslås också att skatten på handelsgödsel återinförs motsvarande sammantagna intäkter på och att effektskatten på kärnkraftverk höjs med . Skatten på gödselmedel slopades fr.o.m. (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21) eftersom beskattningen av handelsgödselkväve bedömdes ha haft liten påverkan på användningen inom jordbruket. Prisförändringar på gödselmedel bedömdes påverka användandet relativt lite. Utskottet anser inte att skatten på gödselmedel bör återinföras. Skatt på bekämpningsmedel betalas med för varje helt kilo verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet. När det gäller förslaget om en differentierad bekämpningsmedelsskatt har utskottet vid en tidigare behandling av frågan tagit fasta på de svårigheter som (Fi 2003:91) redovisat med att ta fram ett riskbaserat system. Svårigheterna ligger bl.a. i att utveckla ett tillförlitligt klassificeringssystem, vilket kräver avsevärda resurser. Särskilda problem är också knutna till valet av skattebas. Kostnaderna för att administrera ett farlighetsrelaterat system blir förhållandevis höga. Till kostnadsbilden hör att beslut om att klassificera den verksamma beståndsdelen i det enskilda preparatet ska kunna överklagas hos domstol. Utredningen betonade också vikten av att framtida insatser för att minska riskerna med att använda bekämpningsmedel i görligaste mån harmoniseras på EU-nivå. Utskottet konstaterar att ett differentierat uttag av bekämpningsmedelsskatt innebär ökad administration och höjda kostnader. Utskottet är inte övertygat om att ett riskbaserat system för uttag av skatt på bekämpningsmedel skulle ge sådana fördelar vad gäller effekten på miljö och hälsa att det är motiverat att överge den nuvarande beprövade och förhållandevis enkla modellen för att ta ut skatt. Frågan om att införa en skatt på fluorerade växthusgaser har varit aktuell under flera riksmöten. avslog motionsyrkanden och med hänvisning till det beredningsarbete som pågår i med anledning av det förslag Utredningen om skatt på fluorerade växthusgaser (Fi 2008:11) har avlämnat i betänkandet SOU 2009:62 Skatt på fluorerade växthusgaser. Utskottet är inte berett att ta ställning till om en skatt är det mest lämpliga styrmedlet för att minska fluorerade växthusgaser. Frågan är också om ett svenskt nationellt agerande är att föredra framför att söka en ökad gemensam EU-aktivitet på området. Utskottet anser att bör avvakta regeringens ställningstagande i frågan. Utskottet har avstyrkt motsvarande yrkanden om flygskatt ett flertal gånger. Utskottets utgångspunkt är att flygets miljöpåverkan i första hand bör hanteras på internationell nivå bl.a. för att undvika de konkurrensnackdelar som ett ensidigt nationellt agerande skulle innebära för svenska aktörer. Ett viktigt steg i frågan tas i och med att flyget inkluderas i EU:s utsläppshandelssystem. beslutade att slopa avfallsförbränningsskatten fr.o.m. (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21) mot bakgrund av bedömningar i betänkandet Skatt i retur (SOU 2009:12). Utredningen ansåg att skatten haft en obetydlig styreffekt, och de olika avfalls-, energi- och klimatpolitiska mål som motiverade dess införande hade uppfyllts bara i begränsad omfattning. Utskottet anser inte att skatten på avfallsförbränning bör återinföras. Utskottet avstyrkte motioner om höjd skatt på termisk effekt i kärnkraftverk senast vid förra årets budgetberedning (yttr. 2010/11:SkU1y) med hänvisning till att en ytterligare höjning inte var motiverad eftersom skatten på den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn hade höjts till per megawatt och månad. Utskottet har samma uppfattning . Vid samma tillfälle ansåg utskottet att det inte heller var motiverat att höja fastighetsskatten på vattenkraftverk ytterligare eftersom fastighetsskatten på vattenkraftverk hade höjts fr.o.m. från till av taxeringsvärdet. Utskottet har även i denna fråga samma uppfattning . Utskottet avstyrker samtliga motioner i motsvarande delar. Sänkt skatt på restaurang- och cateringtjänster Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster. Utskottet avstyrker motionsförslagen om att förslaget inte ska genomföras. Jämför avvikande meningarna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Regeringen föreslår att mervärdesskattesatsen för restaurang- och cateringtjänster fr.o.m. sänks från till . Sänkningen gäller inte för tillhandahållande av spritdrycker, vin och starköl. Det tydliggörs att restaurang- och cateringtjänster inte utgör sådant hushållsarbete som kan ge HUS-avdrag. Enligt EU:s mervärdesskattedirektiv ska medlemsstaterna tillämpa en normalskattesats som inte får vara lägre än . Medlemsstaterna får tillämpa en eller två reducerade skattesatser. En reducerad skattesats får inte vara lägre än . EU:s mervärdesskattedirektiv ger medlemsstaterna möjlighet att tillämpa reducerad skattesats på någon eller några av de varor och tjänster som anges i direktivets bilaga III. ingår restaurang- och cateringtjänster i bilagan. Dryck, både med och utan alkohol, får undantas från den reducerade skattesatsen. I tillämpas normalskattesatsen , en reducerad skattesats om och en reducerad skattesats om . Med den reducerade skattesatsen beskattas bl.a. omsättning av livsmedel (med undantag för bl.a. spritdrycker, vin och starköl) och rumsuthyrning i hotellrörelse. Restaurang- och cateringtjänster beskattas med normalskattesatsen . Regeringen anser att förenklad tillämpning och minskad administrativ börda utgör tungt vägande skäl för att sänka den mervärdesskattesats som gäller för restaurang- och cateringtjänster till samma nivå som för livsmedel. Många av remissinstanserna är av förenklingsskäl positiva till förslaget. Effekterna på effektiviteten, sysselsättningen och de administrativa kostnaderna förväntas bli gynnsamma om förslaget genomförs. Minskningen av de administrativa kostnaderna för företagen beräknas uppgå till . Den sammantagna varaktiga sysselsättningen i ekonomin beräknas öka med knappt 6 000 helårsarbetskrafter. Av denna varaktiga sysselsättningsökning utgörs knappt 3 500 av nyanställda personer (helårsarbetskrafter) inom restaurang- och cateringbranschen som kommer från strukturell arbetslöshet. Ett av de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik är en varaktigt högre sysselsättning. Restaurang- och cateringbranschen är relativt småskalig och arbetsintensiv. Hotell- och restaurangbranschen är också en bransch där en relativt stor andel av de anställda är unga. Även om beräkningarna av sysselsättningseffekten är behäftade med viss osäkerhet anser regeringen att den effekten, framför allt i en bransch med stor andel unga, tillsammans med övriga gynnsamma samhällsekonomiska effekter utgör ytterligare skäl för att genomföra förslaget. Ändringarna träder i kraft . Sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster beräknas minska skatteintäkterna med 2012 och varaktigt med . Åtgärdens självfinansieringsgrad bedöms vara . Socialdemokraterna yrkar i motion Fi240 yrkande 3 i denna del och yrkande 9 och i kommittémotion Sk361 yrkande 15 avslag på förslaget om sänkt skatt på restaurang- och cateringtjänster. Enligt motionen är sysselsättningseffekten av sänkt restaurangmoms sannolikt överskattad, och förslaget är därmed ett slöseri med skattemedel. prioriterar enligt motion Fi241 yrkande 3 i denna del och yrkande 23 i denna del inte frågan om sänkt restaurangmoms. är positivt till att gynna tjänstesektorn men väljer att i årets budget prioritera de investeringar som ger mest jobb och framtidstro. avvisar i motion Fi242 yrkande 4 i denna del förslaget om sänkt restaurangmoms. avvisar i motion Fi243 yrkande 3 i denna del förslaget om sänkt restaurangmoms. Sänkningen är enligt motionen oansvarig och ett slöseri med skattebetalarnas pengar. använder samma budgetutrymme för ett treårigt program för generationsväxling i arbetslivet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster eftersom förslaget bedöms ha gynnsamma effekter på sysselsättningen, förenklar tillämpningen och minskar företagens administrativa kostnader genom att skattesatsen för dessa tjänster sänks till samma nivå som för livsmedel. Dessutom är förslaget positivt ur konkurrenssynpunkt då den nuvarande differentieringen av skattesatsen missgynnat företag som säljer restaurang- och cateringtjänster jämfört med företag som säljer livsmedel och s.k. hämtmat. Utskottet noterar att regeringen noga kommer att följa reformens effekter på priser och sysselsättning m.m. Flera myndigheter, bl.a. , har fått ett sådant uppdrag. Med det sagda avstyrker utskottet de aktuella motionerna i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att reglerna om redovisning av mervärdesskatt vid import bör utredas. En viktig del i regeringens politik är att stärka företagens konkurrenskraft och förbättra näringsklimatet i . Regeringen avser därför att fortsätta arbetet med regelförenklingar för företagen med avsikt att skapa en märkbar förändring i företagens vardag. Förenklingsarbetet syftar i grunden till att utforma regler, processer och förfaranden så att de är bättre anpassade till företagens villkor och verklighet. Ett område som bör granskas närmare är reglerna för mervärdesskatt vid import. Regeringen avser därför att utreda möjligheterna till en förändrad hantering av mervärdesskatten vid import i syfte att uppnå bl.a. förenklingar för företagen. Utskottet ser positivt på att regeringen beslutat tillsätta en särskild utredare som ska lämna förslag på hur reglerna om hanteringen av mervärdesskatt vid import kan förändras för att uppnå bl.a. förenklingar för företagen. Utgångspunkten är att mervärdesskatten ska redovisas i en skattedeklaration i stället för som i en tulldeklaration. I uppdraget ingår också att överväga om det finns anledning att avskaffa tulltillägg för mervärdesskatt vid import. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om införande av ett schablonbeskattat sparande för vissa direktägda finansiella instrument, benämnt investeringssparkonto, m.m. Utskottet avstyrker avslagsyrkandet. Jämför avvikande mening 4 (V). Regeringen föreslår att ett schablonbeskattat sparande för vissa direktägda finansiella instrument, benämnt investeringssparkonto, införs. För att beskattningen av kapitalförsäkringar ska vara neutral i förhållande till beskattningen av investeringssparkonton föreslås också ändrade regler om bl.a. beräkning av kapitalunderlaget för kapitalförsäkringar och en höjning av avkastningsskatten för kapitalförsäkringar. Sparande i aktier och andelar i investeringsfonder är en vanlig form av sparande. Reglerna för att beräkna vinst och förlust vid avyttring är komplicerade. Det kan vara tidsödande för enskilda att göra denna beräkning, och många gör fel, vilket sannolikt leder till ett skattebortfall för staten. Regleringen medför vidare en inlåsningseffekt, till nackdel såväl för de enskilda spararna som för konkurrensen på den finansiella marknaden. Ett sätt att helt eller delvis lösa dessa problem är att införa en schablonbeskattad sparform för finansiella instrument, investeringssparkonto. Schablonbeskattningen innebär att den enskilde inte beskattas utifrån faktiska inkomster och utgifter på de finansiella instrumenten. I stället beskattas den enskilde för en schablonmässigt beräknad avkastning på tillgångarna. Detta innebär bl.a. att den enskilde inte behöver redovisa varje avyttring av instrumenten som ingår i den schablonbeskattade sparformen. Den enskilde behöver alltså inte beräkna eller hålla reda på sin anskaffningsutgift, vilket är en stor förenkling jämfört med dagens system. Införandet av investeringssparkontot förenklar beskattningen av aktier och andra värdepapper. Spararen slipper skattekonsekvenser av att t.ex. sälja aktier och byta fonder på kontot. I stället betalar spararen en schablonskatt baserad på statslåneräntan, på liknande sätt som redan gäller för sparande i pensions- och kapitalförsäkringar. Förändringarna i sparandebeskattningen genom det nya investeringssparkontot innebär enligt regeringen också en kraftfull effektivisering av skatteuttaget, bl.a. i och med att inslaget av uppskjuten beskattning minskar inom ramen för ett minskat skatteuttag. Investeringssparkontot ska existera sida vid sida med den konventionella beskattningen av kapitalinkomster. Det är frivilligt att spara i investeringssparkonto. Kontanta medel får sättas in och tas ut från ett investeringssparkonto. Beskattningen sker genom att den som under kalenderåret har innehaft ett investeringssparkonto för vilket ett kapitalunderlag ska beräknas ska ta upp en schablonintäkt. Schablonintäkten beräknas genom att en schablonränta multipliceras med ett kapitalunderlag. Schablonintäkten ska tas upp i inkomstslaget kapital. Schablonintäkten ska beräknas till kapitalunderlaget multiplicerat med statslåneräntan vid utgången av november under föregående kalenderår. Kapitalunderlaget utgörs av en fjärdedel av summan av marknadsvärdet av fyra olika delposter. Den första posten är tillgångar som vid ingången av varje kvartal under kalenderåret förvaras på investeringssparkontot. Den andra posten är kontanta medel som betalas in till investeringssparkontot under kalenderåret. Den tredje posten är investeringstillgångar som kontoinnehavaren överför till investeringssparkontot, om tillgångarna inte överförs från ett annat eget investeringssparkonto. Den fjärde och sista posten är investeringstillgångar som överförs från någon annans investeringssparkonto om tillgångarna inte har överförts i samband med förvärv på en reglerad marknad eller en motsvarande marknad utanför EES eller en handelsplattform. Det är marknadsvärdet vid ingången av varje kvartal av de tillgångar som förvaras på investeringssparkontot respektive marknadsvärdet av varje inbetald eller överförd tillgång när de förtecknas på kontot som ska beaktas vid beräkningen av kapitalunderlaget. I syfte att effektivisera beskattningen och för att upprätthålla den skattemässiga neutraliteten ändras också beskattningen av kapitalförsäkringar. Den schablonbeskattning av sparande som förekommer sker inom ramen för lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel. Avkastningsskattens funktion är att beskatta den årliga avkastningen i försäkringssparandet. Syftet är att skatten ska ersätta kapitalskatten på faktisk utgående ränta, utdelning och kapitalvinst (prop. 1992/93:187 s. 166). Skattskyldigheten ligger enligt huvudregeln på försäkringsbolagen, närmare bestämt svenska livförsäkringsföretag, utländska livförsäkringsföretag med fast driftställe i , pensionsstiftelser och utländska tjänstepensionsinstitut med fast driftställe i . Att göra utländska försäkringsgivare skattskyldiga är inte möjligt om de saknar fast driftställe i . Skattskyldigheten för utländska försäkringar ligger därför på försäkringstagaren. Obegränsat skattskyldiga i som tecknat en försäkring i ett utländskt livförsäkringsföretag är alltså skattskyldiga till avkastningsskatt i . Beskattningsmodellen för kapitalförsäkring är i sin nuvarande utformning inte utan problem, menar regeringen. Underlaget för skatten bestäms utifrån värdet i försäkringen vid ingången av beskattningsåret. Detta innebär att det finns möjlighet att spara i en försäkring under större delen av året utan att sparandet medför någon beskattning. Denna möjlighet att undvika beskattning vid sparande i kapitalförsäkring kan kallas för ettårsproblematiken.