bet · GY01KU20d3 · 2011-01-01 00:00:00 — Utbildningsminister (FP): Jag har inte lyssnat på detta samtal, och jag vet därför inte exakt hur orden föll. Jag uppfattar väl i och för sig att den beskrivning som ger av samtalet och den som presschefen ger materiellt sett är densamma, alltså vad gäller innehållet. Presschefen ringer för att försäkra sig om att redaktionen uppfattat vad som är den aktuella positionen från regeringens sida, detta eftersom presschefen uppfattar att det inte framgår av programmet. Det vidimerar också, såvitt jag förstår, vid utfrågningen av honom. Båda är också överens om att redaktionen avvisar det och inte tänker ta in det i programmet. i (S): Ja, han vidimerade den biten. Han sade också att det framfördes ett krav. Och presschefen var ju inte bara i kontakt med ansvarig utgivare utan även med programchefen. Var det något som ni hade ? Du svarade tidigare att du inte riktigt kände till det. Det har inte kommit fram efteråt heller att det varit kontakter? Utbildningsminister (FP): Det var , det var , varenda kväll var det partiledarutfrågningar eller partiledardebatter i tv den veckan. Det här var för mig, ska erkännas, en sidoaktivitet, men när hade gjort ett granskningsprogram om friskolor och ville att jag skulle medverka i studiosamtal med kände jag att jag som utbildningsminister borde göra det. Jag ägnade alltså inte detta någon stor energi den veckan. Jag erinrar mig dock att vi hade den kontakten , och han berättade för mig att han hade varit i kontakt med de ansvariga för programmet mot den bakgrund jag beskrev. (M): Herr ordförande! sade när han utfrågades att han tyckte att det som skett var anmärkningsvärt. Han använde en del formuleringar i den riktningen, att han aldrig hade varit med om en liknande typ av kontakter och så vidare. Hur skildrade pressekreteraren det samtalet för utbildningsministern? Verkade han upprörd? Vad fick utbildningsministern för intryck av hur samtalet hade utfallit? Utbildningsminister (FP): Det var , det var , jag hade helt andra saker, det var i valrörelsens slutskede. Ni ställer detaljfrågor om sådant som jag inte riktigt erinrar mig. Han berättade att han hade tyckt att programmet redovisat regering- ens politik på ett sätt som inte längre var aktuellt och att han därför ringt till redaktionen och påtalat det som är regeringens politik, men redaktionen hade sagt att det tar de ingen hänsyn till, eller något sådant. För mig innebar det att jag i stället i studiosamtalet dagen därpå fick ta tillfället i akt och redovisa de saker som inte framgick i programmet. Jag kan inte erinra mig några fler detaljer om det samtalet. (M): Skillnaden mellan regeringens politik såsom den framställdes i programmet och regeringens aktuella politik, kan utbildningsministern säga någonting om vad den bestod i? Var det väsentliga skillnader? Utbildningsminister (FP): Ja, utifrån programmet var det det. Programmet gjorde ju en granskning av vinstdrivande friskolor med aspekten att det finns friskolor som har svag kvalitet och har utdelning till aktieägarna. Regeringen hade tidigare tyckt att det inte var något stort problem, men redovisade vi att vi hade ett förändrat synsätt. Vi tyckte att det var ett problem och vi ville förändra lagstiftningen. kommer vi, mot bakgrund av det, att tillsätta en bred parlamentarisk utredning för att lägga fram förslag till ny lagstiftning. Den politik som vi aviserade mötte precis det problem som granskningsprogrammet tog upp. De ville dock inte ha med det i programmet, och min pressansvarige ville väl försäkra sig om att de ändå hade förstått att regeringen var på väg att vidta åtgärder som skulle möta precis de aspekterna. Däremot redovisades i programmet till exempel ett klipp med mig från då vi hade en annan inställning. Men det var alltså inte den aktuella inställningen. (M): Herr ordförande! sade i utfrågningen att den nya positionen från regeringen var en reaktion på det som de höll på att gräva i. Är det en riktig beskrivning av verkligheten? Utbildningsminister (FP): Nej, men på ett sätt kan man nog säga att det hade blivit rätt mycket uppmärksamhet kring det faktum att ett antal riskkapitalbolag hade gått in som ägare till friskolekoncerner. Det var ett ganska nytt förhållande. Det hade skett . Den diskussion vi hade i regeringen var präglad av den verklighetsbakgrunden. Jag ska inte spekulera i det, men jag gissar att även Uppdrag gransknings utgångspunkt egentligen var densamma. Det var inte som ledde till regeringens nya position, men det var naturligtvis samma verklighetsbild som ledde till att både vi och intresserade oss för frågan. Säkert var det så. (M): Avslutningsvis, herr ordförande, vill jag fråga om utbildningsministern i förväg visste att pressekreteraren tänkte ringa . Utbildningsminister (FP): Nej. Ordföranden: i sig är alltså att en ministers pressekreterare, en närstående på departementet, ringer till en ansvarig utgivare för ett program på kvällen innan programmet ska sändas och kräver att det ska klippas om. Om det har gått till på det sättet, om ger en riktig beskrivning, att det ställdes skarpa krav på att programmet skulle klippas om och i skarpa ordalag, är inte det i så fall att gå lite för långt, även om det i stundens hetta var valrörelse, i relationerna med ? Utbildningsminister (FP): Jag upplevde möjligen att ordföranden spetsade till det ytterligare något skarpa krav, i skarpa ordalag. Jag vet inte om det har hävdats. Presschefens beskrivning är den som framgår av det skriftliga svar som gått till utskottet från . Utgivaren uppgav att han inte ville ha med detta i sitt program. Presschefen gav då uttryck för att det var konstigt att man inte använde sig av det senast inspelade materialet med ministerns uttalanden. Exakt hur ordväxlingen gått till vet inte jag. Jag kan inte kommentera den. För oss är det en självklar utgångspunkt att det är redaktionen, ansvariga utgivare, programansvariga som avgör. vidimerar ju också att det var ovanligt lätt att avfärda; något sådant tror jag att han skrev på sin blogg. Det är precis så det är. Det är naturligtvis redaktionen som själv avgör detta. En pressekreterare hör av sig när man uppfattar att regeringens politik skildras på ett sätt som inte är aktuellt. Att det skedde kvällen innan berodde på att det var då han såg det. Hade man fått det innan hade man ringt innan. Det är inget märkligt, utan det är pressansvarigas uppgift att försöka se till att serva massmedierna med korrekt information. Ordföranden: Jag tycker inte riktigt att svarar. Vi har alltså en journalist med lång erfarenhet, som också jobbat på . Han säger själv att han inte varit med om något sådant under hela , alltså att det kommer den typen av, faktiskt, skarpa krav på att man ska redigera och klippa om programmet i nära anslutning till sändningen. Jag accepterar och respekterar att ministern inte riktigt kommer ihåg vad som sades eller att han inte fått information eller så. Om de uppgifter som journalisten och ansvarige utgivaren vidhåller stämmer är det väl anmärkningsvärt om en så nära medarbetare till ministern ställer den typen av ganska tuffa krav gentemot en ansvarig utgivare? Utbildningsminister (FP): Ordförande! Jag vet inte riktigt hur jag ska svara. Jag vet inte hur orden föll, och jag noterar att även vid förra veckans utfrågning uttryckligen sade: Jag minns inte hur orden föll. Så sade han vid utfrågningen. Det är svårt att kommentera utifrån de formuleringar som ordföranden nu ger huruvida det gick till så eller inte. Jag kan bara göra den allmänna reflexionen att jag tycker att det är relevant att pressansvariga tar kontakt med medierna när de tycker att regeringens politik beskrivs på ett sätt som inte är korrekt eller aktuellt. är det självklart att pressansvariga och alla vi som verkar i regeringen och över huvud taget, men framför allt naturligtvis regeringen, och myndigheterna, uppträder på ett sådant sätt att vi iakttar redaktionernas självständiga rätt att bestämma. Det är självklart. Man kan på samtalet förstå att det har pågått och att man har argumenterat, men det är en självklar utgångspunkt att det är redaktionen som självständigt avgör hur programmet ska utformas. Också säger att det var ovanligt lätt att avfärda det önskemålet. (FP): Herr ordförande! Jag ställde en del generella frågor till angående själva förarbetena inför inslag av den art som var, med efterföljande debatt. Jag frågade om det fanns mycket kontakter mellan en enskild ministers eller partiledares medarbetare å ena sidan och redaktionens medarbetare å andra sidan. svarade att det självklart är mycket kontakter med presssekreterare. Han yttrade också att de alltid får synpunkter på reportage. Därför vill jag fråga utbildningsministern: det en beskrivning som också stämmer med utbildningsministerns uppfattning? Utbildningsminister (FP): Ja. Jag tror att jag ensam sysselsätter tre pressekreterare med ständiga kontakter en av dem sitter jämte mig just nu och säkert ytterligare kontakter om olika saker. Det är så . Det är ett otroligt medietryck. Medierna vill ha information om regeringens politik, om regeringens avsikt. Om det är något samhällsproblem som uppmärksammas vill de ha regeringens kommentar och attityd till detta. Intervjuer ska förberedas. Vad ska de handla om? Var ska de vara? Det gäller logistiken runt det hela. Det är mycket omfattande kontakter. Jag kan dock inte minnas detaljer, för det var ju valrörelsens och schemat var späckat. Det förekom med säkerhet mängder av kontakter runt och min medverkan i det programmet. (FP): Herr ordförande! Då vill jag fråga i vilken utsträckning utbildningsministern deltar i de kontakter som sker innan. Utbildningsminister (FP): I mycket liten utsträckning. Det är därför pressekreterarna finns, för att allt inte ska sluta i min telefon. Det är klart att de återförankrar tidpunkter, former för medverkan och så, men det är mycket vanligt att man har kontakter mellan journalister och pressekreterare för att klara ut förutom rent logistiska frågor också vad som är bakgrunden till regeringens ståndpunkt i en viss fråga. Pressekreterarna förklarar då det, journalister frågar om de förstått det hela rätt och så vidare. (FP): Herr ordförande! har på sin blogg refererat delar av det samtal som utspelade sig mellan honom och presschefen på . Jag vill fråga utbildningsminis- tern om han har några funderingar om varför program som sänds och når ut till många människor också har en blogg. Vad finns det för avsikter med detta? Utbildningsminister (FP): Det vet inte jag. Den frågan får väl ställas till . Jag föreställer mig att hela idén med den hemsida har, och med bloggen, är att göra reklam för programmet. Den frågan får ställas till redaktionen. (FP): Avslutningsvis vill jag fråga om det förekom några reaktioner som nådde fram till utbildningsministern. Blev det någon uppmärksamhet kring samtalet och vad som stod på bloggen? Utbildningsminister (FP): Det beror på hur du menar. Det fanns ingen mer formell hänvändelse från eller från programansvarig till regeringen, Statsrådsberedningen eller något relevant organ som har att bevaka mediers självständighet. Det fanns ingen sådan, utan det var på bloggen det skrevs. Om det sedan var några andra medier som kommenterade i sammanhanget, erinrar jag mig faktiskt inte. (C): Vid förra tisdagens utfrågning frågade jag ansvarig utgivare för om samtalet med presschefen för hade spelats in av honom. Svaret var då nej. Har samtalet spelats in på ? Finns det i så fall möjlighet att få del av det? Utbildningsminister (FP): Det finns inte sparat. Det är väldigt många samtal som förs mellan journalister och redaktionen och pressansvariga på och säkert också andra departement och som spelas in när de förs. Men de sparas . De sparas tills artikeln är publicerad eller programmet har sänts, för man vill kolla att man är korrekt återgiven. Pressansvarig har informerat mig om att även detta samtal spelades in, men det finns inte sparat. (C): Finns anteckningar gjorda i någon form av presschefen som det har varit möjligt att ta del av för utbildningsministern? Utbildningsminister (FP): Nej, det gör det inte. Hade man vetat att det skulle granskas hade säkert anteckningar gjorts, men det finns det inte. (SD): Herr ordförande! sade som svar på en fråga jag ställde: Det var tveklöst en påverkan. Det var ett försök till påverkan. Det var själva skälet till att han ringde. Han ville ha ändringar. Det fanns inget annat skäl till att han ringde. Det som förbryllar mig lite grann är varför man över huvud taget gör de här aktionerna eftersom när programmet sändes skulle utbildningsministern vara med i den efterföljande debatten. Om nu uppgifterna i programin- slaget inte var uppdaterade, räckte inte det väldigt bra att utbildningsministern kunde sitta där och korrigera det ? Jag förstår inte riktigt hur man ska tolka presschefens agerande mot den bakgrunden. Utbildningsminister (FP): När jag blev informerad om samtalet hade det redan förts. Men när jag såg programmet ordentligt, när det gick på tv kvällen efteråt, gjorde jag samma bedömning av programmet, att det var klart att man skildrade regeringens tidigare uppfattning men inte den uppfattning som regeringen då hade, den aktuella, att vi hade lagt om politiken och att vi tänkte möta de problem som skildrades i programmet. Jag tyckte att den synpunkt som den pressansvarige hade var relevant. För mig var det ungefär som säger att i och med att jag skulle medverka efter tog jag ingen större notis om det förrän på kvällskvisten när presschefen berättade det för mig. Jag fick möjlighet att berätta vår ståndpunkt i studiokommentaren. (V): Den ändrade ståndpunkt som regeringen hade och som inte var med i programmet: Vad var det rent konkret som regeringen hade beslutat att göra och som föranledde kontakterna från pressekreteraren? Utbildningsminister (FP): Om jag minns rätt aviserade regeringen ganska exakt eftersom det gällde skolfrågor var det jag som aviserade det, men det var ingen tvekan om att hela regeringen stod bakom ett antal förändringar i lagstiftningen. Det var till exempel att om friskolor som är vinstdrivande har kvalitetsproblem som de gör aktieutdelningar till ägarna ska dessa aktieutdelningar i någon form ses som en försvårande omständighet i Skolinspektionens granskningar, om jag uttalar mig skolpolitiskt i sammanhanget. Regeringens position är och jag uppfattar att det finns en rätt bred majoritet i för den grunduppfattningen att det inte är ett problem om en friskola går med vinst och gör aktieutdelningar om den uppfyller alla kvalitetskrav och har goda resultat. Men om man har dåliga resultat och sänker kvaliteten och till exempel inte gör insatser för barn med svårighet som man gör aktieutdelning då är det inte okej. Den hittillsvarande lagstiftningen har inte utformats så, den sätter inga begränsningar. Vi aviserade att detta vill vi ändra på. Efter det samtal jag haft efter valet på hela regeringens vägnar med Socialdemokraterna och är vi överens om att tillsätta en utredning för att försöka åstadkomma den typen av lagändringar. (V): Men detta kan man uppfatta som att det här var en uppfattning från Alliansen om vad man ville göra efter valet, om man vann valet. Fanns det några konkreta beslut som pressekreteraren hade att lägga fram? En sak är om pressekreteraren informerar om vad regeringen faktiskt har gjort eller vad regeringen faktiskt har tagit för beslut eller om pressekreteraren har som uppgift att tala om vad regeringen tänker göra om regeringen blir vald för att man har kommit fram till ett nytt vallöfte. För mig är det en liten skillnad. Utbildningsminister (FP): presenteras på av regeringen att vi avser att om det finns utrymme genomföra ytterligare skattelättnader . Det är klart att det har ett massmedialt intresse även om budgetpropositionen läggs först . Men vi meddelar det . Att regeringen aviserar politik är naturligtvis intressant. Det var alldeles självklart att regeringen, om den blev återvald, tänkte göra det. Naturligtvis var det så. Det fanns ingen skarp proposition som det fattades beslut om , men regeringen aviserade dessa lagstiftningsförändringar; hela programmet handlade om just detta samhällsproblem. Man beskrev dessutom regeringens politik i programmet, men det var den tidigare positionen som beskrevs. Jag tyckte att det var relevant information att beskriva regeringens nya position. Skånberg (KD): Herr ordförande! Som utskottet förstår det nu minns ingen hur orden föll i det aktuella samtalet. Det har spelats in, men bandet finns inte kvar längre. Ord står mot ord, och det närmast vi har bevarat är bloggen där det sägs att kravet var ovanligt lätt att avfärda. Där nämns ordet krav. Skulle vilja att utbildningsministern ville utveckla hur instruktionen för pressekreteraren ser ut. Kan det ingå, utöver synpunkter, önskemål, reaktioner och så vidare, att ställa krav? Var det de instruktionerna som en pressekreterare har? Utbildningsminister (FP): Nej. Jag vet inte hur orden har fallit. Men det som är återgivet är skriftliga svar. Det är det som presschefen har återgivit när rättsekretariatet på skrev dokumentet, som har sänts till KU i förväg. Först upplyste presschefen om regeringens nya position. Utgivaren uppgav dock att han inte ville ha med detta i sitt program. Presschefen gav då uttryck för att det var konstigt att man inte använde sig av det senaste inspelade materialet. Ordet krav jag vet inte om det har förekommit. Enligt presschefen har det inte gjort det, och ansvarig utgivare uppfattade det hela som att det var så. När man ringer dit därför att man uppfattar att det som skildrats har skildrats på ett felaktigt sätt är det naturligtvis underförstått att man önskar att det ska skildras på ett korrekt sätt. Är det ett krav eller inte? Det får man väl definiera själv. Men det är en självklar utgångspunkt i ett sådant samtal att det är redaktionen själv och de ansvariga utgivarna som avgör. Det är helt självklart. Mina pressansvariga, i synnerhet den här personen som har job- bat som pressansvarig, på och långt , självklart vet var gränserna går och att det är redaktionen som bestämmer. Skånberg (KD): Ska jag förstå det som att ministern har gjort allt vad man kan förvänta sig av en minister för att försäkra sig om att en medarbetare är väl förberedd, väl skolad, erfaren och har instruktioner som är tillräckliga. Utbildningsminister (FP): Ja, jag skulle säga att det är så. Det är inte bara jag som gör det utan det finns många pressmedarbetare i . De har utbildningar och så vidare. Detta är en ständig diskussion. Det finns några liknande fall det behöver jag inte informera KU om, för det vet KU mycket väl. KU har granskat liknande fall tidigare, till exempel statsrådet för . Den typen av gränsdragningar som KU sätter blir standard för regeringsarbetet. När KU gör granskningar och gör uttalanden blir det standardsättande. i (S): Jag har ett par kompletterande frågor. Det är bra att statsrådet själv tar upp det här med KU:s tidigare granskningar. Det är ju meningen här att man ska sätta gränser. Vi har fått svar på fråga; det fanns alltså inga beslut. Det här utspelar sig före valet. Det tolkas som ett vallöfte. Kan det ha någon betydelse att det var en extra känslig tidpunkt? Statsrådet säger att presschefen är mycket rutinerad och har jobbat . Borde man kanske inte ha iakttagit extra försiktighet på grund av tidpunkten? Utbildningsminister (FP): Det är möjligt. Likväl bedömer jag det relevant. Om ett tv-program före valet skildrar regeringens ståndpunkt på ett sätt som inte är korrekt, inte aktuellt, är det ett intresse och en uppgift för pressansvariga att kontakta redaktionen och upplysa om regeringens politik. Sedan är det redaktionen själv som avgör hur man förhåller sig till det. Att man skulle avstå från att höra av sig för att få politiken rätt speglad bara därför att det är valrörelse vore märkligt. Tvärtom, det är väl extra höga krav på att det ska speglas korrekt. Tidpunkten har inte påverkat, som jag bedömer det, inställning till detta på annat sätt än att jag var fullt upptagen av en massa andra saker än det här programmet. Men själva reaktionen och synpunkten på programmet tror jag hade varit densamma oavsett tidpunkt. Det var ett relevant samhällsproblem som programmet tog upp, men man beskrev regeringens åsikt som regeringen hade haft tidigare men inte regeringens aktuella ståndpunkt. Jag vill understryka att det är mycket vanligt att regeringen aviserar kommande politik i propositioner och på annat sätt, inte bara när propositioner läggs fram, utan de meddelas i förväg. Det var vad regeringen gjorde. Jag såg att skrev att det var vallöfte, mitt partis. Det var det inte: det var regeringens gemensamt. Detta var en politikomläggning från regeringens sida som redovisades . : Pressansvariga, pressekreterare och vi alla är fullt medvetna om att det är redaktionerna själva som avgör, oberoende och självständigt, vad de vill ta med eller inte. Så var det i det här fallet också. Han säger själv att det var lätt att avfärda det här önskemålet. i (S): säger att ni så att säga har säkerställt det här. Ni har rutinerat folk som har jobbat med pressfrågor . Man var medveten om att det var ansvarig utgivare som skulle bestämma vad som ingick i programmet. Ändå ringer man programchefen i första hand. Har statsrådet någon kommentar till det? Utbildningsminister (FP): Jag vet inte bakgrunden till det. Det är först nu när vi har gått igenom detta som jag satt mig in i det. återgavs det för mig som att man hade ringt till redaktionen. Jag grävde inte mer i det . Exakt vem man hade ringt och vem man hade fått tag i vet inte jag. Men jag tycker att bakgrunden till samtalet var relevant, att man upplevde att regeringens politik hade skildrats på ett sätt som inte var korrekt. Det händer väl ofta, men regeringen hade lagt om politiken, och det var den gamla politiken som skildrades. Det var relevant från departementets sida, och som pressansvarig är man helt medveten om att det är redaktionen och de ansvariga som bestämmer. i (S): Ändå var det relevant att ringa två samtal i samma ärende för att informera om regeringens politik? Utbildningsminister (FP): Jag vet uppriktigt sagt inte exakt bakgrunden, om man fick tag i den ena först och blev hänvisad till den andra. Jag vet inte varför det var så. Men fick han tag i de ansvariga för programmet i varje fall. Ordföranden: tackar för detta. Granskningsärende 16 Regeringens information till om den nordiska snabbinsatsstyrkan, granskningsärende 25 Försvarsministerns hantering av försvarets personalförsörjning och granskningsärende 28 Försvarsministerns hantering av förbandsorganisationen Ordföranden: återupptar diskussionerna och utfrågningen. kommer vi till försvarsminister , som vi hälsar välkommen med medarbetare. Ni får presentera er. Vi har också en möjlighet för att inleda ärendet. Det är tre olika ärenden som har att granska som berör försvarsministern. Det första handlar om regeringens information till om den nordiska snabbinsatsstyrkan. Det handlar ganska mycket om pengar. Vad är det egentligen som regeringen har informerat om? Hur kommer det sig att kostnaderna har ökat så pass mycket och att det tog för regeringen att informera om detta? Det är en fråga som även har behandlat och kritiserat regeringen för. Försvarsminister (M): Jag får börja med att nämna att det är min expeditionschef som är med mig i utskottet här . Jag övergår till ärendet om Nordic Battlegroup. Jag noterar till att börja med att KU:s frågor i det hänseendet sträcker . Jag tillträdde som försvarsminister . Jag vill dela upp det i två delar. Jag vill inleda med att kort redogöra för informationen som lämnades till före min tid. Det var i propositionen Vårt framtida försvar som den dåvarande regeringen föreslog att Försvarsmakten skulle utveckla ett svenskt bidrag till en multinationell snabbinsatsstyrka under svensk ledning som en del av EU:s snabbinsatsförmåga. Inriktningen var att stridsgruppen skulle vara operativ .