bet · GY01UbU7 · 2011-03-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en social värdegrund i skolan. 2010/11:Ub283 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att utvärdera de senaste årens stora skolreformer i syfte att stärka möjligheterna till en likvärdig utbildning, ökad kvalitet och en sammanhållen skola. 2010/11:Ub285 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkning av elevinflytandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en reglering av gruppstorlekar i fritidshem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot kameraövervakning i skolor . 2010/11:Ub287 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter för skolor att införa skoluniform. 2010/11:Ub288 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta kommunala och fristående skolor att lägga ut delar av sin undervisning på entreprenad till andra friskolor. 2010/11:Ub290 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att förenkla tillståndsgivningen för friskolor så att ett helt nytt tillstånd inte behöver utfärdas varje gång en friskolekoncern önskar etablera en ny skola. 2010/11:Ub291 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förstärka teckenspråksutbildningen. 2010/11:Ub294 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetet för att förbättra skolmaten. 2010/11:Ub295 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheterna för en utökad och förbättrad skolidrott. 2010/11:Ub296 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förbättrad tillgång till digitala hjälpmedel i skolorna. 2010/11:Ub297 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att förbättra sex- och samlevnadsundervisningen i skolan. 2010/11:Ub298 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över IT-kompetensen bland landets lärare samt att planera för förbättrad datortillgång för dem. 2010/11:Ub299 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att inspirera till ökad fysisk aktivitet i skolan. 2010/11:Ub302 av Finn och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över utformningen av det s.k. Lärarlyftet. 2010/11:Ub304 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka intresset för matematikundervisningen inom grund- och gymnasieskolan. 2010/11:Ub305 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kunskaper i teckenspråk hos personalen i för- och grundskola. 2010/11:Ub309 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flexibel skolgång där utbildningens mål kan nås under både kortare och än nio skolår. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa den nationella timplanen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en försöksverksamhet där skolstart i årskurs 1 ska erbjudas både vår och höst. 2010/11:Ub310 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att lära sig teckenspråk som modersmål i . 2010/11:Ub311 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolans undervisning i frågor om sexuell läggning och könsidentitetsuttryck. 2010/11:Ub314 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat antal idrottstimmar i skolan. 2010/11:Ub321 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras av behovet för barn med döva föräldrar att få lära sig teckenspråk, även när barnet inte umgås dagligdags med den döva föräldern. 2010/11:Ub323 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att regeringen prövar möjligheten att införa ett maxtaxesystem för avgifter till landets kultur- och musikskolor. 2010/11:Ub324 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om resurser i skolan. 2010/11:Ub329 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell IT-strategi för skolan. 2010/11:Ub331 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mer IT i skolan. 2010/11:Ub335 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att förbättra kommunala verksamheters och elevhälsans arbete med suicidprevention. 2010/11:Ub337 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att läxläsning i huvudsak bör ske i skolan. 2010/11:Ub340 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras i syfte att höja ersättningsnivåerna då skadestånd utdöms till s.k. mobbingoffer i skolan. 2010/11:Ub341 av Per Lodenius (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka kunskapen bland skol- och bibliotekspersonal om lässvårigheter liksom om användning och spridning av lättläst material. 2010/11:Ub343 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att i skolan tidigt se och stödja elever i behov av särskilt stöd. 2010/11:Ub344 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av utbildning i mentorskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetet med likabehandlingsplaner måste prioriteras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att föräldracirklar bör erbjudas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillvarata civilsamhällets engagemang i skolan. 2010/11:Ub349 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om varje skolas möjlighet att utforma värdegrundsarbete i praktiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka hur goda exempel, såsom Mullsjömodellen, kan tjäna som inspiration för andra skolors värdegrundsarbete. 2010/11:Ub350 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att personal som arbetar med barn med grava funktionsnedsättningar i skolan ska ha en formell utbildning. 2010/11:Ub352 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka skolans styrdokument så att elever under sin skoltid ska få en utbildning i . 2010/11:Ub357 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kompetensutveckling av lärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om litteratur i skolundervisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sexualundervisning och läroplanen. 2010/11:Ub361 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta regler för godkännande av konfessionella friskolor. 2010/11:Ub372 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa en likvärdig kvalitet inom skolan. 2010/11:Ub373 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av hem- och konsumentkunskap. 2010/11:Ub374 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ANT-kunskap i den svenska skolan. 2010/11:Ub376 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur undervisningsstödet till synskadade elever kan förbättras. 2010/11:Ub377 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en elevhälsogaranti som garanterar varje elev att kunna få kontakt med elevhälsan under skoldagen. 2010/11:Ub379 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att betyget ska kunna innehålla frivillig information om elevens ideella engagemang inom ramen för skolans arbete. 2010/11:Ub381 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka likabehandlingsplanernas roll i den svenska skolan. 2010/11:Ub383 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att göra en inventering av den fysiska miljön i landets alla grund- och gymnasieskolor. 2010/11:Ub388 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras av förutsättningarna för att ge barn med hörselskada rätt till utbildning i teckenspråk. 2010/11:Ub389 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förlängt skolår för elever med neuropsykiatriska funktionshinder. 2010/11:Ub390 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta göra en arbetsmiljötillsyn över våra skolor. 2010/11:Ub400 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler vuxna i skolan. 2010/11:Ub401 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om god elevhälsovård. 2010/11:Ub402 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barns rätt att utvärdera sina lärare och sin skolsituation. 2010/11:Ub404 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge kommunerna större möjligheter att påverka etableringen av friskolor. 2010/11:Ub407 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hem- och konsumentkunskapens betydelse i skolan. 2010/11:Ub417 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en utvärdering av skolhälsovården. 2010/11:Ub420 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att all personal som arbetar med barn och ungdomar har tillräckliga kunskaper i kost- och motionsfrågor. 2010/11:Ub427 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hälsofrämjande skolor. 2010/11:Ub429 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökad kunskap om situationen för barn som växer upp i sekter och utbildning för relevanta personalkategorier i framför allt skolväsendet och elevhälsovården. 2010/11:Ub435 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta läxor vara en del av skoldagen. 2010/11:Ub437 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om simkunnighet. 2010/11:Ub438 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kompetensutveckling för lärare i frågor om homo- och bisexuella och transpersoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om läroböcker i skolan. 2010/11:Ub440 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om livskunskap. 2010/11:Ub442 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om efterlevnaden av skollagen när det gäller avgifter i . 2010/11:Ub444 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trafikundervisning i skolan. 2010/11:Ub447 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av skolors mobbningsprogram. 2010/11:Ub448 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetet för att förbättra elevers hälsa. 2010/11:Ub451 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kvalitetssäkra lärarkompetensen vad avser undervisning av elever med adhd-liknande beteende samt dyslexi. 2010/11:Ub453 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka antalet utbildningstimmar i privatekonomi, juridik och samhällskunskap i och gymnasiet. 2010/11:Ub464 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över kommunernas användning av riktade medel för utbildning. 2010/11:Ub466 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att ge elever kunskap om matens betydelse. 2010/11:Ub468 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa ett ekonomiskt stöd för de skolor som tillgänglighetsanpassar sina lokaler. 2010/11:Ub471 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att svensk grundskola, gymnasieskola och komvux bör få ett statligt huvudmannaskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda formerna för hur övergången till ett statligt huvudmannaskap ska ske. 2010/11:Ub482 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalitetssäkring, uppfyllelse av kunskapsmål och kunskapsuppföljning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka personaltätheten och minska klasstorlekarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om individuella utvecklingsplaner och individualiserad undervisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en långsiktig skolpolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändrad resursfördelning efter behov mellan skolor och elever. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lika villkor för kommunala och fristående skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhet i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studie- och yrkesvägledning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbete mot mobbning och kränkande behandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elevers hälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om självstyrande skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elevinflytande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av en lag motsvarande lex för skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avknoppning av skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar för förstärkt elevhälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunernas inflytande vid etablering av fristående skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de skattemedel som är avsedda för skolverksamhet. 2010/11:Ub487 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om läroböcker i skolan. 2010/11:Ub488 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mer fysisk aktivitet i skolan. 2010/11:N421 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den samlade kunskapen om den sociala ekonomins betydelse bör förankras inom utbildningsväsendets olika delar. 2010/11:A402 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa jämställdhetsintegrering i utbildningsmetodiken och pedagogiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att studie- och yrkesvägledarens roll måste uppgraderas och ges större utrymme för att stödja ungdomars utbildningsval i syfte att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden. När stod här i talarstolen 1990 i egenskap av skolminister kunde kanske inte ens han ana vad som komma skulle. Vissa av de reformer som genomfördes har försatt svensk skola i en mycket olycklig situation. Kommunaliseringen av skolan genomdrevs i av djup ekonomisk kris. Detsamma gäller gymnasiereformen, läroplanen samt det betygssystem som vi nu har och som lett till en enorm betygsinflation. De ekonomiska förutsättningarna för reformerna var som bekant maximalt dåliga.Men det går inte att blunda för den verklighet vi ser, som Socialdemokraterna gjorde . Alla de undermåliga resultat som vi kunnat ta del av från SCB, Timms- och PISA-rapporter, rapporter, diverse offentliga utredningar etcetera har varit och är fortfarande ytterst alarmerande. Som exempel kan nämnas följande:30 000 elever går ut högstadiet utan att vara gymnasiebehöriga. Det är förfärligt. Av de elever som saknade gymnasiebehörighet hade en tredjedel utländsk bakgrund, vilket innebär en stor och bekymmersam grupp elever.En fjärdedel av samtliga pojkar når inte kunskapsmålen i ett eller flera ämnen i grundskolan.Föräldrarnas utbildningsbakgrund är tyvärr en faktor som kommit att spela en allt större roll för elevens resultat. Bland elever som saknar betyg i minst ett ämne är andelen akademikerbarn . har föräldrar med bara gymnasieutbildning. har föräldrar vars högsta utbildningsnivå är grundskola.Fru talman! Så här kan vi inte ha det! Därför genomför vi och våra vänner i Alliansen den mest omfattande och kraftfulla reformeringen av utbildningssystemet i modern tid. reformeras både de obligatoriska och de frivilliga skolformerna grundligt. Vi får en ny skollag, ett helt nytt gymnasium, nya läroplaner och kursplaner för , en ny lärarutbildning, lärarlegitimationer, betyg i sexan och fler och tidigare nationella prov.Dessa reformer ska naturligtvis noggrant följas och utvärderas. Vid behov måste vi möjligtvis finjustera någon detalj. Att omsorgsfullt vårda reformer är nyckeln till ett konstruktivt reformarbete och till en framgångsrik skola. Utvärderingar är oumbärliga i sammanhanget. Kanske hade en bättre bevakning och uppföljning av reformerna bidragit till att motverka skolans utförsbacke under 2000-talet.Regeringen tillsätter mot bakgrund av den oroande utveckling som jag beskrivit tidigare en utredning för att utvärdera effekterna av kommunaliseringen. Vi måste bringa klarhet i de komplicerade orsakssamband som lett fram till elevernas försämrade studieresultat, läraryrkets sjunkande status och bristerna i likvärdigheten. Regeringen har också föreslagit en parlamentarisk utredning för att behandla en del frågor som rör friskolor och vinsterna i friskolorna.Utöver detta har regeringen i budgetpropositionen aviserat att ett utvärderingsinstitut ska bildas . Syftet med institutet är att utvärdera effekterna av våra reformer. De utvärderingar som institutet genomför ska kunna initieras både av regeringen och av institutet självt. Utvärderingarna ska ligga till grund för våra beslut. Ett utvärderingsinstitut med denna utformning uppfyller på ett bättre sätt vårt behov av utvärderingar. Ett institut har på ett helt annat sätt möjlighet att bygga upp kompetens och en gedigen kunskapsbank. En enskild utredning saknar dessa förutsättningar.Fru talman! finns det tyvärr ett starkt motstånd mot friskolor. Visst finns det friskolor som är illa skötta. Det finns tyvärr också kommunala skolor som är illa skötta. Men dessa problem hanterar vi nu genom en ny skollag som skapar större likvärdighet. Dessutom har vi en skolinspektion som ska upptäcka de brister som finns och komma med förslag på hur både kommunala och fristående skolor ska förbättras.Ett fristående huvudmannaskap är inte i sig problematiskt, vilket tycks anse. Friskolor är en naturlig och positiv del av det svenska skolsystemet. Den modell vi införde åtnjuter stort intresse och respekt i andra länder, exempelvis och . Det gläder oss att Socialdemokraterna har närmat sig vår uppfattning gällande friskolor, men vi oroas över vad som händer om partiet gör en rejäl vänstersväng, vilket verkar ske med en ny partiledare vid rodret.Fru talman! var kritiska till kommunaliseringen när den genomdrevs. Men ser vi inga skäl till att återförstatliga skolan. En sådan reform skulle vara mycket kostsam och helt stjäla fokus från de omfattande reformer som vi nu sjösätter.Vi moderater anser dessutom i grunden att principen om decentralisering av makten är bra. Att kommunala huvudmän fattar beslut om framtiden utifrån insikter om och erfarenheter av den egna praktiska verkligheten är principiellt mycket klokt.Nu får vi dessutom ett regelverk i form av en ny skollag som, till skillnad från den gamla, är anpassad till kommunaliseringen. Den nya skollagen kan på ett helt annat sätt upprätthålla en hög och likvärdig standard.Slutligen, herr talman: om kommunaliseringens effekt på resultaten i skolan är komplex, och vi har därför anledning att se över vad det är som har gått snett. Att grundligt försöka lära av det förflutna för att kunna blicka framåt och fatta bra beslut för framtiden har alltid varit inställning. Det är en förnuftig hållning till allt reformarbete.Därför yrkar vi bifall till reservation 4 under punkt 2 och i övrigt bifall till utskottets förslag i betänkandet i sin helhet. (Applåder)I detta anförande instämde och (båda M), i (C) samt och (båda KD). debatterar vi utbildningsutskottets betänkande UbU7 om . Det är ett betänkande som omfattar 160 olika motionsyrkanden om från den allmänna motionstiden . I betänkandet finns allt från stort till smått.Svensk grundskola står inför stora utmaningar. Några av de viktigaste utmaningarna för svensk skola är att kunskapsresultaten faller och att likvärdigheten i den svenska skolan håller på att kapsejsa. Jag ska tala lite om detta. Jag ska också tala om de två tillkännagivanden som utskott gör till regeringen i och med detta betänkande, vilket är spännande.Jag ska börja med det positiva. När jag besöker skolor runt om i träffar jag lärare och skolledare som brinner för sitt arbete. De möter elever som växer i kunskaper och självförtroende och som trivs och mår bra i skolan. Denna positiva bild av svensk skola och alla de lärare som arbetar där kommer inte alltid ut i debatten. Men man blir stolt som skolpolitiker när man träffar lärare och rektorer som brinner så mycket för att hjälpa dessa barn till vuxenlivet och till en bättre framtid.Men det finns också problem i skolan. Jag brukar säga att det är ett jätteproblem att 14 000 skolelever lämnade senast utan behörighet till gymnasieskolan. Det är den högsta siffra som någonsin har uppvisats i det svenska skolsystemet. Det jobbiga med siffran är att den är ett bevis på att kunskapsresultatet sjunker. Men när man tittar närmare på vilka elever det handlar om ser man också tydligt att likvärdigheten håller på att gå förlorad.Sverige, som var ett land som utmärkte sig därför att skolsystemet höll ihop och gav eleverna likvärdiga chanser i livet, börjar nu få ett skolsystem där barn till akademiker och välutbildade föräldrar klarar sig bättre i skolan medan barn till föräldrar som inte har någon utbildning klarar sig allt sämre. Klyftorna och segregationen i skolsystemet breder ut sig.Det är intressant att lyssna till , som gör analysen att den bristande likvärdigheten och den ökande skolsegregationen är en av huvudförklaringarna till de sjunkande kunskapsresultaten. Detta borde få en att dra öronen åt sig. Man borde fundera på vad det är som håller på att gå snett. Vilka åtgärder vidtar vi nu för att öka likvärdigheten och garantera alla elever rätt till en riktigt bra utbildning?Jag måste säga att jag är besviken på regeringen. Den gör inte tillräckligt mycket för att garantera en likvärdig skola.