bet · GY01NU20 · 2011-05-05 00:00:00 — Möjligheterna för kommuner att hjälpa till vid start och drift av sociala företag och kooperativ bör ses över, anförs det i motion 2010/11:N207 (S). Att starta sociala kooperativ och företag är en lyckosam metod för att ge de mest utsatta grupperna i samhället möjligheter till personlig och social utveckling och till att få ett meningsfullt arbete, säger motionären. Att starta socialt företagande i samverkan med en kommun är en åtgärd som gagnar såväl den enskilde arbetstagaren som den kommunala ekonomin, anser motionären. I motion 2010/11:N292 (S) begärs ett tillkännagivande om utveckling av socialt företagande och den sociala ekonomin. I finns en god tradition av att utveckla socialt företagande och kooperativa företag, säger motionären och förordar olika insatser för att främja socialt företagande. bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att i regleringsbrevet till ange att en del av de medel som avsätts för stöd till arbetsintegrerande socialt företagande även bör kunna användas för att stödja utvecklingen av intresseorganisationer för sociala företag, anförs det i motion 2010/11:N315 (S). Sociala arbetskooperativens intresseorganisation (Skoopi), som är en förening som organiserar sociala företag, bedriver sitt arbete till stor del med ideella krafter, medan viss finansiering kommer från projektmedel, säger motionärerna. Ideella organisationer som arbetar inom det sociala området eller med funktionshindrade har möjligheter att söka statsbidrag till sin verksamhet, vilket Skoopi inte har, påpekar motionärerna. I motion 2010/11:N316 (S) efterfrågas en långsiktig handlingsplan för utvecklingen av socialt företagande. har visserligen tagit fram en handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag, men många insatser som tidigare gjorts för att stödja människor som har svårt att få arbete har varit alltför kortsiktiga, menar motionärerna. De anser att det behövs ett varaktigt och långsiktigt stöd för att socialt företagande ska bli en hållbar del av arbetsmarknaden. bör uppmana regeringen att se till att det i den av aviserade förordningen för arbetsintegrerande sociala företag finns dels en markering om att en värdegrund, s.k. empowerment eller egenmakt och delaktighet, är basen för att ett arbetsintegrerande socialt företag ska fungera tillfredsställande, dels en redovisning av hur en sådan egenmakt ska kunna mätas, anförs det i motion 2010/11:N322 (S). Förordningen är bl.a. avsedd för att EU:s allmänna gruppundantagsförordning för statligt stöd ska kunna användas , och i förordningen ska en definition av arbetsintegrerande sociala företag anges, säger motionärerna. De menar att de sociala företag som lyckas bäst med att integrera människor på arbetsmarknaden har en värdegrund och ett arbete med empowerment, varför det är viktigt att en förordning anger att dessa kriterier är en del av det sociala företaget. I motion 2010/11:N335 (S) föreslås ett tillkännagivande om att bör utses till försökslän för att med hjälp av riktade insatser från statens sida utveckla de arbetsintegrerande sociala företagen och främja framväxten av nya företag. I den försöksverksamhet i som motionärerna förespråkar bör det finnas möjlighet att göra undantag i befintliga regelverk för att bidra till att fler nya företag startas. Projektet kan ske i samverkan med , och utvärdering kan göras av , anser motionärerna. Ett tillkännagivande om att regeringen bör se till att det skapas dels utökade marknader för sociala företag, dels bättre förutsättningar för att finansiera bildandet av sociala företag, begärs i motion 2010/11:N358 (S). Det sociala företagandet har stora möjligheter att skapa nya företag och arbetstillfällen, som nya grupper integreras på arbetsmarknaden, anför motionärerna. De anser att kommuner, staten, landsting och regioner kan främja sociala företag genom att efterfråga deras tjänster och produkter. Regeringen bör också se över möjligheterna för människor som vill starta sociala företag att få hjälp med finansiering, t.ex. genom statliga mikrolån. Regeringen bör visa en politisk viljeinriktning till satsningar på att utveckla fler sociala företag och vidta åtgärder så att det blir enklare att starta sociala företag, anförs det i motion 2010/11:N384 (S). Bland åtgärder som bör vidtas nämns information, rådgivning, ökade finansieringsmöjligheter, samordning m.m. I motion 2010/11:N386 (S) föreslås fyra tillkännagivanden: regeringen bör verka för en ökad samverkan mellan den offentliga sektorn och de sociala företagen; regeringen bör verka för att det sociala företagandet ges samma tillgång till företagsrådgivning och kompetensutveckling som andra småföretag; regeringen bör verka för att ett samarbetsorgan skapas som består dels av representanter för de berörda politikområdena, dels av representanter för de sociala företagen och de berörda intresseorganisationerna; regeringen bör verkställa förslaget till nationellt handlingsprogram för socialt företagande. skulle kunna göra på motsvarande sätt som t.ex. , och flera andra EU-länder och underlätta för den sociala ekonomins företag, anför motionärerna. Detta kan ske genom att stimulera ökad samverkan mellan offentlig sektor och de nya sociala företagen. Det sociala företagandet bör ges samma tillgång till företagsrådgivning och kompetensutveckling som andra småföretag, anser motionärerna. De menar att det hos ofta råder brist på kunskap om de sociala företagen, medan Coompanion, som är ett nätverk av rådgivare för kooperativa företag och som tillhandahåller bl.a. affärsrådgivning, utbildning och projektutveckling, har mycket begränsade ekonomiska resurser. De sociala arbetskooperativens intresseorganisation (Skoopi), som arbetar med att utveckla sociala arbetskooperativ, har inget stöd från det offentliga utan får projektbidrag från Allmänna arvsfonden, påpekar motionärerna. De anser att nystartskontoren, som ska ge vägledning och stöd till dem som vill starta företag, också bör informera om socialt företagande. Detta företagande berör många politikområden, däribland socialpolitiken, näringspolitiken och arbetsmarknadspolitiken. Regeringen bör, enligt motionärerna, tillsätta ett samarbetsorgan som består dels av representanter för de berörda politikområdena, dels av representanter för de sociala företagen och berörda intresseorganisationer. Det föreslagna organet ska ha i uppgift att lämna förslag på juridiska, ekonomiska och organisatoriska åtgärder för att främja det sociala företagandet. Ett förslag till nationellt handlingsprogram Fler och växande sociala företag har, på regeringens uppdrag, tagits fram i samarbete med bl.a. , , och . Regeringen har dock ännu inte beslutat om huruvida handlingsprogrammet ska verkställas, säger motionärerna och anser att detta bör ske. Det behövs en definition av begreppet sociala företag, anförs det i motion 2010/11:N286 (M). Det finns ett starkt intresse från regeringen att utveckla och stödja sociala företag, säger motionären. Hon påpekar dock att det i saknas lagstiftning eller reglering för sociala företag, något som finns i flera andra länder i , t.ex. och . Sju tillkännagivanden begärs i motion 2010/11:N421 (MP): om att regeringen bör ge i uppdrag att öka informationsinsatserna om social ekonomi och socialt företagande, om att tillsätta en utredning som ges i uppdrag att utreda frågan om inrättande av en lämplig instans för kapital- och finansieringsbehov för aktörer inom den sociala ekonomin, om att forskningen kring social ekonomi i allmänhet behöver stärkas och att ett speciellt forskningsprogram om arbetsintegrerande sociala företag behöver utvecklas tillsammans med Verket för innovationssystem (), för arbetsliv och socialvetenskap, och kompetensutveckling m.fl., om att regeringen bör ge i uppdrag att utarbeta särskilda program för affärsutveckling inom det sociala företagandet, om att det bör göras en satsning på socialt entreprenörskap. om att regeringen bör utreda möjligheten att inrätta ett av social ekonomi som får uppdraget att hantera kompetensutveckling och forskning kring socialt företagande samt om att ge i uppdrag att i samarbete med Ung Företagsamhet utveckla informationsinsatserna kring att starta kooperativa företag. Forskning visar, enligt motionärerna, på följande fördelar med social ekonomi: den fördjupar demokratin i samhället, skapar socialt kapital, främjar initiativförmåga och entreprenörskap, bidrar till sysselsättning även för marginaliserade grupper och stimulerar företagande. Kunskapen om den sociala ekonomin och om socialt företagande är begränsad, menar motionärerna. De föreslår därför att regeringen ska uppdra åt att öka informationsinsatserna om social ekonomi och socialt företagande. Det finns behov av kapital inom den sociala ekonomin vid start av verksamheter och vid expansion, och den sociala ekonomin har behov av särskilda lösningar, anför motionärerna. Därför anser de att en utredning bör ges i uppdrag att utreda frågan om inrättande av en lämplig instans för att tillgodose kapital- och finansieringsbehov för aktörer inom den sociala ekonomin. Forskningen kring social ekonomi och socialt företagande är, enligt motionärerna, ett eftersatt område och behöver stärkas. De sociala företagen måste uppmuntras till större samverkan branschvis för att uppnå högre effektivitet och framgång på marknaden men behålla sin småskalighet, anför motionärerna vidare. De anser att konsortiemodeller och social franchising är samarbetsformer som bör utvecklas och att regeringen bör ge i uppdrag att utarbeta särskilda program för affärsutveckling inom det sociala företagandet. Det bör också göras en satsning på socialt entreprenörskap, på liknande sätt som för kvinnors entreprenörskap, med projektbidrag, stimulans till utbildningsinsatser inom högskola och folkbildning, mentorsprogram m.m. Därutöver bör regeringen utreda om det bör inrättas ett av social ekonomi med uppdrag att hantera kompetensutveckling och forskning kring socialt företagande. I motion 2010/11:N260 (C) föreslås ett tillkännagivande om en god, långsiktig stödstruktur till sociala företag och kooperativ företagsrådgivning. Det behövs information och rådgivning om socialt företagande, anför motionären. Hon anser också att det bör bli enklare för människor att få lönebidrag och engagera sig i socialt företagande. Det behövs en översyn av olika sätt att främja att fler människor startar företag. Att skapa en långsiktig stödstruktur för socialt företagande och de kooperativa företagsformerna är viktigt för att människor ska ges möjlighet att komma in på arbetsmarknaden, menar motionären. Hon lyfter fram organisationen som en viktig aktör i detta sammanhang. Fler aktörer i det civila samhället bör få möjlighet att utföra offentligt finansierade tjänster, anförs det i motion 2010/11:Sk429 (C). De sociala företagen förenar individens behov med marknadens efterfrågan, säger motionärerna. De menar att detta kräver en nära relation till den offentliga sektorn dels för det ekonomiska stödet, dels för den verksamhet företagen bedriver. De berörda företagen tar emot stöd från staten men erbjuder i stor omfattning sina tjänster till kommuner och landsting genom t.ex. platser för rehabilitering eller arbetsträning. Regeringen har gjort insatser dels för att öka medvetenheten om sociala företag, dels för att se över och främja de insatser som dessa företag gör, påpekar motionärerna. De anser att många företag dock har svårt att klara finansieringen och att flera skulle kunna anställa fler personer om de inte hade brist på riskvilligt kapital. Utskottet behandlade ett stort antal motioner inom området företagsfrämjande insatser i ett betänkande om statliga insatser för finansiering och rådgivning för företagsutveckling (prop. 2009/10:148, bet. 2009/10:NU25). Regeringen hade i propositionen föreslagit riktlinjer för statens insatser för företagsfinansiering samt information och rådgivning riktade till befintliga och blivande företagare. Riktlinjernas syfte är att öka effektiviteten i främjandesystemet inom dessa områden och renodla statens roll inom företagsfrämjandet. Utgångspunkten för statliga insatser för att främja företagsutveckling är att staten vill kompensera för brister i marknadens funktionssätt som kan hämma näringslivets utvecklingsmöjligheter och därmed konkurrenskraft. Statens insatser för företagsfrämjande bör riktas till verksamhet före företagsstart, till företags utvecklingsfaser och vid kommersialiseringen av innovationer. I sitt ställningstagande välkomnade utskottet att regeringen hade lämnat förslag om riktlinjer för statens insatser för företagsfinansiering samt information och rådgivning riktade till befintliga och blivande företagare. Utskottet erinrade om att som grund för propositionen fanns dels betänkande Innovationer och företagande framtid (SOU 2008:121), dels den rapport om företagsrådgivning som , på förslag av ett enhälligt utskott, hade uppmanat regeringen att låta ta fram. Utskottet såg positivt på regeringens ambition när det gäller statliga insatser för att främja företagsutveckling och att de ska vara marknadskompletterande och inte snedvrida konkurrensen. Detta innebär att företagsfrämjande insatser och aktörer inte ska tränga undan privata tjänster och utförare. I en reservation (S, V, MP) med bifall till en motion som hade väckts med anledning av propositionen yrkades avslag på regeringens förslag till riktlinjer i de delar som innebär att statliga insatser i största möjliga mån ska bedrivas med medverkan av privata aktörer. Vidare föreslogs att skulle uppmana regeringen att vidta åtgärder så att det inrättas en ny fond för kapitalförsörjning genom en extra utdelning från och att utvecklingen hos främjas. I betänkandet avstyrkte utskottet också ett stort antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden om olika företagsfrämjande insatser. Utskottet hänvisade som ett led i en förenklad motionsberedning till att majoritetens respektive reservanternas ståndpunkter när det gäller företagsfrämjande insatser hade kommit till uttryck i ställningstagandena till propositionen och den motion som väckts med anledning av propositionen. I vissa av de här aktuella motionerna berörs frågan om regelförenkling även om yrkandet i sig har en annan formulering. Likaså tas upp frågan om s.k. en dörr in för personer som vill starta företag. Utskottet har behandlat frågor om regelförenkling i ett särskilt betänkande (bet. 2010/11:NU8). I detta betänkande behandlades regeringens skrivelse om regelförenklingsarbetet (skr. 2009/10:226) och ett tjugotal motionsyrkanden. Utskottet föreslog att , genom ett tillkännagivande och med bifall till ett motionsyrkande, skulle uppmana regeringen att inrätta en myndighetsgemensam portal för rådgivning samt registrerings- och tillståndsärenden för personer som vill starta företag. Det pågår visserligen redan ett arbete kring de aktuella frågorna, men utskottet ansåg att detta arbete behöver utvecklas, intensifieras och bli bättre. I en reservation (M, FP, C, KD) avvisades utskottets förslag. Reservanterna ansåg att regeringen redan bedriver ett sådant arbete som utskottet efterfrågade. Utskottet avstyrkte också övriga motionsyrkanden i betänkandet som tog upp frågor allmänt om regelförenkling. Under föregående mandatperiod åstadkom regeringen en intensifiering av regelförenklingsarbetet, och ett trendbrott skedde när de administrativa kostnaderna för företagen minskade, sade utskottet och underströk vikten av att regeringen fortsätter att driva regelförenklingsarbetet med uthållighet och kraft. I en reservation (S, MP, V) föreslogs att genom ett tillkännagivande skulle uppmana regeringen att intensifiera regelförenklingsarbetet i enlighet med vad som förordades i reservationen. Utskottet föreslog att regeringens skrivelse om regelförenklingsarbetet skulle läggas till handlingarna. Åtgärder med anledning av propositionen om företagsutveckling I propositionen om företagsutveckling aviserades olika åtgärder som regeringen avsåg att vidta. har lämnat följande information om nuläget när det gäller dessa åtgärder (punkterna ah i det följande): a) Tydligare insatser för kapitalförsörjning Regeringens bedömning i proposition 2009/10:148 (avsnitt 4.1.1) För att uppnå en mer enhetlig och effektiv verksamhet anpassad till, och tillgänglig för, alla typer av företag behöver de statliga kapitalförsörjningsinsatserna utvecklas och förtydligas. Det befintliga utbudet av lån och liknande insatser bör kartläggas och analyseras. I uppdraget bör ingå att bedöma i vilken utsträckning verksamheterna är marknadskompletterande, den inbördes ansvarsfördelningen samt verksamheternas kapitalbehov. Regeringen avser att återkomma med närmare riktlinjer kring framtida uppdrag. Genomförda och planerade aktiviteter har gemensamt med , på uppdrag av , presenterat hur bolagen samarbetar och fördelar arbetet med syfte att skapa ett produktutbud som medför att bolagens respektive insatsformer kompletterar varandra. Förtydliganden av ägardirektiv och riktlinjebrev till och har skett. b) Samarbetet mellan Stiftelsen och Regeringens bedömning i proposition 2009/10:148 (avsnitt 4.1.2) Det är angeläget att Stiftelsen och hittar samarbetsvägar och minimerar överlappningar i verksamheten, i syfte att maximera företagsnyttan av insatserna och säkerställa en effektiv användning av offentliga medel. Genomförda och planerade aktiviteter En dialog förs mellan Norrlandsfonden och . följer det arbetet och har träffat aktörerna. Möjligheter till samarbete i olika frågor diskuteras nu på ledningsnivå (bl.a. möjligheter till gemensam kompetensutveckling). Regeringen anser att det är angeläget att, i möjligaste mån, ge aktörerna utrymme att själva hitta samarbetsvägar men följer noga arbetet för att se om ytterligare åtgärder bedöms nödvändiga. Norrlandsfonden har fattat beslut i styrelsen om att röra sig i riktning mot något större lån, med mer fokus på en regional och större marknad. c) Ett råd för att följa kapitalmarknadens utveckling Regeringens bedömning i proposition 2009/10:148 (avsnitt 4.1.3) Ett råd, med uppdrag att vara rådgivande till Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), bör inrättas som stöd för myndighetens uppdrag att följa kapitalmarknadens utveckling och dess påverkan särskilt på små och medelstora företags tillgång till kapitalförsörjning. Syftet med rådet är att tillföra marknadsnära kompetens till myndighetens arbete inom detta område. Tillväxtanalys bör ges i uppdrag att tillsätta och sammankalla rådet. Genomförda och planerade aktiviteter Instruktionen för Tillväxtanalys har ändrats. Myndigheten har i uppgift att tillsätta och sammankalla ett råd som stöd för myndighetens uppdrag att följa kapitalmarknadens utveckling och dess påverkan, särskilt på små och medelstora företags tillgång till kapitalförsörjning. d) Uppföljning av insatser för kreditgarantier Regeringens bedömning i proposition 2009/10:148 (avsnitt 4.1.4) bör få i uppdrag att följa upp och se över förutsättningarna för de nuvarande insatserna för kreditgarantier. Genomförda och planerade aktiviteter har i regleringsbrevet getts i uppdrag att följa upp genomförda insatser för kreditgarantiverksamhet och bedöma förutsättningarna för framtida insatser på området. Uppdraget ska redovisas till () . e) Tydligare insatser på riskkapitalområdet Regeringens bedömning i proposition 2009/10:148 (avsnitt 4.2.1) Regeringen bedömer att det finns skäl att tydligare definiera statens insatser på riskkapitalområdet. Därför bör en kartläggning och analys av utbudet av riskkapital genomföras i syfte att förtydliga den inbördes ansvarsfördelningen mellan olika statliga aktörer, särskilt vad gäller produktutbud och olika investeringsskeden. I uppdraget bör ingå att bedöma verksamheternas kapitalbehov samt i vilken utsträckning de statliga verksamheterna är marknadskompletterande. Regeringen avser att återkomma med närmare riktlinjer. Genomförda och planerade aktiviteter kommer att kartlägga och analysera utbudet av riskkapital i enlighet med bedömningen i propositionen. Arbetet kommer att slutföras eller . f) Vidareutveckling av informations- och vägledningsinsatser Regeringens bedömning i proposition 2009/10:148 (avsnitt 5.1.1) Grundläggande service i form av information och vägledning är av stor vikt för nya och etablerade företag. Staten har ett ansvar för att tillhandahålla lättillgänglig service och information om de regler och villkor som gäller för företagande. Den myndighetsservice som blivande och befintliga företagare erbjuds bör utvecklas, samordnas och förstärkas för att bättre tillgodose företagarnas behov. bör ges i uppdrag att, i samverkan med myndigheter av stor betydelse för företagande, vidareutveckla information och vägledning inklusive interaktiva tjänster riktade till nya och växande företag. Regeringen avser att följa upp hur myndigheters service till företagare utvecklas. Genomförda och planerade aktiviteter Regeringen har lämnat uppdrag till och att, i samråd med , lämna förslag på hur statliga informations- och vägledningstjänster riktade till blivande respektive befintliga företagare kan vidareutvecklas, samordnas och förstärkas. Ett femtontal myndigheter har i sina regleringsbrev fått i uppdrag att redovisa vilka initiativ de tagit för att vidareutveckla och förbättra service som t.ex. information och interaktiva tjänster riktade till blivande respektive befintliga företagare. Rapportering ska ske . Länsstyrelserna, , och är exempel på myndigheter som omfattas. g) Inriktning på rådgivningsinsatser Regeringens bedömning i proposition 2009/10:148 (avsnitt 5.1.2) Den rådgivning som staten tillhandahåller bör vara marknadskompletterande och kostnadseffektiv, ta hänsyn till regionala förutsättningar samt utgå från företagens efterfrågan. Att staten finansierar viss rådgivning betyder inte nödvändigtvis att rådgivningen ska utföras i offentlig regi. Genom kundvalssystem kan företagen ges ökade möjligheter att välja utförare av rådgivning. Den rådgivningsverksamhet som erbjuds av bör i större utsträckning än upphandlas, bl.a. för att stimulera utvecklingen av den privata marknaden av rådgivare. bör även i större utsträckning utveckla mäklarfunktioner som mentorskap och mötesplatser där företagare erbjuds rådgivning av andra företagare. har en omfattande rådgivningsverksamhet och kompetens när det gäller vad företagen efterfrågar samt kunskap om regionala förutsättningar. Genomförda och planerade aktiviteter avseende ägardirektiv Förändringar i linje med propositionen har gjorts, t.ex. följande: Rådgivningsresurserna i Almikoncernen ska i ökad utsträckning och till övervägande del användas för upphandling av externa konsulttjänster. ska vidareutveckla mäklarfunktioner som mentorskap och mötesplatser där företagare erbjuds rådgivning av andra företagare. En redovisning och uppföljning av rådgivningsverksamheten ska göras . Av redovisningen ska det framgå hur fördelningen mellan egen respektive upphandlad kompetens utvecklas. Genomförda och planerade aktiviteter avseende samverkansavtal för regionala bolag I de nya samverkansavtalen för 20112014 mellan staten och regionala ägare har följande formulering införts: Den rådgivningsverksamhet som erbjuds av ska i ökad utsträckning upphandlas. ska även i större utsträckning utveckla mäklarfunktioner, t.ex. mentorskap, och mötesplatser där företagare kan ta del av råd och erfarenheter från andra företagare. h) Uppföljning och utvärdering Regeringens bedömning i proposition 2009/10:148 (avsnitt 6) Statliga företagsfrämjande insatser bör följas upp och utvärderas mer regelbundet, dels på aktörsbasis, dels med avseende på systemet som helhet. Tillväxtanalys bör ges i uppdrag att utvärdera det företagsfrämjande systemet. Analysen bör utmynna i slutsatser om systemets effektivitet, marknadskompletterande roll, förekomsten av s.k. insatsgap, dvs. områden där insatser saknas eller är otillräckliga, samt hur väl insatserna motsvarar företagens behov.