bet · GY01CU9 · 2011-03-30 00:00:00 — 2010/11:CU9 Ändringar i skuldsaneringslagen m.m. Ändringar i skuldsaneringslagen m.m. I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2010/11:31 jämte en följdmotion och sju motioner från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena rör insolvensprognosen och betalningsplanen vid skuldsanering samt överskuldsättning. I propositionen föreslår regeringen att möjligheten att bevilja skuldsanering för näringsidkare utvidgas. Även om näringsidkaren bedriver en verksamhet som är av mer än ringa omfattning, ska han eller hon inte hindras från att få skuldsanering. Det föreslås också att skuldernas ålder inte längre ska beaktas särskilt vid bedömningen av om det är skäligt att bevilja skuldsanering. Även i fall då merparten av skulderna är relativt nya ska skuldsanering kunna beviljas om detta i övrigt är motiverat. Ändringarna syftar framför allt till att förbättra förutsättningarna för näringsidkare att fortsätta att bedriva näringsverksamhet eller att starta om efter ekonomiska svårigheter. Vidare föreslås det att förutsättningarna för att gallra uppgifter om skuldsanering i samband med kreditupplysningsverksamhet blir desamma för fysiska personer som bedriver näringsverksamhet som för andra fysiska personer. Lagändringarna är avsedda att träda i kraft . Utskottet föreslår att antar lagförslagen. Med bifall till ett motionsyrkande föreslår utskottet att tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen omgående bör återkomma till med förslag till en lagändring som innebär att skuldsanering ska kunna komma i fråga om gäldenären är på obestånd och så skuldsatt att han eller hon kan antas sakna förmåga att betala sina skulder . Utskottet föreslår vidare att , med bifall respektive delvis bifall till fem motionsyrkanden, tillkännager för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör utarbeta en strategi för hur överskuldsättning ska kunna undvikas och återkomma till med förslag på konkreta åtgärder för att minska antalet överskuldsatta. Regeringen bör också ta initiativ för att öka kunskaperna om barns och ungdomars situation i överskuldsatta familjer. Övriga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns tre reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173), 2. lag om ändring i skuldsaneringslagen (2006:548). Därmed bifaller proposition 2010/11:31. tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför. Därmed bifaller motion 2010/11:C4 yrkande 3. Reservation 1 (M, FP, C, KD) avslår motionerna 2010/11:Fi205 yrkande 1 i denna del och 2010/11:C4 yrkande 4. Reservation 2 (S, MP, V) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför. Därmed bifaller motion 2010/11:C4 yrkandena 1, 2 och 5, bifaller delvis motionerna 2010/11:C203 och 2010/11:C216 samt avslår motionerna 2010/11:Fi205 yrkande 1 i denna del, 2010/11:Fi260, 2010/11:C224, 2010/11:C255 och 2010/11:C287. Reservation 3 (M, FP, C, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), Per Lodenius (C), (S), (M), (MP), (SD), (V), (M), (S), (M), (FP), (KD), (S) och (S). Skuldsanering infördes i svensk rätt genom skuldsaneringslagen (1994:334). Den lagen ersattes av den nuvarande skuldsaneringslagen (2006:548). beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppgift att lämna förslag om skuldnedsättning för överskuldsatta företagare med personligt ansvar för företagets skulder. Utredningen skulle också undersöka varför privatpersoner som är så skuldsatta att de inom överskådlig framtid inte kan betala sina skulder inte söker, eller inte beviljas, skuldsanering. Utredningen skulle, beroende på vad undersökningen visade, föreslå åtgärder som underlättar för dessa gäldenärer att ta sig ur överskuldsättningen. Utredningen, som antog namnet insolvensutredning, lämnade delbetänkandet Vägen tillbaka för överskuldsatta (SOU 2008:82). Betänkandet har remissbehandlats. Beredningsunderlaget har, särskilt med tanke på förslaget i propositionen om att aktiva näringsidkare ska kunna få skuldsanering, kompletterats genom att en promemoria med utkast till lagrådsremiss har remissbehandlats. Orsakerna till att privatpersoner blir överskuldsatta och andra frågor med anknytning till skuldsanering har också behandlats av i rapporten vill göra rätt för sig (se KFM Rapport 2008:1). På grundval av det redovisade beredningsunderlaget föreslår regeringen efter att ha hört Lagrådet att antar de lagändringar som läggs fram. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och lagförslagen i bilaga 2. Med anledning av propositionen har en motion väckts. I ärendet behandlar utskottet också sju motioner från den allmänna motionstiden . Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I betänkandet behandlas, förutom proposition 2010/11:31, en följdmotion som väckts med anledning av propositionen och sju motioner från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena rör insolvensprognosen och betalningsplanen vid skuldsanering samt överskuldsättning. Motionsförslagen finns i bilaga 1. Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag. Genom skuldsaneringslagen (1994:334), som trädde i kraft , infördes en möjlighet för fysiska personer att under vissa förutsättningar helt eller delvis befrias från en övermäktig skuldbörda. Lagen kom till mot bakgrund av den överskuldsättning som drabbade många enskilda . har en ny skuldsaneringslag ersatt lag (prop. 2005/06:124, bet. LU35, rskr. 286, SFS 2006:548). Skuldsanering enligt skuldsaneringslagen går ut på att gäldenären helt eller delvis befrias från ansvar för betalningen av de skulder som omfattas av skuldsaneringen. En gäldenär med hemvist i som är fysisk person kan beviljas skuldsanering och därigenom befrias från ansvar för betalningen av de skulder som omfattas av skuldsaneringen. Skuldsanering får enligt 4 § skuldsaneringslagen beviljas om gäldenären är på obestånd och så skuldsatt att han eller hon inte kan antas ha förmåga att betala sina skulder inom överskådlig tid, och det är skäligt med hänsyn till gäldenärens personliga och ekonomiska förhållanden att skuldsanering beviljas honom eller henne. Vid denna bedömning ska särskilt beaktas skuldernas ålder, omständigheterna vid deras tillkomst, de ansträngningar gäldenären har gjort för att fullgöra sina förpliktelser och det sätt på vilket gäldenären har medverkat under handläggningen av ärendet om skuldsanering. Särskilda begränsningar gäller för näringsidkare. En näringsidkare får beviljas skuldsanering endast om det finns särskilda skäl med hänsyn till näringsverksamhetens ringa omfattning och enkla beskaffenhet. Begränsningen till verksamhet av ringa omfattning innebär att endast företagare som har sin huvudsakliga försörjning genom inkomst från annat håll än från företaget kommer i fråga (jfr prop. 1995/96:5 s. 167). I propositionen föreslår regeringen att möjligheten att bevilja skuldsanering för näringsidkare utvidgas. Att den näringsverksamhet som en fysisk person bedriver är av mer än ringa omfattning ska inte hindra att han eller hon får skuldsanering. Skuldernas ålder ska inte längre beaktas särskilt vid bedömningen av om det är skäligt att bevilja skuldsanering. Ändringarna syftar framför allt till att förbättra förutsättningarna för näringsidkare att fortsätta att bedriva näringsverksamhet eller att starta om efter ekonomiska svårigheter. Samma förutsättningar ska vidare gälla för att gallra uppgifter om skuldsanering i samband med kreditupplysningsverksamhet för fysiska personer som bedriver näringsverksamhet som för andra fysiska personer. Lagändringarna är avsedda att träda i kraft . Utskottet välkomnar att regeringen nu lägger fram ändringar som framför allt syftar till att förbättra förutsättningarna för näringsidkare att fortsätta att bedriva näringsverksamhet eller att starta om efter ekonomiska svårigheter. Utskottet ställer sig således bakom regeringens förslag och föreslår att antar lagförslagen. Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla de motioner som innehåller begäran om tillkännagivanden som rör frågor som anknyter till lagförslagen. Utskottets förslag i korthet tillkännager som sin mening för regeringen vad utskottet anför om att regeringen omgående bör återkomma till med lagförslag som innebär att skuldsanering ska kunna komma i fråga om gäldenären är på obestånd och så skuldsatt att han eller hon kan antas sakna förmåga att betala sina skulder . Därmed bifaller utskottet motionsyrkandet. Jämför reservation 1 (M, FP, C, KD). m.fl. (S, MP, V) anser i motion C4 (följdmotion) att förslag om att skuldsanering ska kunna komma i fråga om gäldenären är på obestånd och så skuldsatt att han eller hon kan antas sakna förmåga att betala sina skulder borde ha övervägts noggrannare av regeringen. Till skillnad från gällande lagstiftning som slår fast att förmåga att betala sina skulder inom överskådlig tid inte tillåter skuldsanering skulle en sådan ändring innebära att fler gavs rätt till skuldsanering och därmed möjlighet att ta sig ur sin överskuldsättning. Ett tillkännagivande yrkas därför om att regeringen ska återkomma till med förslag till en lagändring som innebär att skuldsanering ska kunna komma i fråga om gäldenären är på obestånd och så skuldsatt att han eller hon kan antas sakna förmåga att betala sina skulder (yrkande 3). Skuldsanering får, under vissa förutsättningar, beviljas en gäldenär som är på obestånd och så skuldsatt att han eller hon inte kan antas ha förmåga att betala sina skulder inom överskådlig tid, s.k. kvalificerad insolvens (4 § första stycket 1 skuldsaneringslagen). Enligt lagmotiven innebär detta att betalningsoförmågan ska antas vara, om än inte permanent, bestående i ett längre tidsperspektiv. Det ska därför i princip inte gå att se att insolvensen någonsin kommer att upphöra. En nettoskuldbörda som inte uppgår till mer än ett par för en person med fast och regelbunden inkomst ansågs enligt samma lagmotiv normalt vara för liten för att skuldsanering ska komma i fråga (prop. 1993/94:123 s. 92 f. och 197, jfr också NJA 1997 s. 229). insolvensutredning föreslog att skuldsanering ska kunna komma i fråga om gäldenären är på obestånd och så skuldsatt att han eller hon kan antas sakna förmåga att betala sina skulder . Utredningen konstaterade att prognosen med nuvarande regler ska ta sikte på gäldenärens betalningsförmåga inom överskådlig tid. Enligt utredningen bör prognosen inte behöva sträcka sig lika långt framåt i tiden som med nuvarande regler. Det framstår som mer adekvat att låta det ekonomiska ingångskravet vara avhängigt den förväntade betalningsoförmågan . Enligt utredningen borde detta avse en tidsperiod . I utredningsbetänkandet redovisas att har anfört att en betalningsoförmåga som förväntas bestå fem till borde vara tillräcklig för att uppfylla lagens insolvenskrav (Processägarens ställningstagande , nr 14/08/Skusan, dnr 801 678-08/121). De föreslagna förändringarna kommer, anförde utredningen, i praktiken att innebära att det skapas en enklare väg in i skuldsaneringsförfarandet. Eftersom bedömningen av såväl säkerheten i insolvensprognosen som varaktigheten av insolvensen ska vara betydligt mer generös mot gäldenären, kan fler gäldenärer komma i åtnjutande av skuldsanering. är ändringarna inte så långtgående att det allmänna förtroendet för skuldsaneringsinstitutet ska behöva drabbas negativt (SOU 2008:82 s. 131 f.). I propositionen konstateras att det inte finns någon anledning att ifrågasätta utredningens bedömning att förslaget skulle vara positivt för många överskuldsatta gäldenärer. Med hänsyn till det ingrepp i den civilrättsliga avtalsrelationen som en skuldsanering innebär bör denna möjlighet dock reserveras för de fall då någon har avsevärda skuldproblem. Skulle ändringsförslaget genomföras ökar risken att ingångna förpliktelser inte fullföljs. Enligt beräkningar riskerar antalet ansökningar om skuldsanering att flerfaldigas, och även de som med gällande ordning inte omfattas av regelverket skulle kunna beviljas skuldsanering. Det finns en risk att ett sådant förfaringssätt skulle kunna påverka den allmänna betalningsmoralen negativt. Det framhålls i propositionen att förutsättningarna för att få skuldsanering ändrades . Att det s.k. egenförsöket då togs bort ledde till en fördubbling av antalet ansökningar. Det är lämpligt att effekterna av ändringen kan överblickas innan förutsättningarna ändras ytterligare. Enligt har också allt fler ansökningar beviljats i och med att myndigheten i större utsträckning gjort en totalbedömning av gäldenärens förhållanden. Sammanfattningsvis gör regeringen bedömningen att bestämmelsen om insolvensprognosen bör behållas oförändrad. Därmed ska utredningens förslag i den delen inte genomföras. Regeringen uppger att den noga kommer att följa utvecklingen på området (prop. 2010/11:31 s. 18 f.). I rättsfallet NJA 2010 s. 496 har prövat om en gäldenär uppfyllde kravet på kvalificerad insolvens enligt skuldsaneringslagen. I målet hade en gäldenär beviljats skuldsanering av . Skulderna som omfattades av skuldsaneringen uppgick till . Dessa avsåg obetalda studielån, banklån och kontokrediter samt skulder för övrig konsumtion som i huvudsak uppkom . En skuld till () om , som inte var förfallen till betalning, undantogs. Skuldsaneringen byggde på att CSN, i enlighet med sitt åtagande vid en eventuell skuldsanering, skulle bevilja anstånd med betalningar på studieskulden. Betalningsplanen som fogades till beslutet om skuldsanering innebar att gäldenären skulle betala av skuldbeloppen, totalt , genom att erlägga månadsbetalningar om till de borgenärer som angavs i planen. CSN överklagade beslutet om skuldsanering till tingsrätten som avslog överklagandet. CSN överklagade till hovrätten och yrkade att domstolen skulle avslå ansökan om skuldsanering. Som grund anförde CSN att gäldenären inte kunde anses kvalificerat insolvent och att hon därmed inte var berättigad till skuldsanering. Hovrätten konstaterade att gäldenären hade förfallna skulder på ca och att det av ingivet anställningsbevis framgick att hon arbetade deltid med en månadslön på för heltid. Mot bakgrund av detta ansåg domstolen vid en samlad bedömning att gäldenären inte kunde anses kvalificerat insolvent. Hovrätten upphävde därmed beslut att bevilja skuldsanering. Gäldenären överklagade till . Domstolen konstaterade att inkomsten då uppgick till med tillägg av ersättning för obekväm arbetstid med ca och att gäldenären hade en fast tjänst som socialsekreterare arbetstid. Enligt domstolen var gäldenärens betalningsutrymme så pass stort att det inte torde vara omöjligt för henne att vara skuldfri på åtminstone . Mot den bakgrunden ansåg att det inte var möjligt att säga att hon skulle sakna förmåga att betala sina skulder inom överskådlig tid. Gäldenären kunde därför inte anses uppfylla kravet enligt 4 § första stycket 1 skuldsaneringslagen på kvalificerad insolvens. fastställde hovrättens beslut. uppgav justitieministern i ett svar på en skriftlig fråga att antalet personer som beviljas skuldsanering ökat väsentligt. En anledning är de förenklingar som gjordes då bl.a. kravet på ett s.k. egenförsök slopades. Ytterligare lättnader för överskuldsatta föreslås nu av regeringen i proposition 2010/11:31. Även företagare ska kunna komma i fråga för skuldsanering, och det ska vara möjligt att få skuldsanering efter att man har blivit överskuldsatt. Ändringarna väntas leda till att fler får skuldsanering. Ännu fler skulle kunna beviljas skuldsanering om de bara ansökte om det. Det finns en stor grupp gäldenärer som är så skuldsatta som det krävs enligt lagen och som skulle kunna få skuldsanering men som inte ansöker om det. Man bör i första hand försöka nå ut till dem genom bättre informationsinsatser och rådgivning. Kommunerna har förstärkts med ytterligare resurser. När det gäller själva förutsättningarna för att få skuldsanering bör dock principen vara att en persons skulder ska skrivas av bara i de fall då de bedöms inte kunna bli betalda och att borgenärerna alltså inte ska drabbas av någon reell förlust. Långivare och leverantörer ska inte behöva avstå från att få betalt när en person faktiskt bedöms kunna betala om än . Det är för tidigt att närmare bedöma vilka konsekvenser Högsta domstolens avgörande kommer att få för praxisen på området. Justitieministern uppger att hon naturligtvis kommer att följa utvecklingen (svar på fråga 2010/11:299). Skuldsanering möjliggör för svårt skuldsatta personer att bli fria från sina skulder. Av dem som genomgår skuldsanering är det relativt få som återkommer till med nya skulder. Genom Högsta domstolens avgörande har det klarlagts hur rekvisitet om kvalificerad insolvens i skuldsaneringslagen ska tolkas. Risken är nu stor att endast gäldenärer med mycket stora skulder utan betalningsförmåga kommer att beviljas skuldsanering. Enligt utskottets mening är det angeläget att fler inte färre svårt skuldsatta gäldenärer ska kunna komma i fråga för skuldsanering. Utskottet anser därför att insolvensprognosen inte ska behöva sträcka sig lika långt som med nuvarande regler. Skuldsanering ska enligt utskottets mening kunna komma i fråga om gäldenären är på obestånd och så skuldsatt att han eller hon kan antas sakna förmåga att betala sina skulder . Detta bör avse en tidsperiod . Utskottets förslag överensstämmer med de förslag som lagts fram av insolvensutredning. Den föreslagna ändringen är inte så långtgående att det allmänna förtroendet för skuldsaneringsinstitutet ska behöva drabbas negativt. Mot den redovisade bakgrunden anser således utskottet att regeringen omgående ska återkomma till med förslag till ändring i skuldsaneringslagen i enlighet med vad som anförts ovan. Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Ställningstagandet innebär ett bifall till motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en kortare betalningsplan vid skuldsanering. Utskottet hänvisar till att regeringen avser att följa utvecklingen på området. Jämför reservation 2 (S, MP, V). I motion C4 (följdmotion) anför m.fl. (S, MP, V) att föreslår att huvudregeln för betalningsperioden vid skuldsanering sänks från fem till . Många av dem som sitter med stora skulder har levt på existensminimum . Det finns anledning, särskilt då barn riskerar att drabbas av förälderns överskuldsättning, att huvudregeln för återbetalningsperioden minskas från fem till . Ett tillkännagivande yrkas i enlighet med detta (yrkande 4). I motion Fi205 (från den allmänna motionstiden) framhåller (KD) att regeringen i propositionen föreslår ändringar som innebär att det bl.a. ska gå snabbare att få skuldsanering för den som har skulder från näringsverksamhet, men att detta inte är tillräckligt. Ett tillkännagivande yrkas om att en kortare skuldsaneringstid bör införas för dem som snabbt vill komma på fötter igen (yrkande 1 i denna del). Vid en skuldsanering ska enligt 8 § skuldsaneringslagen, i den mån gäldenärens ekonomiska förhållanden medger det, bestämmas en betalningsplan som visar när och hur kvarstående belopp av varje borgenärs fordran ska betalas. Betalningsplanen ska löpa , om det inte finns särskilda skäl att bestämma . Har gäldenären förmåga att betala av på sina skulder, föreslår normalt att betalningsplanen ska löpa . I undantagsfall föreslås en kortare betalningsperiod. Det har t.ex. skett i fall då gäldenären lider av en livshotande sjukdom eller har uppnått en hög ålder. kvarstår skulderna till viss del och kan återgå till den ursprungliga nivån om gäldenären missköter sina åtaganden. Det är först när gäldenären fullgjort betalningarna i enlighet med betalningsplanen som han eller hon definitivt befrias från ansvar för betalningen av de fordringar som omfattas av skuldsaneringen. föreslog att en betalningsplan bör löpa , i stället för som normalt . En sådan kortare betalningsplan kan ge näringsidkare möjlighet att starta en ny näringsverksamhet innan de tappar lusten och förmågan. Mot detta talar dock borgenärernas befogade intressen av högsta möjliga betalning för sina fordringar betalningsplanens längd avgör i praktiken hur mycket borgenärerna kan få ut av sina fordringar. Enligt utredningen måste det aktuella utredningsuppdraget emellertid i grunden anses syfta till att förskjuta balansen mellan gäldenärernas (inte minst de f.d. näringsidkarnas) och borgenärernas intressen till förmån för den förra kategorin, vilket också kan härledas till det samhällsekonomiska intresset av nyföretagande. Mot denna bakgrund föreslås därför en kortare betalningsplan (SOU 2008:82 s. 135 f.). I propositionen konstaterar regeringen att det är tydligt att utformningen av reglerna om skuldsanering påverkar gäldenärers och borgenärers agerande i samband med kreditgivning. En förkortning av betalningsperioden påverkar förstås inte borgenärers möjlighet att få betalt i de skuldsaneringsärenden där gäldenärens bristande betalningsförmåga mynnar ut i en skuldsanering utan betalningsplan. I andra fall avgör dock betalningsplanens längd hur stor andel av fordringarna som borgenärerna totalt får betalt för. Naturligtvis handlar det om en begränsad del av de totala krediterna som blir föremål för avskrivning, och i många fall innebär avskrivningen bara en bekräftelse på att gäldenären saknar möjlighet att betala sina skulder. I detta ljus kan risken för att tillgången på krediter försämras framstå som begränsad. Ett antal remissinstanser framför dock att utredningens förslag skulle kunna påverka kreditgivningen negativt, i synnerhet för företag som redan har svårt att få krediter. Regeringen delar bedömningen. Att företag på goda villkor ska kunna låna pengar för sin verksamhet är avgörande för ett väl fungerande näringsliv. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att förbättra förutsättningarna för en effektiv kreditmarknad, t.ex. genom den lagändring som trädde i kraft och som innebär att företagsinteckningens värde som kreditsäkerhet stärks (se prop. 2007/08:161). Sammanfattningsvis gör regeringen bedömningen att betalningsplanen bör behållas oförändrad. Därmed ska utredningens förslag i den delen inte genomföras. Regeringen uppger att den dock noga kommer att följa utvecklingen på området (prop. 2010/11:31 s. 18 f.). På de skäl som anförs i propositionen delar utskottet regeringens bedömning att bestämmelserna om betalningsplanen bör behållas oförändrade. I propositionen har regeringen redovisat att den noga kommer att följa utvecklingen på området. Mot denna bakgrund saknas enligt utskottet anledning att föreslå någon åtgärd från med anledning av motionerna, varför de bör avslås. Utskottets förslag i korthet tillkännager som sin mening för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör utarbeta en strategi för hur överskuldsättning ska kunna undvikas och återkomma till med förslag på konkreta åtgärder för att minska antalet överskuldsatta. Regeringen bör också ta initiativ för att öka kunskaperna om barns och ungdomars situation i överskuldsatta familjer. Därmed bifaller respektive delvis bifaller fem motionsyrkanden med olika förslag på åtgärder mot överskuldsättning. Övriga motionsyrkanden avslås. Jämför reservation 3 (M, FP, C, KD). I motion C4 (följdmotion) föreslår m.fl. (S, MP, V) ett tillkännagivande om att regeringen bör utarbeta en strategi för hur överskuldsättning ska kunna undvikas. Målet måste vara att minska antalet ansökningar om skuldsanering, men inte genom att skärpa regelverket för skuldsanering utan genom att skapa bättre förutsättningar för enskilda hushåll att klara sin ekonomi, skapa sysselsättning, överbrygga omställningsperioder och förhindra överskuldsättning. Även insatser för att öka den privatekonomiska kunskapen hos hushållen behöver göras och betydelsen av en aktiv och utåtriktad konsument- och budgetrådgivning i kommunerna framhålls (yrkande 1). Motionärerna trycker i samma motion också på att barnen drabbas när en förälder är överskuldsatt.