bet · GY01KrU10 · 2011-05-18 00:00:00 — avsätter pengar till förvaltningen av ringmur och kyrkoruiner, omfattningen varierar mellan åren men i genomsnitt avsätts . Vissa år görs extra satsningar, som 2010 då ca avsattes för extra insatser. Utskottet noterar att och har påbörjat ett samtal om murens fortsatta förvaltningsformer. Målsättningen är en långsiktig och hållbar förvaltning av ringmur. Motion Kr248 (S) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att låta pröva om flyttningen av stad kan föras upp på . (FP) föreslår i motion Kr224 att regeringen ska ansöka om att låta pröva om flyttningen av stad motiverar att flyttningen förs upp på så att man därmed kan verka för stöd från Europeiska unionen för den kulturgärning som flyttningen och dokumentationen av att flytta en stad innebär. Att flytta en stad på grund av att den riskerar att sjunka ned i jorden är så ovanligt att inget annat exempel existerar. världsarvskonvention syftar till att skydda fysiska kulturarv såsom byggnadsminnesmärken: arkitektoniska verk, monumentala skulpturer och målningar, element eller byggnadsverk av arkeologisk art, inskriptioner, grottbostäder samt flera företeelser tillsammans som är av särskilt stort universellt värde ur historisk, konstnärlig eller vetenskaplig synpunkt (artikel 1, konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv). Konventionen är således svårligen tillämplig på processer, vilket utskottet tidigare konstaterat i betänkande 2008/09:KrU3. Utskottet vill peka på det mycket aktiva arbete som bedrivs med att dokumentera vad som händer i . har 20072009 haft ett regeringsuppdrag att följa och stödja utvecklingen i och (Malmfälten). arbetade efter två spår: den praktiska lokala planeringssituationen och ett generellt kunskapsuppbyggande spår. I slutrapporten, , redovisades att det finns ett omfattande kunskapsmaterial att tillgå i . Flera seminarier eller workshops har genomförts både nationellt och internationellt på temat Att flytta en stad. följer fortsatt utvecklingen i Malmfälten, även om det huvudsakliga ansvaret ligger på i . Vidare är representerat i den arbetsgrupp inom som har till uppgift att koordinera samarbetet för en effektiv handläggning av ärenden som rör vissa planerade förändringar i och . Med det ovan anförda avstyrks motion Kr224 (FP). Förvaltning av vissa byggnadsminnen Utskottets förslag i korthet avslår fyra motioner om förvaltning av vissa byggnadsminnen. Den fortsatta beredningen av förslagen i betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31) bör avvaktas. I motion Kr309 föreslår (M) ett tillkännagivande till regeringen om att fastslå som ett kulturarv av nationellt intresse och därmed också att det finns ett nationellt ansvar för dess bevarande. (S) föreslår i motion Kr293 att ska ta över ägandet av (kommun, län) för att bevara och säkra områdets framtida långsiktiga förvaltning. Motionären pekar på att underhållet är kraftigt eftersatt och att det inte finna tillräckliga resurser. I motion Kr229 begär Finn (M) att regeringen utreder framtiden för Lambohovs säteri (, ) med syfte att bevara och utveckla dess nationella kvaliteter och göra säteriet till ett nationellt minnesmärke. (M) föreslår i motion Kr241 att staten ska förvärva Skärva herrgård (kommun, ) för att säkra att byggnad och inventarier hålls i intakt skick. Egendomen är enligt motionären till salu och även om herrgården är byggnadsminnesförklarad ger detta inget skydd åt inventarierna, trots att dessa är en viktig del i herrgårdens kulturella funktion. Bakgrund och tidigare behandling Stora delar av är statligt byggnadsminne. Fästningen, som förvaltas av , är enda s.k. gördelfästning. Det innebär att flera fort byggts separat och sedan förbundits med ett sammanhållande mellanverk. Fästningens olika fort är insprängda i berget. , som förvaltas av , är byggnadsminne enligt beslut av i län. Kulturministern har i ett interpellationssvar (2010/11:153) angående brukets akuta problem anfört att hon inte ansåg att det fanns anledning att ompröva det ställningstagande som regeringen gjorde 2008 om att inte agera med anledning av en hemställan från stiftelsen att staten skulle överta ägandet av fastigheten . I svaret hänvisas till att den aktuella miljön är förklarad för byggnadsminne och att dess kulturhistoriska värden därmed har ett skydd för framtiden. Skyddet innebär att ägaren åtagit sig att bevara och vårda miljön. Ministern konstaterade att ägaren fått stöd från staten med i form av bidrag till kulturmiljövård som fördelas av i län. Kulturministern framhöll vidare att den stora majoriteten av värdefulla kulturmiljöer inte förvaltas av staten och inte heller bör ingå i statens förvaltning utan bevaras och utvecklas bäst genom att även fortsättningsvis vara i enskild ägo. Lambohovs säteri är förklarat som riksintresse för kulturmiljövården, och herrgården är byggnadsminnesförklarad. Parken och delar av området omfattas av skyddsbestämmelser. förvärvade säteriet 1966 med villkor att säljaren med maka skulle ha rätt att bo kvar under sin livstid. Då kommunen inte ansåg att det fanns någon verksamhet som hade ekonomiska resurser att driva verksamhet i byggnaderna beslöt kommunstyrelsen 2001 att sälja herrgården på den öppna marknaden när den blir hyresledig. Parken skulle dock fortsatt vara öppen för allmänheten. Någon försäljning har ännu inte skett. har en omfattande utvändig renovering gjorts. Skärva herrgård är privatägd och byggnadsminne . Den ingår i världsarvet Örlogsstaden . Herrgården, som byggdes 17851786 som sommarbostad av varvsamiral , är belägen inom riksintresseområde för kulturmiljövården. Då ägarna bjöd ut herrgården till försäljning skrev i till regeringen och begärde att staten skulle köpa herrgården. Ärendet bereds i . I de nu aktuella motionerna begärs att staten ska ta större ansvar eller helt ta över ansvaret för de aktuella byggnadsminnena. Inledningsvis konstaterar utskottet att samtliga byggnader är byggnadsminnesförklarade. Därmed har deras kulturhistoriska värden ett skydd för framtiden. Skyddet innebär att ägaren åtagit sig att bevara och vårda miljön. Ägaren kan i denna viktiga uppgift få ett stöd från staten i form av bidrag till kulturmiljövård som fördelas av . Utskottet konstaterar vidare att frågan om vilka fastigheter staten ska äga har behandlats av en särskild utredare som har presenterat utredningsbetänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31). I betänkandet föreslås vissa principer för vilka fastigheter som staten bör äga. Dessa är fastigheter som är kulturhistoriskt särskilt betydelsefulla, har ett särskilt betydelsefullt symbolvärde eller har betydelse för rikets säkerhet. För att identifiera kulturfastigheterna anser utredaren att de förslag som och tagit fram i princip bör tillämpas. Förslaget innebar att ett antal breda nationella berättelser formulerades till vilka man kopplade kulturfastigheter som speglade dessa berättelser. Utredaren föreslår att modellens tillämpning som en grund för urval av statens innehav bör formaliseras och ansvaret för dess olika delar bestämmas. Kulturfastigheter som inte uppfyller berättelsemodellens kriterier behöver analyseras och hanteras utifrån sina individuella förutsättningar. I syfte att åstadkomma en rationell hantering av statens kulturfastigheter föreslår utredaren att samtliga kulturfastigheter ska förvaltas av , i stället för som av olika statliga myndigheter. bör arbeta mer aktivt med att utveckla besöksmål i samarbete med kommunerna, landstingen och besöksnäringen. bör vidare i sin förvaltning av kulturfastigheterna klargöra målsättningen med bevarandet för respektive fastighet. Betänkandet har skickats ut på remiss till 110 remissinstanser. Remisstiden går ut . Utskottet anser att den pågående beredningen bör avvaktas och avstyrker därmed motionerna Kr229 (M), Kr241 (M), Kr293 (S) och Kr309 (M). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om ytterligare medel till underhåll av byggnadsminnet med hänvisning till den nya samverkansmodellen och den regionala prioriteringen. I motion Kr212 begär (M) att regeringen ser över möjligheterna till ökade satsningar på underhåll av byggnadsminnet . Det svaga ekonomiska resultatet för stiftelsen som förvaltar har lett till ett eftersatt underhåll. Motionären anser att det behövs ett extra underhållsstöd på . Därefter bör stiftelsen kunna återgå till en mer normal egenfinansierad underhållsnivå. Byggnadsminnet och slöjdseminarium ägs och förvaltas av . Stiftelsen har två huvudsakliga ändamål, dels att bevara och levandegöra som kulturarv, dels att främja slöjdens och hantverkets fortlevnad. Regeringen utser ledamöter i stiftelsens styrelse. vid , som startades , kom att lägga grunden till den svenska skolslöjden. Man arbetade med trä- och metallslöjd samt textilslöjd i olika tekniker, med idrott, matlagning och trädgårdsskötsel. 18801914 hade man internationella kontakter med lärare från ett fyrtiotal länder i alla världsdelar. Verksamheten fortgick till 1960 och flyttades då till . är bland de första regionerna att införa den nya samverkansmodellen som ger regionen ansvar för fördelningen av vissa statliga bidrag till regional och lokal kulturverksamhet. Syftet är att föra kulturen närmare medborgarna och främja ett lokalt och regionalt engagemang för kulturfrågorna. Modellen innebär en tyngdpunktsförskjutning från centralt fattade beslut till ökat regionalt ansvar för kulturområdet. Utskottet kan konstatera att det av underlag till regionala kulturplanen 20112012 framgår att Byggnadsvård är en av de verksamheter inom kulturarvsområdet som kommer att få del av statliga medel under 20112012. Med det anförda avstyrks motion Kr212 (M). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om skydd av fiskelägen. Fiskelägena är redan utpekade som område av riksintresse för deras natur- och kulturvärden. I motion Kr276 begär Skånberg (KD) skydd av fiskelägen enligt kulturminneslagen. Motionären anser att den ekonomiska kapaciteten för att underhålla fiskelägenas hamnar minskar i takt med att fisket går allt sämre, och nyinflyttade kan frestas att exploatera dessa miljöer. Han anser att fiskelägena är av riksintresse och att de därför bör bevaras för kommande generationer. Områden av riksintresse är enligt mark- och vattenområden som har nationell betydelse för bevarande och utveckling (3 kap. 6 § , MB). Det kan gälla såväl kulturmiljövård som naturvård, friluftsliv, rennäring, yrkesfiske, industri, energiproduktion, kommunikationer eller vattenförsörjning. Avsikten är att låta statliga intressen få ett styrande genomslag i den kommunala fysiska planeringen och i andra beslut om markanvändning. Områdena ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan skada de värden som är av riksintresse. Utskottet vill framhålla att i 4 kap. MB utpekas vissa områden i sin helhet som riksintresse med hänsyn till de natur- och kulturvärden som finns där. Ett sådant område är kustområdet i från Örnahusen söder om till . Turismens och friluftslivets, främst det rörliga friluftslivets, intressen ska särskilt beaktas vid bedömningen av tillåtligheten av exploateringsföretag eller andra ingrepp i detta områdes miljö. I i läns kommentarer till särskilt värdefulla kulturmiljöer i lyfts bl.a. fram att det i fiskelägena är såväl det äldre byggnadsbeståndet som gatumönstret och hamnanläggningarna med tillhörande öppna planer som är viktiga element. Utskottet vill vidare peka på att länsstyrelserna enligt 3 kap. lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. har möjlighet att byggnadsminnesförklara en byggnad som är synnerligen märklig genom sitt kulturhistoriska värde eller som ingår i ett kulturhistoriskt synnerligen märkligt bebyggelseområde. Bestämmelserna om byggnadsminnen får också tillämpas på park, trädgård eller annan anläggning av kulturhistoriskt värde. Utskottet konstaterar att kusten och fiskelägena redan är utpekade som riksintressen för deras natur- och kulturvärden. Här kan även nämnas att renoverat pirerna i Vitemölla och att har haft tillsyn av exploateringen i . Utskottet anser motion Kr276 (KD) tillgodosedd med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om förändrad ansvarsfördelning angående . I motion Kr334 framhåller Finn och (båda M) att ägarna (, och kommuner och AB kanalbolag) har det största ansvaret för upprustning och underhåll av . Underhållsbehovet är emellertid stort och kräver långsiktighet och en långsiktigt hållbar ekonomi. För att trygga vederbörligt underhåll för kanalen anser motionärerna att man bör överväga en förändrad ansvarsfördelning mellan berörda kommuner, region och stat. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. AB ägs av , , kommun samt AB kanalbolag. Kanalen, som har stor betydelse för turismen och erbjuder fina rekreationsmiljöer, är förklarad som riksintresse för kulturmiljön. Som ovan redovisats är område av riksintresse enligt mark- och vattenområden som har nationell betydelse för bevarande och utveckling. Syftet är att nationella intressen ska hävdas i den kommunala fysiska planeringen och i andra beslut om markanvändning. Utskottet vill peka på att är byggnadsminnesförklarad. Detta innebär att det finns möjlighet att få bidrag för kulturhistoriskt motiverade överkostnader enligt förordningen (2010:1121) om bidrag till förvaltning av värdefulla kulturmiljöer. Sådana bidrag har också beviljats av i . Motion Kr334 (M) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om större statligt ekonomiskt ansvar för . (S) föreslår i motion Kr300 ett tillkännagivande till regeringen om att undersöka möjligheterna för staten att ta ett större ekonomiskt ansvar för , i . Motionären anser att borde vara av riksintresse och vill därför uppmuntra en dialog mellan den lokala och regionala nivån och staten för att säkerställa bevarandet av detta kulturhistoriska arv. Sala silvergruvas storhetstid inföll . Den huvudsakliga brytningen av silver upphörde , och 1962 stängdes den sista silvergruvan i . Gruvan är en turistattraktion med drygt 30 000 besökare . Sala kommun är sedan 1988 majoritetsägare i . Utskottet konstaterar att har ett aktivt samarbete med i . beviljade i kulturmiljövårdsmedel för i huvudsak vård av bebyggelse men även vård av fornlämningar, vård av mark och framtagande av kunskapsunderlag. har gruvan även fått EU-bidrag från strukturfonden mål 2 Norra på och medfinansieringsbidrag från på . Även kommer stöd att utgå från för markvårdande åtgärder Utskottet anser inte att motion Kr300 (S) bör föranleda något initiativ från sida. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om kulturstöd till museijärnvägar med hänvisning till att det finns ett sådant stöd. I motion Kr317 begär och (båda M) ett tillkännagivande till regeringen om att se över möjligheterna att ge kulturstöd till museijärnvägar. Det är rimligt att även de levande järnvägarna runt om i landet får del av statligt stöd, anför motionärerna. Utskottet konstaterar att museijärnvägsföreningar med stöd av förordningen (2002:920) om bidrag till arbetslivsmuseer kan ansöka om bidrag. Ansökan prövas av . Medel för ändamålet finns under anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård, anslagsposten Bidrag till arbetslivsmuseer. Utskottet noterar att anslagsposten ökades från 2009 till . Bidragen ska stödja projekt som stärker arbetslivsmuseernas möjligheter att bevara och bruka industrisamhällets kulturarv. Motion Kr317 (M) får anses i huvudsak tillgodosedd med det anförda och avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om en resursenhet för genusfrågor med hänvisning till pågående satsning på jämställdhetsarbete inom utställningsverksamheten och hela kulturområdet. Jämför särskilt yttrande 2 (MP). I motion Kr210 föreslår (MP) att kultursektorn bör får en resursenhet för genusfrågor. Motionären anser att det finns behov av ett genusperspektiv inom kultursektorn generellt och museer speciellt. I kulturpropositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) gjorde regeringen bedömningen att arbetet för att uppnå en mer jämställd och balanserad representation inom utställningsområdet måste fortsätta och intensifieras. Utskottet som delar denna uppfattning kan med tillfredsställelse konstatera att regeringen beslutade att ge i uppdrag att på nya och bättre sätt arbeta med jämställdhetsaspekter i utställningsverksamheten. För detta uppdrag avsätts . Totalt avsätter regeringen till ytterligare satsningar på jämställdhet inom kulturområdet. Utskottet anser inte att någon särskild resursenhet behövs för frågorna och avstyrker därmed motion Kr210 (MP). Utskottets förslag i korthet ger, med anledning av en motion, regeringen som sin mening till känna att denna bör beakta sysselsättningsbehovet bland kulturarbetare såväl som behovet av fortsatta insatser inom museisektorn för att vårda och bevara kulturarvet. I motion Kr262 begär och (båda S) stöd till länsmuseernas arbete med kulturarvet. Motionärerna framhåller betydelse. Enligt motionärerna återstår det dock mycket att göra. Därför bör länsmuseerna få stöd för sin verksamhet med att dokumentera och tillgängliggöra kulturarvet. infördes ursprungligen som ett tvåårigt projekt 20062007 och kom sedan att förlängas så att det även omfattade 2008 och 2009 om än i mindre omfattning. Projektet syftade till att vårda, bevara och tillgängliggöra kulturinstitutionernas samlingar, föremål och arkivalier. innebar projektet ett viktigt arbetsmarknadspolitiskt instrument då mer än 1 000 personer fick möjlighet till anställning under någon del av perioden. Utskottet vill understryka att det är angeläget att regeringen beaktar sysselsättningsbehovet bland kulturarvsarbetare såväl som behovet av fortsatta insatser inom museisektorn för att vårda och bevara kulturarvet. Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Kr262 (S) bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om att museer skulle ha rätt att låna verk som för stunden inte visas i de centrala museer som ansvarar för dem. hänvisar till pågående arbete på området. avslår även ett motionsyrkande om att flera centrala museer ska etablera filialer ute i landet. Jämför reservationerna 1 (S, MP, V) och 2 (MP). m.fl. (MP) begär i motion Kr338 ett tillkännagivande till regeringen om att ge fri dragningsrätt på samlingar och verk som för stunden inte visas av det museum som ansvarar för dem (yrkande 5). Motionärerna anför att de centrala museerna endast visar en bråkdel av alla sina verk. Resten ligger nedpackade i förråd. Därför bör man införa en ny princip som innebär att museer som vill visa verken ska ha förtur före dem som bara förvarar dem. Motionärerna föreslår vidare att fler centrala museer och andra kulturinstitutioner ska göra som i och etablera filialer i andra delar av (yrkande 6). Även m.fl. (V) begär i motion Kr331 en ny princip som innebär att museer som vill visa verken ska ha förtur före det museum som ansvarar för verken men som för stunden inte visar dem (yrkande 5). I proposition 2009/10:3 Tid för kultur gjorde regeringen bedömningen att det fanns ett behov av att ytterligare öka samverkan inom museisektorn. De centrala museerna borde få ett gemensamt uppdrag att redovisa pågående samarbete mellan museerna samt hur de avsåg att ytterligare utveckla samarbetet i sektorn. borde få i uppdrag att utveckla sin roll som en samlande aktör inom museisektorn. De centrala museerna1[ Centrala statliga myndigheter: , med . , Statens museer för världskultur, Livrustkammaren och med Stiftelsen , Statens maritima museer, , , och Moderna museet.Centrala stiftelser: , , och Arbetets museum.] har avlämnat en rapport till om Förstärkt samarbete inom museisektorn. I rapporten förespråkar centralmuseerna en framtida samverkansmodell för hela museisektorn som bygger på att är den primära samlande noden och kommunikationskanalen för den svenska museisektorn. Inom ramen för , och i bred dialog och samverkan, avser centralmuseerna att verka för en fortsatt öppen process för att identifiera och bedriva samverkansmöjligheter som ger ömsesidig nytta. har i sin rapport till lyft fram att förbundet arbetar vidare med att ta till vara, samla och driva den svenska museisektorns gemensamma intressen. En ny webbplats skapar möjlighet till information och kommunikation och stärker därmed utvecklingsarbetet inom sektorn. har för avsikt att aktivt delta i en dialog med och andra statliga aktörer för att säkerställa största möjliga synergieffekter inom museisektorn som helhet. Rapporterna bereds i . Utskottet vill vidare lyfta fram att det vid ett studiebesök på informerades om det samarbete som nu utvecklar med flera museer i landet för att kunna låna ut och visa mer av samlingar som museet kommer att vara stängt för renovering. Utskottet anser att det pågående arbetet inom området bör avvaktas och avstyrker därmed motionsyrkandena Kr331 (V) yrkande 5 och Kr338 (MP) yrkande 5. Utskottet biträder inte heller förslaget om att fler centrala museer borde etablera filialer runt om i landet. Motion Kr338 (MP) yrkande 6 avstyrks. Statligt stöd till vissa museer och kulturcentrum Utskottets förslag i korthet avslår sex motioner om stöd till museer och en motion om inrättande av ett nytt museum. I motion Kr290 föreslår och (båda S) ett tillkännagivande till regeringen om att på ett bättre sätt uppmärksamma Stiftelsen framtida arbete. är utvecklat i samarbete mellan två län och sju kommuner i Bergslagen och består av miljöer med hyttor, smedjor, men också bergsmansgårdar, kraftverk och konstutställningar. I motion Kr308 tar också (S) upp . Motionären anser att aktiviteterna i miljöerna behöver utvecklas men för detta behövs en tryggare finansiering. Museet behöver därmed en breddad finansiering till gagn för både stat och den bygd inom vilken museet är verksam. I motion Kr271 begär m.fl. (FP) ett tillkännagivande om dels vad avser fastigheten och , dels vad avser verksamheten och regeringens förpliktelser. Motionärerna anser att regeringen bör pröva möjligheten att ge i uppdrag att förvalta Backåkra. bör vidare klargöra vilket ansvar regeringen ska ta för att ska få ett FN-museum i Backåkra. m.fl. (S) föreslår i motion Kr277 att Ljungbergsmuseet görs till ett länsmuseum för bildkonst. Detta skulle stärka kulturutbudet i hela och fungera som ett bra komplement till det glasmuseum som finns i . Förutsättningen för förverkligandet är en permanent finansiering. I motion Kr267 av och (båda M) föreslås att möjligheten till kulturstöd för motorhistoriska museer ses över. Motionärerna konstaterar att många entusiaster lägger ned både tid och pengar på att reparera och underhålla äldre fordon. Traditionella museer erhåller statligt stöd, och det bör även levande motorhistoriska museer kunna göra, anser de. Finn (M) anser i motion Kr330 att det är motiverat att överväga inrättandet av ett statligt museum till ära. Ett sådant museum skulle med fördel kunna fungera interaktivt. Museet skulle ge en tidstypisk bild av och samhällsdebatten 19601985. Utskottet vill betona att staten har en central roll då det gäller att uppmuntra och stödja museiväsendet. Detta görs bl.a. genom att staten medverkar till att upprätthålla en infrastruktur som möjliggör för museer ute i landet att fånga in de regionala och lokala initiativ som finns. Centrala inslag i den statliga museipolitiken på det regionala planet är Riksutställningar, stödet till de regionala museerna och stödet till icke-statliga kulturlokaler. Regionala museer som uppbär statsbidrag har möjlighet att låta en del av bidraget tillfalla ett annat regionalt eller lokalt museum. museer har fått en allt tyngre position. erhåller riksförbundet ett årligt statligt stöd på för att kunna utveckla sin roll som en samlande aktör inom museisektorn i dess helhet. hanterar professionsrelaterade frågor som innefattar bl.a. utbildning, kompetensutveckling och internationellt samarbete inom museisektorn. växer stadigt och organiserade mer än 170 museer. Utskottet vill även här peka på den nya samverkansmodellen som successivt införs över landet.