bet · GY01NU8 · 2011-03-29 00:00:00 — Motionären noterar regeringens ambition när det gäller regelförenkling men hävdar att ett litet företag med fyra till fem anställda måste ha nästan en halvtidstjänst för att ta hand om den administration som olika myndigheter lägger på företaget. En s.k. regleringsgiljotinsprocess som utförs av ett oberoende råd eller en kommitté kan vara en effektiv åtgärd för att minska regleringsbördan, anförs det i motion 2010/11:N420 (M). Denna metod, som prövats av vissa länder, innebär att följande tre frågor ställs: är den berörda regleringen nödvändig, är den laglig och är den företagsvänlig? De regleringar som har ett jakande svar på alla de tre frågorna behålls, de regleringar som har ett nekande svar på någon av de två första frågorna bör avskaffas, och de regleringar som har ett jakande svar på de två första frågorna men inte på den tredje bör revideras. I motion 2010/11:N333 (FP), med rubriken för och , begärs ett tillkännagivande om värdet av fortsatta förenklingar för företag. Komplicerade regler drabbar framför allt landsbygden, där de flesta en- och fåmansföretagen finns, anser motionärerna. Arbetet med att minska regelbördan för små företag behöver fortsätta, anförs det i motion 2010/11:C311 (KD). De största minskningarna av de administrativa kostnaderna har noterats inom jordbruksområdet, konstaterar motionären. Hon anser att Landsbygdsdepartementet bör arbeta på motsvarande sätt med övriga verksamheter, i samverkan med övriga departement. Regeringen är på rätt väg när det gäller regelförenklingsarbetet, men arbetet behöver intensifieras, anser motionären bakom motion 2010/11:N324 (KD). Ett tillkännagivande om att regelverket för näringslivet bör förenklas, begärs i motion 2010/11:N415 (KD). beslut, på regeringens förslag, om att slopa revisionsplikten för ca 250 000 småföretag är mycket positivt, men det är inte tillräckligt, anser motionärerna. De menar att företag med högst 50 anställda, en balansomslutning på och en omsättning på bör få undantas från revisionsplikten. bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att överväga att införa ett tak för det antal statistikuppgifter som företagen måste lämna in, anförs det i motion 2010/11:N274 (M). Motionären nämner att har infört ett sådant tak, vilket innebär att när ytterligare statistik ska krävas in måste något annat krav strykas. Regeringen bör ta del av de erfarenheter som gjorts i . I motion 2010/11:N295 (M) föreslås ett tillkännagivande om att det bör göras en översyn av myndigheternas insamling av uppgifter från företag, i syfte att åstadkomma en bättre samordning. Det bör inrättas ett centralt uppgiftsregister för myndigheter med uppgiftskrav på företag, anförs det i motion 2010/11:N348 (M). Syftet med ett sådant register är att minska uppgiftslämnandet från företag till statliga myndigheter, genom att företaget bara behöver lämna en och samma uppgift en gång. En nackdel är att det kan uppstå frågor om sekretess, integritet och säkerhet, men om registret läggs upp så att alla myndigheter måste registrera och informera på ett och samma ställe bör dessa problem kunna hanteras, menar motionären. Hon anser att en näringsidkare ska kunna vända sig till registret för information om vilka krav som ställs i olika avseenden och för handledning i frågor som rör regeltillämpning. Fyra tillkännagivanden begärs i motion 2010/11:N349 (M): om behovet av att förbjuda retroaktiva sanktioner som drabbar företag, om angelägenheten att regeringen omgående ser över vilka retroaktiva pålagor och sanktioner som kan drabba den enskilda företagaren, om vikten av att bindande förhandsbesked möjliggörs av kommuner och länsstyrelser och om tidsangivelser för beslut som påverkar ett företags verksamhet. Företagare som drabbas av retroaktiva sanktioner upplever ett problem, anför motionären och nämner som exempel tillbyggnad av stall. Om bygget bedöms ha utförts felaktigt, trots att det har gjorts i enlighet med förprövningen, blir de ekonomiska effekterna betungande, säger motionären. Hon anser att bindande förhandsbesked bör möjliggöras i ärenden som hanteras av kommuner och länsstyrelser. Inom ramen för arbetet med att minska den administrativa bördan bland företag är det angeläget att säkerställa att retroaktiva avgifter inte förekommer, eftersom de skapar oförutsägbarhet, anför motionären. Därutöver anser hon att tidsangivelser bör anges för beslut som drabbar företag, så att det blir lättare att planera. I motion 2010/11:N388 (M) föreslås ett tillkännagivande om att företagens uppgiftslämnande till statliga myndigheter bör samordnas. För företagen tar arbetet med att lämna rapporter och uppgifter till olika myndigheter, bl.a. till och , mycket tid, säger motionären. behandling av frågor om regelförenkling Som nämnts inledningsvis lämnar regeringen, på uppdrag av (bet. 1998/99:NU6), en årlig redogörelse till för regelförenklingsarbetet. beslutade (bet. 2002/03:NU1, rskr. 2002/03:74) med bifall till en reservation (M, FP, KD, C, MP) om ett uttalande till regeringen om en intensifiering av regelförenklingsarbetet. Det rörde sig om en genomgång under den dåvarande mandatperioden av det regelverk som berör företagandet, uppsättande av ett kvantitativt mål för regelförenklingsarbetet, åtgärder för en påtaglig minskning av företagens kostnader för regelverket , framtagande av ett mått som visar hur regelbördan utvecklas, ökning av takten i regelförenklingsarbetet , inlämnande av anmälan till med begäran om granskning av regelförenklingsarbetet i , uppsättande av tidsgränser för berörda myndigheter i samband med administration av företagsstart samt tillseende av att myndigheter agerar som s.k. lots vid företagskontakter. Under /10 tog utskottet upp frågor om regelförenkling . behandlade utskottet regeringens föregående skrivelse om regelförenklingsarbetet (skr. 2008/09:206) och motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Utskottet föreslog att skrivelsen skulle läggas till handlingarna och att samtliga motionsyrkanden skulle avslås. I en reservation (S, V, MP) föreslogs ett tillkännagivande om att regeringen borde intensifiera regelförenklingsarbetet. behandlade utskottet ett antal motionsyrkanden om regelförenkling från allmänna motionstiden i ett betänkande om företagsutveckling statliga insatser för finansiering och rådgivning, med anledning av proposition 2009/10:148. Utskottet avstyrkte enhälligt dessa motionsyrkanden med hänvisning till den skrivelse som är aktuell om regelförenklingsarbetet som regeringen då hade lämnat och som utskottet konstaterade skulle komma att behandlas under /11. Regeringen gav särskilda uppdrag när det gäller regelförenkling till , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) och i . Dessa uppdrag har som framgår av följande redovisning rapporterats till regeringen . Enligt uppgift från analyseras dessa rapporter nu och utgör ett underlag för ställningstagande till det fortsatta arbetet med att förenkla för företagen. Insatser för att främja arbetet med regelförenkling på nivå Regeringen gav i uppdrag att utarbeta förslag till insatser för att främja arbetet med regelförenkling på nivå. Uppdraget redovisades till (dnr 012-2010-2708). Slutsatserna och förslag på insatser baseras i huvudsak på synpunkter och förslag som kommit fram vid samrådsmöten med näringslivsorganisationer, kommuner, länsstyrelser och centrala myndigheter samt från tidigare genomförda undersökningar och utredningar. Kommuner och Landsting (SKL) och i har ingått bland samrådspartnerna. När det gäller förutsättningar och drivkrafter är slutsats att kommunerna har förutsättningar att genom eget utvecklingsarbete förenkla för företagen. Det finns däremot behov av resurser för att stödja de minsta kommunerna i deras förenklingsarbete, ekonomiskt eller på annat sätt. Enligt kommunerna finns det starka interna drivkrafter för ett förenklingsarbete, men förutsättningarna påverkas i hög grad av regelverkens utformning och hur myndigheter stöder kommunerna. Myndigheterna har inte samma interna drivkrafter och behöver styrdokument från regeringen för att kunna bedriva ett framgångsrikt förenklingsarbete, bl.a. på den kommunala nivån, sägs det. Beträffande samverkan och effektivt förenklingsarbete på nivå bedömer att det behövs en särskild arena som utgår från företagens behov och där berörda departement, myndigheter och kommuner finns representerade tillsammans med företrädare för näringslivet. Det är angeläget att en utsedd länsstyrelse kan samordna länsstyrelserna och kommunerna, där det krävs någon form av samverkan. När det gäller uppföljning och indikatorer bedömer att den undersökning benämnd Insikt som är upplagd enligt analysmodell med nöjd-kund-index (NKI) och som genomförs av SKL första gången täcker behovet av uppföljning av kommunernas arbete med att förenkla för företagen. SKL erbjuder samtliga 290 kommuner att delta i undersökningen, och 166 kommuner deltar 2011. Det är angeläget att små kommuner ingår, då dessa utgör en betydande andel och möter andra utmaningar än större kommuner, anser . En målsättning bör vara att så många som möjligt av kommunerna deltar i nästa undersökning som planeras bli genomförd 2013. I rapporten lämnas förslag om följande elva insatser utan inbördes ordning: Tydliggjorda handläggningstider för företag Analys utifrån resultatet från NKI-undersökningen Insikt Utbildningen Förenkla helt enkelt Samordnad information till företag om regelverkens krav Informationsinsatser till kommunerna innan nya eller ändrade regler träder i kraft Tillgång till kompetensstöd för kommunerna Praktiskt inriktade utbildningar för kommunala tjänstemän prioriterar att de fyra förstnämnda insatserna genomförs i närtid. har i sitt regleringsbrev fått fyra nya uppdrag när det gäller regelförenkling. Ett uppdrag avser att i en rapport ska redogöra för den senaste utvecklingen av förenklingsarbetet i samt för tendenser och genomförda insatser med betydelse för det svenska förenklingsarbetet på europeisk nivå. Rapporten ska vara () till handa . Enligt ett annat uppdrag ska göra en översyn av databasen samt lämna förslag på verktyg som kan vara till stöd vid beräkningar av administrativa kostnader som ska framgå av en konsekvensutredning. Uppdraget ska redovisas till () . ska enligt ett tredje uppdrag kartlägga och redogöra för eventuella skillnader i utvecklingen av företagens administrativa kostnader 20062010 för små och stora företag. Rapporten ska vara () till handa . Det fjärde uppdraget innebär att , i samverkan med och i samråd med , ska lämna förslag på hur statliga informations- och vägledningstjänster riktade till blivande respektive befintliga företagare kan vidareutvecklas, samordnas och förstärkas. Uppdraget har redovisats till (se vidare i det följande). I sammanhanget kan nämnas att näringsminister vid ett seminarium om regelagendan 20112014, anordnat i , sade att avsikten är att ska ges en mer operativ och stödjande roll i regelförenklingsarbetet. Regelbördans ekonomiska effekter En teoretisk och empirisk analys Regeringen gav Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) i uppdrag att genomföra studier av reglers effekter för företag. Slutrapporten effekter En teoretisk och empirisk analys (2010:14) redovisades till . Rapporten bygger på ett forskningsarbete som utförts av det fristående forskningsinstitutet . Rapporten fokuserar på hur regelbördan påverkar företags- och näringslivsdynamiken men även på betydelsen av reglers utformning. Tillväxtanalys bedömer att rapporten är viktig i det fortsatta arbetet med regelförenkling och en förbättrad regleringsprocess. Ett betydelsefullt bidrag anses vara att den ger belägg för att de indirekta effekterna är ansenliga. I rapporten sägs att det finns starka belägg för att en hög regelbörda påverkar inträdet av nya företag negativt och på så sätt bidrar till ett försämrat konkurrenstryck och entreprenörskap samt till lägre ekonomisk tillväxt. Tillväxtanalys anser att mandatet för den funktion har bör stärkas. En förbättrad regleringsprocess, som skulle stärka roll och öka transparensen, innebär att utredningar, kommittéer och myndigheter skulle följa tydligare riktlinjer för hur strukturerade konsekvensanalyser ska genomföras. skulle i en sådan process även komma in på ett tidigare stadium och dess yttrande biläggas förslaget eller betänkandet när detta sänds ut på remiss. Slutligen menar att det finns ett fortsatt behov av forskning kring de indirekta, ekonomiska effekterna av regelbördan och de underliggande mekanismerna. Det anses också nödvändigt att undersöka detaljerna kring hur det institutionella ramverket ska utformas för att på bästa möjliga sätt främja tillkomsten av samhällsekonomiskt effektiva regler. Regelbörda och ekonomisk utveckling en forskningsöversikt En del i det nyssnämnda uppdraget till Tillväxtanalys innebar att sammanställa en forskningsöversikt och att utarbeta ett teoretiskt ramverk som skulle utgöra en grund för det fortsatta arbetet. Denna del av uppdraget redovisades i rapporten ekonomisk utveckling en forskningsöversikt (2010:7). I regleringsbrevet ges Tillväxtanalys ett nytt uppdrag under rubriken om reglers effekter för företagande och ekonomisk utveckling. Det finns ett behov av vidare studier av reglers effekter för företagande och ekonomisk utveckling utifrån såväl internationella som svenska förhållanden, sägs det. Det hänvisas till den nyssnämnda studien som visar att kunskapsluckorna är som störst vad avser reglers och regelbördans effekter på näringslivs- och företagsdynamik. Det finns ett behov av vidare studier av såväl internationella som svenska förhållanden avseende sambandet mellan minskad regelbörda och tillväxt. Tillväxtanalys ska enligt uppdraget i regleringsbrevet bestämma inriktning för det fortsatta arbetet inom området tillsammans med (). Det ska göras efter inrapporteringen av det tidigare redovisade uppdraget. Detta innebär att detta fortsättningsuppdrag kommer att preciseras . Regeringen gav i uppdrag åt i att föreslå hur länsstyrelsernas arbete med att förenkla för företag ska genomföras på ett systematiskt sätt. Arbetet redovisades i rapporten märkbart positiv förändring i företagens vardag! Rapport från i med förslag till hur länsstyrelsernas arbete kan utformas för att bidra till regeringens mål för regelförenkling (dnr 100-2139-10). I rapporten konstateras att det finns goda förutsättningar för länsstyrelserna att utveckla verksamheten för att uppnå en märkbar förenkling i vardagen för brukare. Som förslag på åtgärder för att uppnå en märkbar förändring föreslås dels en allmän informations- och kompetenshöjande insats för att generellt öka kunskapen hos medarbetarna om arbetet med att förenkla för företag, dels specifikt riktade och verksamhetsanpassade åtgärder för utvalda, prioriterade verksamhetsområden inom länsstyrelserna. Det föreslås vidare att regeringen ger en länsstyrelse i uppdrag att samordna och bevaka hur arbetet fortskrider. föreslås även ansvara för en gemensam återrapportering till regeringen, utgöra kontakt gentemot centrala myndigheter och ha ansvar för att fånga upp och kanalisera onödigt krångliga regler till respektive myndighet. Slutligen föreslås att ska ges i uppdrag att stödja länsstyrelserna i arbetet och att särskilt stödja den samordnande . Frågan om företagens uppgiftslämnande och införande av ett uppgiftskravsregister för företag tas upp i några motioner. I skrivelsens avsnitt om förenklingsåtgärder i handlingsplanen (s. 77) redovisas åtgärden förenklat uppgiftslämnande för företag genom ett uppgiftslämnarregister som exempel på åtgärder som är planerade eller pågående och som har sin grund i förslag från näringslivet. Syftet med åtgärden är att väsentligen minska uppgiftslämnandet från företag till statliga myndigheter genom återanvändning av uppgifter som redan lämnats en gång till statliga myndigheter. Regeringen gav i uppdrag att utarbeta ett förslag till minskat uppgiftslämnande för företag. Utgångspunkten var att en och samma uppgift bara ska behöva lämnas en gång till statliga myndigheter och att myndigheterna i största möjliga mån ska hämta uppgifter från varandra. redovisade sitt förslag Förslag till minskat uppgiftslämnande för företag (AD 62-1047/2008). Verket har presenterat förslag på hur hanteringen av uppgifter kan samordnas och effektiviseras samt hur uppgifterna kan återanvändas av myndigheterna, och i skrivelsen lämnas en beskrivning av förslaget. Det innebär att ett samordningsorgan ska inrättas. Om en statlig myndighet vill införa ett nytt uppgiftskrav ska samordningsorganet undersöka om samma uppgift redan samlas in av någon annan myndighet. Om uppgifterna är användbara och tillgängliga ska dessa uppgifter användas i stället för att på nytt hämtas in från företagen. För att möjliggöra detta arbete behöver en kartläggning genomföras över vilka krav som myndigheter riktar mot företagen, vilka myndigheter som samlar in uppgifterna etc. Denna information ska samlas i ett särskilt referensregister som administreras av samordningsorganet. Andra funktioner för samordningsorganet föreslås vara att fungera som samrådsinstans vid tillskapandet av nya uppgiftskrav, informationsbank och statistik. Enligt uppgift från analyseras och bereds förslag i . När det gäller företagens uppgiftslämnande kan vidare noteras vad som sägs i skrivelsen (s. 85) i ett avsnitt om genomförda och avslutade åtgärder 20072009 om genomgång av samtliga statistikprodukter hos (). Syftet med arbetet har varit att ta fram förenklingsförslag som ger en minskning inom statistikområdet. genomförde SCB en prövning av samtliga statistikprodukter där privata näringsidkare är skyldiga att lämna uppgifter. I varje undersökning prövades innehåll, omfattning och frekvens i syfte att ta fram åtgärdsförslag som skulle leda till en minskad kostnad för företagen . Åtgärderna som föreslogs avsåg både minskat urval och förändring av innehållet i av produkterna och lägre frekvens i av produkterna. De åtgärdsförslag som förts fram prövades därefter i förhållande till nationalräkenskapernas behov av underlag för beräkning av BNP m.m. Bedömningen resulterade i att 17 av 45 föreslagna förenklingsåtgärder klassificerades som oacceptabla, 7 förslag kunde eventuellt accepteras efter ytterligare utredning och 21 förslag bedömdes som acceptabla utifrån nationalräkenskapernas behov. De förslag som krävde ytterligare utredning har utretts och sedan klassificerats om. Av dessa 7 förslag bedömdes 2 få för stor inverkan på kvaliteten i underlagen till nationalräkenskaperna. Samtliga förslag som inte bedömts påverka kvaliteten i nationalräkenskaperna har diskuterats med statistikens övriga användare i programråden för ekonomisk statistik, arbetsmarknadsstatistik, regional statistik, mark och bebyggelse samt programrådet för miljöräkenskaper och miljö. Användarna representerar olika myndigheter, branschorganisationer, departement och kommuner. Användarna av statistiken har generellt haft starka invändningar mot de föreslagna förändringarna. De förenklingsförslag som accepterats av användarna av statistiken har genomförts under 20082010. I ett par fall pågår en översyn av hela statistikprodukten, vilket förväntas leda till bl.a. minskade kostnader för uppgiftslämnarna. Samordnad information vid företagsstart Frågan om att inrätta en portal för rådgivning och registrerings- och tillståndsärenden tas upp i en motion. I skrivelsen redovisas under rubriken och samordning mellan myndigheter (s. 106) det arbete som gjorts för att ta fram den gemensamma webbportalen . , och har gemensamt utvecklat denna företagarsajt. Myndigheterna tillhandahåller via sajten information, verktyg och e-tjänster som gör det enklare för den som driver eller vill starta företag. utgår från företagarens situation och processer, och information finns under rubrikerna Fundera, Starta, Driva, Utveckla och Avveckla. Sajten utvecklas i dialog med användarna. Tanken är att de uppgifter som behöver lämnas till myndigheter vid start av företag ska kunna lämnas i e-tjänster på . Den svenska kontaktpunkten för tjänster enligt EU:s tjänstedirektiv ligger inom . I skrivelsen (s. 106) redogörs också för Samverkansgruppen för att starta och driva företag, som består av Arbetsförmedlingen, , , , och . Gruppen koordineras och administreras av . Syftet med gruppen är att göra det enklare för medborgare och företagare att starta och driva företag genom samordning av viss information, service och tjänster mellan deltagande myndigheter. Samverkan är i första hand horisontell mellan medverkande myndigheter, men den kan vid behov utökas såväl horisontellt med andra myndigheter som vertikalt med kommuner och andra aktörer. Gruppen startade och beslut om utveckling och budget fattas årsvis. Förvaltningen av de befintliga produkterna sker enligt en rullande, treårig plan. har, som tidigare nämnts, getts i uppdrag av regeringen att i samverkan med och i samråd med lämna förslag på hur statliga informations- och vägledningstjänster riktade till blivande respektive befintliga företagare kan vidareutvecklas, samordnas och förstärkas. I rapporten föreslås en långsiktig satsning fokuserad på att utveckla den statliga informations- och myndighetsservicen med utgångspunkt i det nyssnämnda pågående myndighetssamarbetet Samverkansgruppen för att starta och driva företag, där flera viktiga myndigheter för företagande redan ingår . Satsningen ska fokusera på att vidareutveckla företagarsajten och andra produkter som tagits fram inom ramen för Samverkansgruppen (Starta företag-dagen, Starta företag-broschyren, etc.) samt att ta fram nya produkter med starkare fokus på att driva och utveckla företag. För att kunna påbörja arbetet med vidareutveckling, samordning och förstärkning krävs, enligt rapporten, att den långsiktiga ambitionsnivån fastställs och att finansieringen säkras. Myndigheterna uppskattar att hela satsningen utöver redan finansierad verksamhet kostar åtminstone . Följande förslag lämnas: Ta fram en gemensam målbild för informations- och vägledningstjänster (myndighetsservice) i och en strategi för hur denna målbild ska nås. Genomför behovsanalyser av olika målgruppers behov av myndighetsservice samt processkartläggning och omvärldsanalys för att få en bild av vad olika aktörer gör inom systemet. Ta fram en strategi som grund för hur myndighetsservice ska utvecklas för olika informationskanaler och hur dessa ska samordnas. Stärk den pågående utvecklingen av sajten genom att vidareutveckla innehåll och e-tjänster med fokus på faserna driva och utveckla företag. Stärk den pågående utvecklingen av samspelet mellan aktörer och tjänster på nationell, regional och lokal nivå. Inför användarsupport för sajten och annan gemensam myndighetsservice. Stärk det pågående arbetet med att göra myndighetsservice känd och använd. Stärk det pågående arbetet med gemensam elektronisk infrastruktur, standarder och format. Ta fram förslag till förändrade regler för att möjliggöra myndighetssamverkan och förbättrade e-tjänster. Ta fram förslag till förbättrade förutsättningar för myndighetssamverkan. Förslagen kommer att beredas inom . ska vidare, enligt sitt regleringsbrev, redovisa vilka initiativ som myndigheten tagit för att vidareutveckla och förbättra service som t.ex. information, vägledning och interaktiva tjänster riktade till blivande respektive befintliga företagare till (). Motsvarande gäller för ytterligare elva myndigheter enligt regleringsbrev för respektive myndighet, nämligen Verket för innovationssystem (), (), , , , , Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ), Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac), , och . Ytterligare tre myndigheter , och har motsvarande krav i sina instruktioner eller regleringsbrev. Regeringen kommer genom årsredovisningarna att få information om vilka initiativ dessa tre myndigheter har vidtagit.