bet · GY01TU20 · 2011-05-10 00:00:00 — I takt med att samhället blir alltmer beroende av bredband växer dessutom också behovet av att flerfaldiga överföringshastigheten och det är angeläget att detta sker över hela landet. PTS senaste kartläggning av bredbandstillgången i landet (PTS-ER-2011:10) visar att det finns påtagliga skillnader mellan tätbebyggda områden och glesbygd i fråga om tillgång till bredband med högre hastigheter (/s eller mer). PTS har redan tidigare gjort bedömningen att det sannolikt kommer att vara svårt för operatörerna att på enbart kommersiella villkor bygga ut och uppgradera IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet i områden med få användare. Den borgerliga regeringens övertro på att marknadskrafterna ensamma ska lösa problemet med otillräcklig täckning har således tillbakavisats av regeringens egen expertmyndighet. Vad vi nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Robusta kommunikationer, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), i (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:T373 av m.fl. (S) och 2010/11:T426 av (S). Elektroniska kommunikationstjänster i drabbas ofta av störningar till följd av bl.a. oväder. Detta ställer till med stora problem, inte minst i glesbygd där behovet av kommunikationer är särskilt viktigt på grund av de långa avstånden till samhällets service. Såväl privatpersoner som företag berörs av dessa störningar och det kan vara livsavgörande om t.ex. möjligheterna att nå SOS Alarm inte fungerar. I de glest bebyggda områdena i landet är konsumenterna ofta utelämnade till endast en operatör. Denna avsaknad av konkurrens driver inte fram den servicenivå som finns inom mer tätbebyggda områden, vilket får till följd att operatörens verksamhet i glesbygden ofta inte kan anses uppfylla rimliga krav på driftsäkerhet. Detta är inte tillfredsställande. Vi anser att lagen om elektronisk kommunikation bör omarbetas i syfte att säkerställa uthållighet, tillgänglighet och driftsäkerhet även i de områden där det inte råder någon konkurrens mellan olika operatörer. Vi anser vidare att det bör införas ett ersättningssystem till telekunder när de drabbas av teleavbrott. Det är enligt vår mening självklart och nödvändigt att kunderna får kompensation vid sådana tillfällen. Ett ersättningssystem har dessutom den fördelen att det sätter press på leverantören att öka tillförlitligheten och driftsäkerheten. Erfarenheterna från elområdet visar att det var rätt att införa ett ersättningssystem för elkunderna; detta har drivit elföretagen att fortast möjligt åtgärda uppkomna fel för att undvika dyra utgifter. Vi anser därför att regeringen bör se över möjligheten till ett liknande ersättningssystem för telekunder. Vad vi nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:115 Bättre regler för elektroniska kommunikationer: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. antar regeringens förslag till lag om ändring i marknadsföringslagen (2008:486). 2010/11:T13 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör införas en bestämmelse som innebär en maximal bindningstid för avtal mellan en konsument och den som tillhandahåller elektroniska kommunikationstjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra det obligatoriskt att redovisa prisjämförelser för den som tillhandahåller en allmän telefonitjänst. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelverket kring kostnadskontroll även bör omfatta datatrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förteckningar över integritetsincidenter bör vara offentliga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av integritetsskyddet utifrån ett helhetsperspektiv, med särskilt fokus på regleringar inom ramen för EU. 2010/11:T14 av m.fl. (S): avslår förslaget om ny lydelse av 6 kap. 18 § lagen om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:T213 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sociala medier. 2010/11:T218 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av robust och fungerande bredband och mobiltelefoni i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en nationell strategi för mobiltelefoni bör utarbetas. 2010/11:T275 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en IT-strategi för att motverka digitala klassklyftor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av bredband i hela . 2010/11:T279 av i (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allas tillgång till trygghetslarm. 2010/11:T325 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att integrera IT i alla politikområden för stärkt konkurrenskraft och nya företag. 2010/11:T347 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgång till bredband eller minst ADSL-standard. 2010/11:T365 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att rätten till telefon kan upprätthållas till överkomliga priser i hela landet. 2010/11:T373 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett ersättningssystem för telekunder vid störningar i telenätet. 2010/11:T381 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av att bevara och utveckla det fasta telefonnätet. 2010/11:T409 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla digitala kommunikationer och flexibla arbetslösningar som kan minska behovet av fysiska transporter. 2010/11:T426 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre driftsäkerhet för mobil- och datakommunikation i hela landet. 2010/11:T430 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reglerna för rätt till telefoni i glesbygd bör ses över. 2010/11:T452 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mobiltäckning i glesbygd. 2010/11:T477 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att det tas initiativ för att säkerställa att även landsbygden i allmänhet och boende utanför landsbygdens tätorter i synnerhet på rimliga villkor får tillgång till bredband med högre hastigheter. 2010/11:T486 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fungerande omställning till ny teknik. 2010/11:T487 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om god täckning för mobiltelefoner i . 2010/11:T497 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samhällets basservice. 2010/11:T505 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en bred nationell IT-politisk strategi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utnyttja potentialen inom informationsteknologisektorn genom ett nära samarbete mellan det offentliga och teknikens drivande krafter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka samarbetet mellan staten och näringslivet i form av offentlig-privat samverkan (OPS). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en kommun i vissa fall, inom befintliga regionalpolitiska anslag, bör kunna få pengar från staten för att täcka en del av den nationella medfinansieringen av EU:s investeringsmedel för fiberinfrastruktur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det är viktigt att PTS i sin tillståndsprocess tar hänsyn till 800-bandets betydelse för att säkra tillgången till bredband med hög kapacitet i hela landet, särskilt i områden där det inte är ekonomiskt rimligt att dra bredband via kabel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att av alla hushåll ska ha tillgång till uppkoppling med minst . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att av alla hushåll ska ha tillgång till uppkoppling med minst 1 Gbit . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samtliga som bor och verkar i ska ges rätt till ett funktionellt tillträde till Internet på minst /s. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en operatörsfinansierad fond för att finansiera IT-investeringar i områden där detta ej kan ske på kommersiella villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ägare av befintliga accessnät, såväl koppar som fiber, ska vara skyldiga att låta andra aktörer köpa tillträde till näten för att kunna erbjuda bredbandstjänster till konsumenter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten ska vara proaktiv och ett gott föredöme i att utnyttja IT för gröna syften. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett pristak på s.k. dataroaming. 2010/11:T516 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en IT-infrastruktur som ger hela möjlighet att växa. 2010/11:T522 av i och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett nationellt kompetenscenter för öppen källkod och öppna standarder etableras. 2010/11:N333 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nödvändigheten av att tillförsäkra befolkningen tillgång till bredband eller motsvarande för en acceptabel Internetuppkoppling i hela och . I denna kammare har vi ofta debatter om svårförståeliga saker och betänkanden med långa och krångliga namn. Detta är ett sådant betänkande. betänkande behandlar dels en proposition från regeringen, nr 115, som heter Bättre regler för elektroniska kommunikationer, dels 34 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden.Lagen om elektronisk kommunikation, förkortad LEK, trädde i kraft . Genom denna genomfördes i huvudsak de direktiv som utgör grunden för för elektroniska kommunikationer. syftar till att enskilda och myndigheter ska få tillgång till säkra och effektiva elektroniska kommunikationer och största möjliga utbyte när det gäller urvalet av elektroniska kommunikationer samt deras pris och kvalitet. Syftet ska uppnås bland annat genom att konkurrensen främjas.I LEK regleras rätten att använda radiofrekvenser och nummer, och ett särskilt förfarande fastställs för att fortlöpande analysera konkurrenssituationen på marknaden. Vid behov ska företag med betydande marknadsinflytande på en fastställd marknad åläggas särskilda skyldigheter i syfte att skapa en effektiv konkurrens.I LEK finns även ett stort antal bestämmelser som är ägnade att stärka konsumentskyddet liksom integritetsskyddet inom området för elektroniska kommunikationer. är den myndighet som bland annat utövar tillsyn, beslutar om skyldigheter och prövar frågor om till exempel tillstånd.Det pågår ett omfattande arbete med att utforma en bred och sammanhållen IT-politisk strategi och för att göra till ett informationssamhälle för alla.Utskottets majoritet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i lagen om elektronisk kommunikation. De föreslagna lagändringarna har huvudsakligen sin grund i reviderade EU-direktiv. Utskottet välkomnar att en sådan översyn har genomförts, inte minst mot bakgrund av den snabba tekniska och marknadsmässiga utveckling som kännetecknar just informations- och kommunikationsteknikområdet. Det är därför enligt utskottets mening angeläget att lagstiftningen moderniseras och anpassas till utvecklingen på området. Författningsförslagen föreslås träda i kraft den 1 juli 2011.De 34 motionsyrkandena från allmänna motionstiden behandlar ett brett spektrum av IT-politiska frågor såsom integritetsskydd, robusta kommunikationer, internationell roaming för datakommunikationstjänster, öppen källkod och öppna standarder, IT och miljön samt sociala medier.Det finns sex reservationer från Socialdemokraterna, talman! Med dessa inledande ord överlämnar jag betänkandet för debatt till mina kolleger i trafikutskottet. Över 3,2 miljoner gånger har klippet om den lilla minipingvinen Cookie laddats ned från Internet. Cookie, som är den senaste i raden av näpna djur som gör succé över världen, har en infektion i sin ena fot och måste få sitt bandage omlagt . Men lilla Cookie är glad ändå, särskilt när djurskötarna på Cincinatti Zoo kittlar honom på magen så att han kiknar av skratt.Herr talman! Cookie är faktiskt huvudtemat för dagens IT-debatt också - men inte i form av en kittlig och fnittrig minipingvin utan i form av textbaserade datafiler, så kallade cookies. På bord ligger för beslut regeringens proposition Bättre regler för elektroniska kommunikationer. Propositionen bygger framför allt på de ändringar som krävs av den svenska lagstiftningen för att baka in aktuella EU-direktiv.Vi socialdemokrater är i stora delar överens med majoriteten i utskottet kring det här regeringsförslaget, men på en viktig punkt är vi inte med på noterna. Vi motsätter oss den nya formulering som skulle innebära att Internetanvändare måste godkänna cookies innan de sparas på datorn. Det skulle i praktiken innebära två saker.För det första krånglar det till vardagen rejält för mig som Internetanvändare. Jag kommer att överösas av popup-fönster varje gång jag går in på en hemsida. Tänk själv hur det skulle bli! Om jag till exempel går in på skulle jag behöva klicka bort ett trettiotal popup-fönster ett och ett innan jag kunde läsa tidningsartiklarna i lugn och ro. För det andra sätter det käppar i hjulet för medie- och annonsbranschen och riskerar att försvåra deras syfte med cookies, nämligen att lagra information om Internetanvändarens surfhistorik och göra det möjlighet att anpassa en sajts innehåll efter besökarna. Det finns också en stor risk att ett godkännande av cookies kan skrämma besökarna. Många vet inte vad cookies är och kommer att säga nej med automatik, vilket naturligtvis inte är till godo för sajterna. Det skulle påverka både sajternas besöksstatistik och annonsföretagen, som via cookies samlar in information om användarna och sedan säljer vidare till annonsörer.Herr talman! Det här går stick i stäv med den framåtsyftande IT-utveckling som vi socialdemokrater vurmar för. Så här vill vi inte ha det! Och det vill inte branschen heller. Hela Internetsverige oroar sig för regeringens bakåtsträvande IT-politik. Företrädare för alla inblandade branscher, för reklambranschen, massmedierna och Internetoperatörerna, är enhälligt - unisont - mot regeringens lösning och ställer sig bakom vårt initiativ. Till och med regeringens egen expertmyndighet, , är emot förslaget. Den fråga som man måste ställa sig är förstås: Varför i hela fridens namn vill regeringen trycka igenom en lagändring som både branschen och PTS är missnöjda med?Det yttersta skäl som anges är Internetanvändarnas integritet. Det är förstås bra - integritet bör värnas. Men enligt vårt sätt att se på det kan integritetsskyddet vid nedladdning av cookies hanteras på ett väsentligt mer rationellt sätt än vad som förslås i propositionen, till exempel genom att medgivande görs samlat via webbläsarens inställningar. En sådan lösning hade varit till godo både för den enskilde Internetanvändaren som onlinemedierna, och vår bedömning är att en sådan juridisk konstruktion är fullt förenlig med skrivningarna i det aktuella EU-direktivet.Men den väljer att gå längre än vad direktivet kräver. Om det blir lag riskerar branschen och konsumenterna att hamna i limbo, där man inte vet vad som gäller och där reglerna till slut får prövas i domstol. Det är fel väg att gå.Herr talman! Jag föreslår att bifalla reservation 1, vilket innebär ett nej till regeringens strängare regler om cookies. Min uppmaning till regeringen är: Gör om! (Applåder)I detta anförande instämde i , , och (alla S) samt (SD). Vi i välkomnar de förslag till ändringar i lagen om elektronisk kommunikation som syftar till att stärka konsumentskyddet. Dessa är angelägna. Men vi anser att regeringen på flera punkter borde gå längre för att värna konsumentskyddet.Till att börja med är långa bindningstider i avtal om till exempel telefonitjänster ett stort hinder för konsumenter att byta tjänsteleverantör. Har man råkat välja fel får man dras länge med konsekvenserna av sitt val. Detta påpekades så sent som av , . PTS understryker i en rapport om allmänhetens klagomål på området elektronisk kommunikation att det har varit många klagomål om avtalsvillkor, ofta just att det har varit svårt att komma ur eller byta avtal.24 månader blir nu den längsta tillåtna avtalstiden, enligt det ändrade direktivet om samhällsomfattande tjänster. Men EU tillåter att medlemsländerna kan välja en kortare längsta tillåtna avtalstid. Det är synd att regeringen väljer att inte utnyttja denna möjlighet.Det är visserligen bra att regeringen föreslår skärpningar som gör det möjligt för konsumenten att få en bindningstid . Men man vill fortfarande tillåta upp . Det är en alltför . Det finns en risk att den som köper ny telefon binder upp sig längre än han eller hon egentligen skulle vilja. Vi i anser, precis som , att 12 månader ska vara den maximala bindningstiden för avtal mellan en konsument och den som tillhandahåller elektroniska kommunikationstjänster.Vidare är det ofta svårt att få överblick över kostnaderna, med alla de tjänster som telekomföretag erbjuder. Vi anser därför att det bör vara obligatoriskt att redovisa prisjämförelser för den som tillhandahåller en allmän telefontjänst.Tyvärr har regeringen inte tagit till vara direktivets möjligheter att införa ett generellt krav på företagen att tillhandahålla prisjämförelser. Det borde vara självklart att konsumenterna får full information, så att det går att göra välinformerade val.Det handlar ytterligare om de bestämmelser om spärrtjänster som infördes i lagen om elektronisk kommunikation för att skydda konsumenter mot oväntat höga kostnader. De gäller bara samtalstjänster. Operatörerna är alltså inte skyldiga att ha kostnadsspärrar för datatrafik.Regeringen föreslår nu i propositionen vissa skärpningar, men de är otillräckliga. Internet via mobiltelefon är ett av de områden där det är svårast att som konsument få grepp om kostnaderna. Vi menar att regelverket kring kostnadskontroll därför bör omfatta även datatrafik.Att den som tillhandahåller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationer ska föra en löpande förteckning över integritetsincidenter är en välkommen förstärkning av den personliga integriteten. Vi i anser att regeringens förslag om detta behöver kompletteras med ett krav på att dessa förteckningar ska vara offentliga. Då blir det lättare för den som vill undersöka hur bra integritetsskydd olika operatörer har, och konsumentens rättigheter stärks.Eftersom det finns en oro för att den nya lagstiftningen kring cookies ska få oönskade konsekvenser tycker jag att det vore bra om regeringen ger i uppdrag att noga följa frågan och återrapportera hur samtyckesreglerna tolkas och tillämpas.Detta ger underlag för att kunna vidta åtgärder och justera regelverket om konsekvenserna skulle visa sig avvika på ett allvarligt sätt från vad som var avsett. Stärkt konsumentmakt och ökad integritet är viktiga förbättringar. Men det är också viktigt att lagen är teknikneutral; annars blir den snart inaktuell.Flera länder planerar att införa eller har infört direktivet i den del som diskuteras. De har hanterat samtyckesfrågan såsom vi nu föreslås göra. Några av dessa är , , och . I ser det nästan exakt likadant ut i lagtexten. De enda länder som avviker är och , som har en annan författningsteknik än vi har i . De kan därför skriva in fler exempel i sin lagtext, vilket man inte brukar göra i Sverige.Vidare har lyckligtvis införandet av det så kallade datalagringsdirektivet skjutits upp i genom ett förslag om minoritetsbordläggning av och . Det ger oss tid att genomföra en samlad översyn av integritetsskyddet inom elektronisk kommunikation. Vi i föreslår att regeringen tar tillfället i akt. Det är nämligen mycket viktigt och välbehövligt att stärka integritetsskyddet.Tillgång till telefoni till överkomligt pris måste säkerställas i hela . Sonera monterar nu ned delar av det fasta kopparnätet på många håll i landet. Men fast mobiltelefoni är av olika skäl inte alltid den bästa lösningen eller ens en fungerande lösning, särskilt på landsbygden. Speciellt viktigt är att de många trygghetslarm som finns runt om i landet fortsätter att fungera även om tekniken ändras. Dessa är ofta utvecklade för fast telefoni. Kopparnätet kan alltså inte ersättas med annan teknik förrän larmens funktion har säkrats.En väl utbyggd IT-infrastruktur med snabb uppkoppling i hela landet ger stora möjligheter i och med att många verksamheter är geografiskt bundna till vissa orter. Det finns stora skillnader mellan tätbebyggda områden och glesbygd i fråga om tillgång till bredband med högre hastighet. Det är angeläget att fler får tillgång till god IT-infrastruktur.Det är också viktigt att kommunikationerna är robusta. Störningar till följd av bland annat oväder ställer till med svåra problem för många - inte minst för dem som bor långt från samhällets service. Det kan handla om liv och död. När man inte når SOS Alarm kan det sluta illa.Ofta är människor i glest bebyggda utlämnade till en enda operatör. Avsaknad av konkurrens går ofta ut över servicenivå och driftsäkerhet. Det är inte acceptabel. Ett sätt att sätta press på leverantörer att öka tillförlitlighet och driftsäkerhet är att införa ett ersättningssystem till kunder när de drabbas av teleavbrott. Erfarenheterna från elområdet visar att det gav goda resultat när ett sådant system infördes för elkunderna. Elföretagen har drivits att snabbare åtgärda fel för att undvika dyr kompensation till sina kunder. Det borde vara självklart att telekunder får samma villkor som elkunder i det här avseendet.Givetvis står jag bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1 och 3. I dagens betänkande behandlas regeringens proposition Bättre regler för elektroniska kommunikationer plus en del IT-politiska motioner från allmänna motionstiden.Regeringens proposition innehåller regler som införs för att införliva de aktuella EU-direktiven i svensk lagstiftning. På en punkt i lagstiftningen föreslår vi i reservation 1 att regeringen återkommer till med ett nytt förslag till genomförande av artikel 5.3 i det reviderade direktivet om integritet och elektronisk kommunikation. I denna punkt instämmer jag i anförande.Enligt vår mening innebär regeringens lydelse att samtycke måste hämtas in varje gång uppgifter ska lagras eller hämtas från en abonnents eller användares terminalutrustning. Det riskerar att försvåra användningen av så kallade cookies, vilka används i stor omfattning för att förbättra webbupplevelsen. Med regeringens förslag kan en webbplats generera en mycket stor mängd så kallade popup-fönster med frågor om det föreligger samtycke för nedladdning.Motivet för regeringens utformning av artikeln är att värna Internetanvändarens integritet, vilket vi naturligtvis välkomnar. Vår invändning mot utformningen av artikeln är att samtycke skulle kunna inhämtas på ett mer rationellt sätt, exempelvis genom att samtycke görs samlat via webbläsarens inställningar.