bet · GY01FiU20 · 2011-06-15 00:00:00 — Att ha kvar dessa regler är ett sätt att undvika att de svenska bankerna har för lite kapital när III ska genomföras. Regeringen har mot denna bakgrund överlämnat en proposition till med förslag om en förlängning av övergångsreglerna för II (prop. 2010/11:110). som övergångsreglerna för II gäller avser regeringen att pröva olika sätt att skärpa framför allt de systemviktiga bankernas kapitaltäckning utöver vad som kommer att gälla när III genomförs. I motionen anförs att orsakerna till finanskrisen 20072009 var komplexa och sammanflätade, men att krisen i grunden blottlade betydande brister i det kapitalistiska systemet i allmänhet, och i dess nyliberala tillämpning i synnerhet. Även om de åtgärder som regeringar och centralbanker vidtog förhindrade en total kollaps av världsekonomin blev följderna av finanskrisen förödande. Motionärerna konstaterar att flera av de åtgärder som tidigare krävt nu diskuteras och är på väg att genomföras inom ramen för EU och i andra internationella organisationer. Det handlar bl.a. om skärpt reglering av kreditvärderingsinstitut, clearing och handel med olika derivatinstrument. Det är även tillfredsställande att kampen mot s.k. skatteparadis har intensifierats. Det saknas dock fortfarande konkreta förslag för att komma till rätta med det största problemet, som är att många banker är så stora och sammanflätade med övriga finansiella institutioner att de av statsmakterna anses vara för stora för att tillåtas gå i konkurs. De implicita eller uttalade statliga garantier som finns för dessa banker innebär en kraftig subvention av deras upplåningskostnader. Garantierna innebär också att det inte finns någon större anledning för storbankernas kreditgivare att ta reda på bankernas finansiella situation, och det kan leda till att de tar högre risker i syfte att öka sina marknadsandelar. har presenterat ett övergripande förslag om att införa en gemensam ram för ordnad rekonstruktion och avveckling av finansiella institut som hamnat på obestånd. välkomnar delar av förslaget och menar att såväl institutets ägare som långivare måste betala innan staten går in med medel för att rädda ett finansiellt institut. Om en stat går in och räddar ett finansiellt institut från konkurs, ska staten också ta över ägandet samt byta ut ledningen i företaget. Den svenska finanssektorn är enligt ohållbart stor. En så omfattande finanssektor, oavsett hur strikt reglerad den är, utgör en allvarlig risk för makroekonomiska stabilitet. En reformerad finansiell reglering bör ta sikte på problemet med att banker blir för stora. Följande förslag bör övervägas i detta sammanhang: en begränsning av bankernas sammanlagda balansomslutning i förhållande till ett lands BNP, en särlagstiftning för banksektorn i den europeiska konkurrenslagstiftningen som begränsar bankernas marknadsandelar, höjda och progressiva kapitaltäckningskrav, en begränsning av de stora finansiella institutionernas komplexitet (inklusive ett förbud för banker att handla för egna pengar, s.k. proprietary trading), en skatt på finansiella transaktioner, ett utökat statligt ägande av banker samt en finansiell infrastruktur. 2.3 Arbetsmarknad och tillväxt Avgörande för ett högt välstånd är enligt regeringen att det lönar sig att arbeta. Regeringen har genom framför allt jobbskatteavdraget gjort det mer lönsamt att arbeta. Jobbskatteavdraget minskar utanförskapet, ökar sysselsättningen varaktigt och gör det mer attraktivt att starta och driva företag. Trots regeringens reformer är det fortfarande inte tillräckligt lönsamt att gå från arbetslöshet till arbete för många av dem som står utanför arbetsmarknaden. Tröskeleffekterna är fortfarande höga för personer med arbetslöshetsersättning även om de minskat . Regeringens nationella sysselsättningsmål inom ramen för EU 2020-strategin är en sysselsättningsgrad på väl . Höjningen ska främst ske i grupper med en svag förankring på arbetsmarknaden. för uppföljning av sysselsättningspolitiken Indikatorer för att följa upp sysselsättningspolitiken, i ett ramverk särskilt utvecklat för detta syfte, publiceras tillsammans med regeringens bedömning en gång i den ekonomiska vårpropositionen. Regeringens analys tyder på att de reformer regeringen vidtagit bidrar till en varaktigt högre sysselsättning och till att arbetsmarknadens funktionssätt förbättras. Den varaktiga sysselsättningen bedöms öka (motsvarande 215 000 personer) och jämviktsarbetslösheten minska till följd av reformerna. Jobbskatteavdraget bedöms påverka sysselsättningen genom ett ökat arbetskraftsdeltagande och genom minskad jämviktsarbetslöshet. Arbetskraftsdeltagandet ökar huvudsakligen för att lönen efter skatt blir högre och det därmed blir mer lönsamt att söka efter jobb. När arbete blir mer lönsamt tenderar arbetsutbudet att öka och löneutvecklingen att temporärt dämpas. Regeringen bedömer att genomsnittslönen efter skatt 2015 är högre än vad den skulle varit utan reformerna. Sysselsättningen är högre än före krisen, som det finns lediga resurser på arbetsmarknaden. Detta antyder att sysselsättningen kan fortsätta att växa utan att resursutnyttjandet blir ansträngt. Sökaktiviteten bland de arbetslösa har varit hög, och antalet nystartsjobb har blivit allt fler. ser arbetslösheten mycket olika ut för olika grupper, och analysen visar att det även i fortsättningen är angeläget att bevaka svaga gruppers ställning på arbetsmarknaden. Ytterligare förstärkning av jobbskatteavdraget och sänkt statlig skatt Ytterligare förstärkningar av jobbskatteavdraget skulle enligt regeringen sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för dem som inte arbetar och öka arbetsutbudet bland dem som redan har ett arbete. Dessutom har jobbskatteavdraget en bra fördelningspolitisk profil. Nya beräkningar visar att ytterligare jobbskatteavdrag skulle ha betydande positiva effekter på arbetsutbud och sysselsättning. Ytterligare jobbskatteavdrag har heller inte någon avtagande effekt på arbetsutbudet. Den främsta orsaken till att effekterna i stort sett väntas vara lika stora som vid tidigare förändringar av jobbskatteavdraget är det alltjämt stora potentiella arbetsutbud som finns hos dem med svag anknytning till arbetsmarknaden. För att minska marginaleffekterna även för dem med relativt höga inkomster bör antalet löntagare som betalar statlig inkomstskatt på sina förvärvsinkomster minska. Detta skulle göra det mer lönsamt att utbilda sig och uppmuntra entreprenörskap. Regeringen anser också att värnskatten är skadlig för tillväxten, inte minst för att den straffbeskattar utbildning och entreprenörskap. Arbetslöshetsförsäkringen föremål för översyn Regeringen anser att det är viktigt att ersättningen i såväl arbetslöshetsförsäkringen som sjukförsäkringen ger incitament för personer att återgå i arbete. Denna fråga är föremål för översyn i den parlamentariska kommittén om hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet (dir. 2010:48). Motverka långtidsarbetslöshet och ungdomsarbetslöshet Långtidsarbetslösheten har stigit kraftigt, bl.a. till följd av den ekonomiska krisen. Regeringen anser att en väl fungerade och effektiv arbetsförmedling samt arbetslöshetsförsäkring är förutsättningar för att motverka långtidsarbetslöshet. Det är t.ex. viktigt att regelbundet följa upp de arbetssökandes jobbsökande. Det finns indikationer på att kontrollen av att arbetssökande står till arbetsmarknadens förfogande inte fungerar ändamålsenligt. Det finns också indikationer på att det stöd som arbetssökande behöver för att hitta ett arbete kan förbättras. För att öka konkurrenskraften om jobben för personer som inte arbetat är även fortsättningsvis lönesubventionerade anställningar, t.ex. nystartsjobb, ett viktigt instrument. Långtidsarbetslösa med kort utbildning kan också vara i behov av ytterligare utbildning för att vara konkurrenskraftiga på arbetsmarknaden. Även sociala företag och kooperativ har möjligheter att bidra till att minska långtidsarbetslösheten. Det finns vissa grupper, t.ex. unga, äldre och utrikes födda, som har en relativt svag förankring på arbetsmarknaden och för vilka denna fortfarande inte fungerar tillfredsställande. Ett väl fungerande utbildningssystem som förser unga med rätt färdigheter är förmodligen det effektivaste sättet att förbättra ungas framtida arbetsmarknadssituation. Möjligheterna för utrikes födda och nyanlända invandrare att lyckas på arbetsmarknaden ökar avsevärt om deras utbildningar kan valideras på ett bra sätt och om de på ett effektivt sätt kan integreras i utbildningssystemet. Ännu inga tydliga tecken på flaskhalsar Enligt regeringen finns inga tydliga tecken på flaskhalsar i ekonomin som begränsar sysselsättningsuppgången. Sannolikt ökar dock risken för att sådana uppkommer i takt med att sysselsättningen ökar och resursutnyttjandet på arbetsmarknaden stiger. Grunden för en förbättrad matchning, en ökad sökaktivitet samt en högre geografisk och yrkesmässig rörlighet på arbetsmarknaden är de generella förändringar som regeringen genomfört på bl.a. arbetsmarknads- och skattepolitikens områden. Därutöver kan ibland vissa riktade insatser vara motiverade för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. För att motverka tendenser till brist på arbetskraft i vissa regioner eller yrken är det viktigt att Arbetsförmedlingen på regional nivå kontinuerligt samarbetar med kommunerna. Även arbetsmarknadsutbildning kan bidra till att motverka begynnande överhettningsproblem. Vidare måste det säkerställas att arbetslösa aktivt söker jobb för att den ökande efterfrågan på arbetskraft snabbt ska leda till ökad sysselsättning. Fler och växande företag ska bli ett av världens bästa länder att starta, driva och utveckla företag i. Fler och växande företag skapar nya jobb. behöver fler kvinnor och män som ser entreprenörskap och företagande som ett självklart val. Ett antal viktiga strukturella åtgärder har genomförts. Bland annat har förmögenhetsskatten avskaffats och bolagsskatten, arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna sänkts. Även jobbskatteavdraget förbättrar incitamenten till företagande. Dessutom har åtgärder genomförts för att minska den administrativa bördan för företagen. Vidare har nya marknader öppnats för privata entreprenörer, och möjligheterna för visstidsanställningar har vidgats. För att förstärka tryggheten för företagare har regeringen genomfört ett antal förändringar i de sociala trygghetssystemen. Hela ska växa. Kommunikationer, såväl elektroniska som fysiska, är av stor betydelse för att människor ska kunna verka i hela landet. I syfte att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för i första hand unga och utrikes födda har regeringen aviserat mindre justeringar i arbetsrätten. Regeringen vill introducera två särskilda anställningsformer för lärlingar. Därutöver ska arbetsgivarnas kostnader vid tvist om uppsägning begränsas. Regeringen har också ambitionen att utöka avdragsrätten för företags utgifter för forskning och utveckling samt genomföra vissa förändringar av de s.k. 3:12-reglerna och av reglerna för enskilda näringsidkare. För att upprätthålla ett internationellt konkurrenskraftigt företagsklimat har regeringen tillsatt en bred utredning som ska se över företagsbeskattningen. Syftet är att utforma beskattningen så att investeringar, innovationer, produktivitet, sysselsättning och välfärd gynnas. Sänkt mervärdesskatt för arbetsintensiva tjänster Regeringen avser att återkomma med förslag om sänkt mervärdesskatt för vissa arbetsintensiva tjänster. Detta kan bidra till att den varaktiga sysselsättningen ökar, bl.a. genom en växling från hemarbete till förvärvsarbete, och att jämviktsarbetslösheten minskar. Detta gäller särskilt för restaurang- och cateringtjänster, där en momssänkning kan väntas skapa fler jobb, enligt regeringen. Regeringens politik för att möta globaliseringens utmaningar offentliga finanser, låg inflation, stabila spelregler på arbetsmarknaden, upprätthållandet av arbetslinjen, satsning på utbildning, forskning och innovation samt en väl utvecklad infrastruktur och ett gott företagsklimat är grunden i regeringens politik för att möta globaliseringens utmaningar. Det är viktigt att fortsätter att bygga vidare på sina styrkor, såsom den konkurrenskraftiga industrin, den växande tjänstesektorn och den välutbildade arbetskraften. Det är med kunskap och kvalitet som svenska företag bäst kan konkurrera. Genom privata och offentliga satsningar på infrastruktur, utbildning, forskning och innovationer skapas förutsättningar för svenska företag att konkurrera på världsmarknaden. Den nationella innovationsstrategin, som utformas av regeringen i dialog med näringsliv, offentlig sektor, akademi och civilsamhälle, kommer att vara ett viktigt verktyg för att skapa morgondagens jobb, välfärd och samhälle. Onödiga hinder för företagsetableringar ska tas bort. Regeringen verkar i EU för att den inre marknaden ska utvecklas och förbättras och för att frihandeln ska värnas vid utformningen av den gemensamma handelspolitiken. Regeringen arbetar även aktivt med att stärka den svenska miljötekniksektorn, och arbetet med en bred, nationell miljöteknikstrategi pågår. Det övergripande målet med Socialdemokraternas ekonomiska politik är full sysselsättning. Alla som kan ska arbeta. ska möta den globala konkurrensen med höga förädlingsvärden, högt kunskapsinnehåll, forskning och innovationskraft inte med låga löner och billiga produkter. Det krävs investeringar i forskning och utbildning som ökar förädlingsvärdet inom de växande tjänstebranscherna. Socialdemokraterna står för en värdeburen tillväxt. En stark generell välfärd bidrar till en mer positiv utveckling av ekonomin och samhället. Skatternas utformning är en viktig del i en politik för fler jobb och för att skapa konkurrenskraftiga villkor för näringslivet. Socialdemokraterna ska göra en egen översyn av skattesystemet. I takt med att arbetsmarknader vidgas och blir nationsöverskridande är det centralt att säkerställa fungerande skatteavtal mellan och våra grannländer. Regeringen bör ta initiativ till en omförhandling av skatteavtalet mellan och . De senaste årens kraftiga försämringar av trygghetssystemen har urholkat inkomstbortfallsprincipen i välfärden och därmed försvagat arbetslinjen. Sjukförsäkringen ska grundas på arbetslinjen och ge människor chansen att komma tillbaka till arbete. En sådan omställningsförsäkring bidrar till tillväxten. En dynamisk och kunskapsbaserad ekonomi förutsätter att människor har goda möjligheter till utbildning och lärande hela livet. Socialdemokraterna vill investera i ett brett kompetenslyft som ger fler utbildningsplatser tillsammans med nya möjligheter till kompetensutveckling i arbetslivet. Arbetsmiljöarbetet måste återigen sättas i fokus. Regelverket behöver stärkas inom flera områden för att värna den svenska modellen och kollektivavtalen. Vidgade arbetsregioner bidrar till ökad sysselsättning och högre löner. För att klara detta krävs investeringar i infrastruktur och bostäder som gör det praktiskt möjligt för människor att pendla till sitt arbete samt att flytta till jobb eller en ny studieort. Arbetsvillkoren, arbetsmetoder, karriärvägar och möjligheter till vidareutbildning för anställda i offentliga verksamheter måste utvecklas. Om personalförsörjningen inom välfärden ska behövs breda insatser. Viktigast är att ge anställda möjlighet till heltid och fast anställning. Ambitionen är att heltid ska vara en rättighet och deltid en möjlighet. Ett förslag på utformning av en bonus till de kommuner som lyckas minska det ofrivilliga deltidsarbetet i välfärden bör tas fram. Ett program för generationsväxling bör utvecklas. Även om har en relativt hög sysselsättning för kvinnor finns det fortfarande betydande jämställdhetsproblem på svensk arbetsmarknad. För krävs en strategi som i högre utsträckning tar till vara kvinnors kompetens och vilja till arbete. Det kan handla om att införa barnomsorg på obekväm arbetstid, att avskaffa vårdnadsbidraget och att verka för en mer jämställd fördelning av uttaget av föräldraledighet. Arbetslösa ungdomar ska mötas av aktiva insatser. Aktivitetsförbudet av arbetslöshet ska avskaffas. Grunden för en fungerande arbetsmarknad är att alla ungdomar fullgör en gymnasieutbildning av hög kvalitet. Gymnasieskolor ska ges möjligheten att driva utbildningar som är anpassade till det regionala näringslivets behov. Antalet unga som skaffar sig en eftergymnasial utbildning måste öka. Alla som läser in en examen på högskolan under utbildningens gång, ska få en praktikperiod i arbetslivet. vill Socialdemokraterna se en särskild satsning på sommarjobb för gymnasie- och högskolestudenter, fler sommarkurser på högskolan samt sommarundervisning för ungdomar utan grundläggande behörighet. Det behövs satsningar på kvalificerad arbetsmarknadsutbildning av god kvalitet inom yrken där det råder brist på yrkeskunnigt folk. Fas 3 har blivit en återvändsgränd som inte leder till jobb och bör därför avskaffas. Långtidsarbetslösa måste ges möjlighet till studier, kompetensutveckling och starta-eget-stöd. Motionärerna vill utveckla formerna för att långtidsarbetslösa ska kunna göra en nyttig insats i förenings- och kulturlivet. som arbetslösheten bitit sig fast på höga nivåer ökar arbetskraftsbristen i flera sektorer. Socialdemokraterna vill att det tillsätts en kompetenskommission som hanterar situationen med bristande matchning på arbetsmarknaden. Kommissionens ska bl.a. föreslå åtgärder och upphandla utbildningar inom bristyrken. Kommissionen ska bestå av företrädare för näringslivets organisationer, företag, kommuner, stat och fackföreningar. Socialdemokraterna vill återupprätta ett konstruktivt samarbetsklimat mellan politik, näringsliv, fack och forskning. Motionärerna vill se en modern näringspolitik med stabila villkor för basindustrin och investeringar i ny klimatsmart teknik. Tillsammans med centrala delar av näringsliv vill motionärerna utforma forskningsprogram och en bättre fungerande riskkapitalförsörjning för ökad konkurrenskraft. Branscher som kan vara aktuella för gemensamma forskningsinvesteringar är exempelvis fordonsindustrin, gruvindustrin, läkemedels- och bioteknikbranschen, förnybar energi och tjänstesektorn. Näringslivets behov ska vara styrande för prioriteringarna. En ambitiös klimatpolitik går hand i hand med en ambitiös jobbpolitik. Ett program för ökad export ska utvecklas. Socialdemokraterna vill också förbättra villkoren för företagande genom ökad tillgång på riskkapital och småföretagarstöd. grundläggande utgångspunkt är att alla människor har rätt till arbete och egen försörjning. Detta kräver ett dynamiskt näringsliv där människors kreativitet och skaparlust lägger grunden för nya jobb. Villkoren för entreprenörskap och företagande måste vara goda. Investeringar måste göras i forskning och utbildning, och människor måste få möjligheter till utbildning och kompetensutveckling och därigenom få förutsättningar att ta nya jobb. En god infrastruktur, bra kommunikationer och ett effektivt rättsväsende är centrala faktorer för att nya jobb ska växa fram. avvisar regeringens aviserade förslag om ett femte jobbskatteavdrag och även den höjda skiktgränsen för statlig inkomstskatt. avser att återkomma med ett heltäckande förslag på beskattning av arbetsinkomster, som också innebär minskade ekonomiska klyftor. menar att ekonomisk trygghet är avgörande för en fungerande och dynamisk arbetsmarknad. Arbetslöshetsförsäkringen ska vara en omställningsförsäkring som omfattar alla. vill se höjt tak i a-kassan och höjd ersättningsnivå med en tydlig nedtrappning. Differentieringen i a-kasseavgifterna bör tas bort. vill införa ett och samma system, arbetslivstrygghet, för den som är sjuk, arbetslös eller söker försörjningsstöd. Ersättningsnivån ska vara lika stor oavsett om man är sjuk eller arbetslös. En förutsättning för ett blomstrande näringsliv och för att människor ska kunna ta de nya jobb som skapas är ett väl fungerande utbildningssystem. menar att högskolor och universitet är i behov av flera tydliga kvalitetssatsningar. anser att utbildning är en stor del av lösningen på problemet med den höga ungdomsarbetslösheten. Genom ett gymnasielyft med riktade platser på folkhögskolor och Komvux ska de ungdomar som inte har fullständig gymnasiekompetens ges en andra chans. Antalet platser inom ska utökas. Arbetet med validering av utländsk utbildning och arbetslivserfarenhet ska förstärkas. Arbetsförmedlingen ska få ett mycket tydligare uppdrag att arbeta individuellt med unga människor redan från dag ett i arbetslöshet. vill att kravet på allmän behörighet efter avslutat yrkesförberedande program återinförs. Det är viktigt att fortlöpande utvärdera effekterna av åtgärdsprogrammen riktade till långtidsarbetslösa och ungdomar, inte minst fas 3. vill ge människor större makt över sitt arbetsliv och sin tid. vision är att människor om de så önskar under vissa skeden av livet ska kunna jobba mindre, och i andra skeden mer. anser att det ska finnas större möjligheter än till en paus i arbetslivet, kanske för att vidareutbilda sig eller starta företag. Reformer som friår och ökade möjligheter att själv påverka förläggningen av sin arbetstid skapar dynamik, flexibilitet och rörlighet på arbetsmarknaden, vilket är bra både för arbetsgivare och för arbetstagare. Åtgärder som underlättar för kommuner och landsting som arbetsgivare att verka för sänkt veckoarbetstid behöver ses över. ser också ett behov av en mjukare övergång mellan arbetslivet och pensionen. ska den som kan, vill och orkar ha möjlighet att jobba längre än till . vill förstärka rättigheten för föräldrar att gå ned i arbetstid genom en reform kallad barntid. Ett dynamiskt näringsliv kräver goda förutsättningar för små och medelstora företag att utvecklas och växa. Regelverken för att starta och driva företag måste vara enkla och begripliga. Kapitalförsörjningen för småföretag måste förbättras. vill inte se nya förmögenhetskatter och anser att arbetsgivaravgifterna för småföretagen bör sänkas. vill se över sjuklöneansvaret med inriktningen att ta bort det helt för företag med upp till tio anställda. Möjligheterna ska ses över att genom skatteavdrag gynna små företags investeringar i forskning och utveckling. stöder regeringens förslag om sänkt restaurangmoms men vill gå längre och se en momssänkning i fler tjänstesektorer, såsom reparation av cyklar, kläder och textilier samt för hårfrisörer. Detta är arbetsintensiva sektorer som på ett konkret sätt skapar förutsättningar för en mer hållbar livsstil. anser att HUS-avdraget ska vara kvar. Dock bör ROT-delen göras klimat- och energieffektivare och utvidgas till att även gälla flerfamiljshus. föreslår strategier för en grön ekonomisk utveckling. Detta innefattar bl.a. att produktionsmetoder och produktionsresurser ska vara hållbara. Korrekta drivkrafter ska skapas för privata investeringar genom bl.a. koldioxid- och energiskatter. Materialflöden ska slutas i kretslopp. De finansiella systemen ska uppmuntra långsiktighet och riskspridning i det privata näringslivet. Möjligheterna att kommersialisera forskning och innovationer måste förbättras. Staten, näringslivet och fackföreningarna bör samarbeta genom exempelvis forsknings- och innovationssatsningar. Vidare måste perspektivet på ekonomisk utveckling breddas och den ekonomiska analysen utvecklas. En viktig motor för nya jobb kommer att vara den gröna omställningen till ett hållbart samhälle. Genom utvecklingen av ny, renare och effektivare teknik som leder till en hållbar omställning av produktionen kan näringslivet utvecklas och nya jobb, export och ekonomisk utveckling skapas. Ett bättre och mer ansvarsfullt nyttjande av naturresurser leder till fler ekologiskt hållbara jobb inom traditionella gröna näringar som skogen och jordbruket. En fortsatt ekologiskt hållbar omställning av bostäder och energiförsörjning kommer att generera nya jobb som ett hållbarare samhälle skapas. Moderna, snabba och hållbara transporter bidrar till fler jobb och ett starkare näringsliv.