bet · GY01NU20 · 2011-05-05 00:00:00 — Utgångspunkten för statens insatser ska vara att försöka kompensera sådana brister i marknadens funktionssätt som kan hämma näringslivets utvecklingsmöjligheter och därmed dess konkurrenskraft. Under det knappa år som gått sedan den nämnda propositionen behandlades av har regeringen på olika sätt fört vidare det arbete som aviserades. I det föregående har lämnats en redovisning av de aktiviteter som genomförts och planerats på olika områden. Det gäller tydligare insatser för kapitalförsörjning, ett förstärkt samarbete mellan Norrlandsfonden och , inrättande av ett råd för att följa kapitalmarknadens utveckling, uppföljning av insatser för kreditgarantier, tydligare insatser på riskkapitalområdet, vidareutveckling av informations- och vägledningsinsatser, en ökad inriktning på rådgivningsinsatser samt uppföljning och utvärdering. Detta är områden som från olika utgångspunkter är föremål för yrkande i de aktuella motionerna. Här pågår det alltså ett arbete hos olika myndigheter och andra aktörer. När det gäller kapitalförsörjning kan utöver det som nämnts också noteras den verksamhet som det nya bolaget kommer att bedriva inom stödområde A. Det uppdrag som Tillväxtanalys har getts vad gäller finansieringsområdet för små och medelstora företag och som ska slutrapporteras kan vidare bedömas få betydelse för de berörda företagen. Likaså tillmäter utskottet regeringens arbete med att ta fram en innovationsstrategi stor vikt. Bland de aktuella motionerna finns några som tar upp särskilt kvinnors företagande, företagare med utländsk bakgrund och ungas företagande. På alla dessa områden bedrivs arbete för att undanröja hinder och för att främja företagande, främst genom och . Sammantaget anser utskottet att regeringen bedriver ett aktivt arbete när det gäller företagsfrämjande. Enligt utskottets mening skulle ett tillkännagivande av om ytterligare insatser på något område inte innebära att detta arbete skulle bli effektivare eller påskyndas. Därmed avstyrker utskottet samtliga motioner som är aktuella i berörda delar. Utskottet behandlar här separat en fråga som tagits upp i motion 2010/11:N271 (S) och som rör medel till Winnet och resurscentrum för kvinnor. Motionären har noterat att den finansiering med statliga medel som Winnet har haft har blivit instabil. Detta uppmärksammade utskottet också , då företrädare för Winnet uppvaktade utskottet i frågan. Statssekreterare , , lämnade, som tidigare nämnts, information om departementets syn på frågan vid ett utskottssammanträde . I det föregående har redovisats den information som utskottet har fått från om fortsatta hantering av frågan om resurscentrum för kvinnor. Utskottet konstaterar att frågan om medel till Winnet och resurscentrum för kvinnor har getts en sådan lösning av att nu följer departementets intentioner med det aktuella uppdraget. följer enligt uppgift fortsatta hantering av frågan. Utskottet gör bedömningen att det inte finns några åsiktsskillnader mellan departementet och utskottet när det gäller synen på hur medelstilldelningen till Winnet och resurscentrumen för kvinnor bör hanteras. Därför anser utskottet att det inte behövs något riksdagsuttalande i saken utan förutsätter att hanterar frågan så att en stabil medelstilldelning säkerställs. Med detta avstyrks den nämnda motionen i berörd del. Social ekonomi och socialt företagande Olika frågor om social ekonomi och socialt företagande har tagits upp i 13 motioner. Utskottet behandlar här dessa separat. Inledningsvis vill utskottet uttrycka sin positiva syn på de verksamheter som ryms inom begreppen social ekonomi och socialt företagande. Denna positiva inställning gäller över partigränserna. De berörda företagen har som syfte att tillgodose något samhälleligt ändamål eller behov, och verksamheterna har allmännytta som sin främsta drivkraft. Arbetsintegrerande sociala företag har visat sig vara en bra form för att skapa arbete och sysselsättning för människor som har svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. En styrka med de sociala företagen är att de förenar en persons behov av arbete med marknadens behov av produkter och tjänster och statens behov av rehabiliteringstjänster och nya arbetstillfällen. Regeringen beslutade , som tidigare redovisats, om en handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag. Som en del av denna har utredningsuppdrag lämnats till och Tillväxtanalys. Utskottet anser att regeringen bör intensifiera arbetet med sociala företag, t.ex. bör en förordning om arbetsintegrerande företag tas fram. Detta ingår i regeringens handlingsplan, men arbetet har ännu inte påbörjats. I de aktuella motionerna finns vidare förslag om olika åtgärder som kan vara värda att överväga, t.ex. att det sociala företagandet ska få samma tillgång till företagsrådgivning, kompetensutveckling och kapital- och finansieringsförsörjning som andra småföretag, att förstärka informationen om social ekonomi och socialt företagande och att öka forskningen och kunskapen om social ekonomi och socialt företagande. Mot bakgrund av den samsyn som finns inom utskottet om värdet av socialt företagande och att regeringen har startat ett arbete på området anser utskottet att det nu inte är motiverat med ett tillkännagivande av . Utskottet vill dock än en gång framhålla den vikt som utskottet fäster vid den aktuella verksamheten och utgår från att regeringen intensifierar sitt arbete på området utan att gör ett särskilt uttalande. Därmed avstyrks de aktuella motionerna i berörda delar. Utskottets förslag i korthet avslår 17 motioner med totalt 21 yrkanden om turism. Utskottet redovisar de olika åtgärder som regeringen vidtagit på turistområdet och de aktiviteter och det beredningsarbete som pågår. Jämför reservation 3 (S, MP, V). I 17 motioner med motionärer från 6 partier tas upp frågor om att främja och utveckla turistnäringen på olika sätt. I motionerna 2010/11:C298 (S) och 2010/11:N409 (S) begärs tillkännagivanden om att staten bör avsätta resurser i samarbete med turistnäringen för att utveckla branschen ytterligare. Yrkandena och motiveringarna är identiska. Båda motionerna har rubriken kust- och skärgårdspolitik. Ett branschprogram för turist- och besöksnäringen är av avgörande betydelse även för kust- och skärgårdsområdena, anser motionärerna. De menar att staten, näringen, regionala aktörer och utbildningsanordnare måste förena sin kompetens och kunskap för att på ett bättre sätt bl.a. marknadsföra och utveckla spännande och intressanta turist- och besöksalternativ samt skapa skräddarsydda utbildningar. Regeringen bör ta fram ett strategi- och forskningsprogram för att skapa fler jobb och för att investera i som turistland samt i forskning och utbildning, anförs det i motion 2010/11:T332 (S). Det handlar om kvalificerade yrkesutbildningar för guider, instruktörer och kockar, internationella kultur-, mötes- och idrottsevenemang och fortsatt utbyggnad av bredbands- och mobiltelefonnätet i hela landet. Ett tillkännagivande om en satsning på fiske- och upplevelseturism föreslås i motion 2010/11:MJ342 (S). Utvecklingen av fritidsfisket och fisketurismen har stor betydelse för tillväxt och sysselsättning i hela landet, anför motionärerna. De anser att regelverken måste utformas så att sportfisket och turistnäringen ges goda förutsättningar. Det kan gälla möjligheterna att bilda fiskevårdsområden, att förbättra fiskevården och tillsynen, att öka forskningen om den biologiska resursen, att utveckla ett licenssystem för fisketurismföretagande och att utveckla regler så att konflikter med andra intressen undviks. Det bör inrättas ett branschprogram med inriktning på marknadsföring av som turistland, utbildnings- och kompetensfrågor, kreativ utveckling av företag, utveckling av en infrastruktur och upprättande av bredbandslösningar, anförs det i motion 2010/11:N208 (S). Turist- och besöksnäringen omsätter ca och har över 160 000 heltidsanställda, men det finns en outnyttjad potential för att skapa arbetstillfällen, anser motionärerna. De föreslår att målet ska vara att fördubbla näringens andel av BNP . Ett tillkännagivande om besöksnäringen i begärs i motion 2010/11:N222 (S). Staten bör, i samarbete med kommuner, föreningar och företag, ta ett ökat ansvar för att locka besökare till , anför motionären. Hon föreslår olika åtgärder för att främja besöksnäringen. Det bör göras en översyn av på vilka sätt de ekonomiska riskerna med att genomföra stora evenemang kan minskas, anförs det i motion 2010/11:N223 (S). Allt fler kommuner investerar i stora arenor för att inrymma evenemang av olika slag, påpekar motionären. Hon anser att en åtgärd som kan övervägas är att inrätta en statlig garanti mot förluster vid stora evenemang, vilken skulle kunna sökas av t.ex. en kommun och en arrangör i samarbete. Stora internationella evenemang är föremål för yrkande också i motion 2010/11:N265 (S). Det behövs en strategi för genomförandet av stora internationella evenemang inom idrott och kultur samt för större konferenser och liknande, anser motionären. En sådan strategi bör tas fram i samarbete med idrottsrörelsen, kulturlivet och besöksnäringens organisationer. Staten måste, i samarbete med kommuner, föreningar och företag, ta ett ökat ansvar för att locka evenemang till , menar motionären. Regeringen bör samordna resurserna, t.ex. genom att utlysa ett idrottsår, ett mötesår och ett kulturår. Det behövs insatser för att stärka den internationella turismen mot turistmål i sydöstra , menar motionärerna bakom motion 2010/11:N354 (S). I motionen pekas på de utvecklingsmöjligheter som turistnäringen har i sydöstra , där det finns en lång rad intressanta turistmål. Staten bör, i samverkan med regionerna, främja en positiv utveckling av besöksnäringen, bl.a. genom att internationellt lanserar regionerna tydligare än vad som sker . Besöksnäringen bör också vara en parameter vid prioriteringen av infrastruktur, anser motionärerna. bör uppmana regeringen att utveckla en nationell strategi för att få stora internationella evenemang till , anförs det i motion 2010/11:N378 (S). Kommunerna och det lokala näringslivet i har satsat stora resurser för att kunna genomföra stora vintersportevenemang, säger motionärerna. De anser att det lokala engagemanget är avgörande för att få anordna evenemang men att det är angeläget att staten på olika sätt stöder de orter som har förutsättningar att anordna stora evenemang både idrottsevenemang och andra evenemang inom t.ex. kultur och underhållning. Ett tillkännagivande om nationellt stöd till utvecklingen av besöksnäringen i hela landet föreslås i motion 2010/11:N394 (S). I motionen förordas följande åtgärder: Staten bör stödja det arbete med en nationell strategi för besöksnäringen som näringen har påbörjat under ledning av hotell- och restaurangföretagare (). Stödet till den internationella marknadsföringen via Visit bör ytterligare förstärkas så att den ligger i nivå med andra liknande länder. Regeringen bör ta fram ett branschprogram för besöksnäringen som inkluderar forskning, marknadsföring och utbildnings- och kompetensinsatser. Mervärdesskattesatser som avser turistnäringen bör ses över, mot bakgrund av att befintliga skillnader i skattenivåerna skapar en osund konkurrens. Det nationella stödet till förbättrad tillgänglighet bör förbättras genom en utbyggnad av infrastrukturen vägar, flyg och tåg. I motion 2010/11:N413 (S) begärs fyra tillkännagivanden: om att utveckla besöksnäringen, om att samordna landets resurser när det gäller besöksnäringen i ett strategiprogram, om att öka den politiska prioriteringen och befästa besöksnäringen som en central basnäring och prioriterad del av svensk ekonomi och om att satsa på internationella evenemang. För att turistnäringens exportvärde ska öka i såväl som i övrigt krävs en kraftsamling av tillgängliga resurser för både marknadsföringsinsatser och organisation, anför motionärerna. De anser att det är hög tid att utforma ett strategiprogram för att utveckla en av mest attraktiva arbetsmarknader för ungdomar i och . Regeringen bör se till att staten i samarbete med olika intressenter utformar ett strategiskt utvecklingsprogram för besöksnäringen. Resurserna inom besöksnäringen måste vidare samordnas bättre, och de statliga marknadsföringsinsatserna utomlands måste öka. För att turismen ska kunna utvecklas krävs att kunskapen om och förståelsen för turismen som näring och som tillväxtmotor ökar. Det fordras också att de statliga organ som ska verkställa politiken på turistområdet mer aktivt än prioriterar helhetslösningar och en samverkan mellan olika intressenter, anför motionärerna. De anser att turismen bör växa snabbare i än i resten av och att bör locka till sig en större andel av de nya globala turisterna. För att lyckas med detta bör det ske fortsatta investeringar i turistlandet . Marknadsföringen av som turistland bör också bli effektivare genom ett ökat samarbete mellan Visit och de lokala och regionala turistorganisationerna. När det gäller internationella evenemang har en stor tillväxtpotential i många delar av landet, säger motionärerna. De förordar, som en start på arbetet med att främja sådana evenemang, att det ska bildas ett särskilt s.k. evenemangsbolag med uppgift att samordna ansökningar, utarbeta förslag och genomföra förslagen. bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att ta fram en nationell strategi för att vara värdland för stora internationella idrotts- och kulturevenemang, anförs det i motion 2010/11:N232 (M). Ett sätt att marknadsföra ett land är att vara arrangörsland för stora internationella kultur- och idrottsevenemang, säger motionären. Hon anser att behöver en strategi för att söka internationella tävlingar och för hur finansieringen ska lösas. har orter som är duktiga på att anordna större evenemang med , Åre med alpina , med och med påpekar motionären. I motion 2010/11:N249 (M) begärs ett tillkännagivande om att stärka turistsektorn. Många turistföretag är små och medelstora och saknar därmed resurser för att effektivt marknadsföra sig, framhåller motionären. Han påpekar att staten, landstingen och kommunerna satsar stora resurser men att det saknas en organiserad samordning. Regeringen bör ge länsstyrelserna i uppdrag att samordna det offentligas insats i respektive län och att samordna de regionala insatserna till en nationell kraftsamling i samarbete med näringslivet och dess branschföreträdare, anför motionären. Det är nödvändigt att se över turistföretagens villkor, anförs det i motion 2010/11:N425 (FP, KD, M, C) med . satsar ca per invånare på marknadsföring av landet som turistmål, vilket är litet i jämförelse med vad många andra länder i satsar, påpekar motionärerna. I övriga satsas per invånare. För att främja en ökning av antalet turister i bör marknadsföringen av öka, anser motionärerna. De menar att regeringen bör se över hur turistnäringens konkurrenskraft står sig jämfört med övriga länder i och föreslå hur konstaterade hinder ska undanröjas. Två tillkännagivanden begärs i motion 2010/11:N262 (MP): om att satsa på kulturturism som en hållbar väg till lokal, regional och nationell utveckling och om att regeringen ska återkomma till med förslag om hur den internationella marknadsföringen av som ett land för kulturturism kan stärkas. Kulturturism är en av de snabbast växande näringarna i EU, och kulturen och kulturarvet är ett par av de viktigaste faktorerna när människor väljer res- och turistmål, säger motionärerna. De uppger att den europeiska turismen kommer att växa enligt (). Kulturturismen skapar enligt motionärerna förutsättningar för att konstnärer och andra kulturarbetare ska kunna leva på sitt arbete och är dessutom ofta en inkörsport till arbetsmarknaden för människor med praktiska kunskaper. I motion 2010/11:N416 (KD) föreslås det ett tillkännagivande om satsningar inom turism för att utveckla som turistland. har goda förutsättningar för en växande turistnäring, men det behövs fler satsningar för att utveckla turistpotential, säger motionären. I motionen föreslås nio satsningar under följande rubriker: Fördubblad satsning på marknadsföring, Bättre samordning av de offentliga insatserna, En utbyggd infrastruktur och utvecklad trafik, Utveckla fler turistkluster, Satsa på lokalt ambassadörsskap och lokal samverkan, Öka turismutbildningen, Samordna myndighetskontrollen och minska avgifterna, Förenkla regelverket och anpassa resegarantilagen samt Ge svenska turistentreprenörer en bra start. Utskottet behandlade vid föregående ett antal motioner om turism i anslagsbetänkandet om utgiftsområde 24 Näringsliv, varav flera var likartade med de nu aktuella (bet. 2009/10:NU1). Utskottet noterade att regeringen hade föreslagit en ökning av anslaget med för att ytterligare ta vara på potential och attraktionskraft som ett konkurrenskraftigt och hållbart turistland. skedde det visserligen en utfasning av en tidigare tillfällig satsning, men nettoökningen uppgick ändå till . När det gällde de övriga förslag och synpunkter beträffande turistnäringen som hade framförts i ett 20-tal motioner hänvisade utskottet till de olika insatser som görs på området och som redovisades i betänkandet under rubriken i avsnittet om vissa kompletterande uppgifter. I ett särskilt yttrande redovisade företrädarna för Socialdemokraterna, sina synpunkter på behovet av investeringar i besöksnäringen och vilket innehåll dessa borde ha. I en gemensam motion från Socialdemokraterna, (mot. 2009/10:N476) fanns förslag om en rad åtgärder som borde vidtas, och i budgetförslagen från respektive parti fanns en ökning av det aktuella anslaget till turistfrämjande med . De tre partiernas mål är att ska bli ett av världens främsta turistländer under det kommande decenniet. För att åstadkomma detta borde staten, i samarbete med företag, föreningar och kommuner, ta ett ökat ansvar för att locka besökare till . Partiernas bedömning var att besöksnäringen kan bli en bransch som behåller eller ökar sin sysselsättning . För att ta till vara besöksnäringens tillväxtpotential borde marknadsföringen av som turistland öka kraftigt och i det närmaste fördubblas. Bland annat borde investeringar göras för att stärka roll som evenemangsland. Direkt efter en förväntad valseger 2010 avsåg de tre partierna att ta initiativ till branschsamtal med besöksnäringen för att åstadkomma ett strategiprogram, som skulle innehålla åtgärder för kompetensutveckling och forskningsinsatser. Den svenska besöksnäringen borde också bli ledande när det gällde att erbjuda sina gäster klimatsmarta alternativ, sades det i det särskilda yttrandet. Allmän information om turistnäringen När det gäller marknadsföring kan noteras att från anslaget Turistfrämjande (1:7) under utgiftsområde 24 Näringsliv, som uppgår till , finansieras statens aktieägartillskott till . Näringen skjuter som motprestation till ungefär motsvarande belopp, och ambitionen från näringens sida är att öka sin andel. Det övergripande målet för Visit är att bolaget ska bidra till att har en hög attraktionskraft utomlands som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring som bidrar till en hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. Visit och avser att starta ett nytt destinationsutvecklingsbolag som ska driva tillväxt genom destinationsutveckling. Beträffande kunskapsutveckling gäller att har cirka fem anställda som arbetar nationellt med statistik, analys och kunskapsutveckling för att främja tillväxten inom rese- och turistnäringen. är turistfrågorna integrerade i övergripande arbete för näringslivsutveckling, vilket innebär att det inte finns några särskilda styrdokument från regeringen som reglerar myndighetens insatser riktade mot rese- och turistnäringen. Enligt verkets instruktion (2009:145) ska myndigheten dock ansvara för den officiella inkvarteringsstatistiken i enlighet med förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. arbetar med utveckling av turistnäringsfrågor inom följande tre områden: samordning och samverkan, kunskap och statistik samt projektsatsningar. När det gäller samordning och samverkan kan nämnas att och Visit har regeringens uppdrag att leda en samverkansgrupp för destinationsutveckling och ökad tillväxt inom besöksnäringen. Syftet är att genom samverkan med myndigheter, organisationer och näringslivets företrädare på nationell nivå effektivisera och samordna det nationella främjandearbetet riktat mot besöksnäringen och också att göra det enkelt för de små företagen att få tillgång till kompetensutveckling, affärsnätverk och mötesplatser liksom hjälp att hitta finansiering för att utveckla sin verksamhet. I samverkansgruppen ingår , (f.d. ), , , , , , , Invest , , Arbetsförmedlingen och Tillväxtanalys. Gruppen kommer framöver att utökas med fler organisationer och näringslivets företrädare på nationell nivå. har också i uppdrag att efter samverkan med Visit och övriga aktörer som ingår i samordningsuppdraget, organisera och inrätta ett utvecklingscentrum för turistnäringen. Centrumet ska ha tydligt fokus på företagsutveckling och fungera som en kontaktpunkt dit företag kan vända sig för att få kontakt med både myndigheter och andra aktörer som har till uppgift att stödja näringens utveckling. Beträffande kunskap och statistik gäller att är ansvarig myndighet för den officiella turiststatistiken och har till uppgift att ta fram och sprida information och kunskap om turismens utveckling och effekter på näringslivet i . tar också fram analyser och genomför undersökningar inom områden som är viktiga för besöksnäringens utveckling. Inom det tredje området projektsatsningar deltar i pilotprojekt som syftar till att ta fram metoder för att nå en stärkt konkurrenskraft och professionalisering inom besöksnäringen. Fokus ligger på projekt med såväl tematiska perspektiv som destinationsperspektiv. Ett aktuellt projekt är Hållbar besöksnäring, som är ett pilotprojekt i med Västsvenska som initiativtagare och projektägare. Under projektets första fas gjordes en kartläggning av kvalitetssäkringssystem och system för hållbar turism internationellt och i . De förebilder som studerades var system som utvecklats i och . Ett avtal om samarbete har tecknats mellan och Visit . kommer projektet att breddas och flera regioner kommer att delta i utvecklingsarbetet. är vidare huvudman för inom turism, som bl.a. delar ut stipendier för forskning om turism, genomför utvecklingsprojekt och delar ut . När det gäller utbildning och forskning inom turism kan noteras att flera högskolor bedriver utbildning och forskning kring turism och rese- och turistnäringen. är turismvetenskap ett akademiskt ämne vid lärosätena i , , , och . Det finns 30 olika universitets- och högskoleprogram på 13 orter, varav 7 program på magisternivå. Beträffande insatser för turism inom den regionala tillväxtpolitiken gjorde 2005 en sammanställning som visade att det inom de svenska mål 1- och mål 2-programmen genomfördes 581 stukturfondsprojekt som handlade om turistisk infrastruktur, marknadsföring, förberedelser för stora evenemang och samverkansprojekt för att t.ex. bevara natur och kulturarv med en direkt turistisk koppling. Den totala finansieringen i dessa projekt uppgick till , varav EU:s finansiering svarade för , nationell offentlig finansiering för och privat medfinansiering för . I den europeiska regionala utvecklingsfonden (programperiod 20072013) har beviljats till turistprojekt. Inom området kultur, som förmodligen också omfattar en del turistprojekt, har beviljats. Kompletterad med nationell finansiering blir den totala finansieringen ca för turism och ca för kultur. Insatser för turism inom landsbygdspolitiken görs inom projektet det nya matlandet, vilket har som syfte att skapa arbetstillfällen och tillväxt i hela . Kärnan i projektet bygger på satsningar på mat och livsmedelsproduktion i kombination med turism, där ett av fem fokusområden är matturism.