bet · GZ01UU3 · 2011-10-19 00:00:00 — De nordiska samarbetsministrarna har också fattat beslut om att gränshinder ska finnas på dagordningen i alla ministerråd. Enligt regeringens skrivelse har ett flertal gränshinder i lösts . Det gäller bl.a. rätten till sjuk- eller föräldrapenning för pendlare med timanställning i och att taxibolag i gränstrakterna mellan och nu har rätt att operera i grannlandet. Förändrad praxis har inneburit att personer som åter blivit arbetslösa efter en kort tids arbete i ett annat land nu har rätt att återfå samma nivå på arbetslöshetsersättningen som . Vidare har norska myndigheter börjat deklarera tiden med permitteringsersättning som tid jämställd med arbete. Detta innebär att tiden med permitteringsersättning nu kan tillgodoräknas vid fastställande av arbetslöshetsersättning i . Den ökade integrationen i har enligt utskottets uppfattning väsentligt bidragit till att stärka tillväxten i området. För att områdets fulla potential ska kunna utnyttjas är det väsentligt att arbetet med att undanröja gränshinder fortsätter. Enligt skrivelsen är ett problem för integrationen i regionen de skilda systemen i och för att finansiera socialförsäkringarna, vilket i praktiken har medfört att pendlare som är bosatta i men arbetar i inte har kunnat ha en bisyssla i . har verkat för att de tillämpliga EU-reglerna (förordning 883/2004) ska ändras. Diskussioner har också förts på myndighetsnivå mellan och om att hitta en bilateral lösning i avvaktan på ny EU-lagstiftning. Denna fråga uppmärksammades också i deklarationen från det svensk-danska ministermötet i , . Informationsinsatser är av största vikt för såväl företag som den enskilda pendlaren när reglerna skiljer sig mellan de nordiska länderna. De nordiska samarbetsministrarna har på initiativ av den svenska delegationen till beslutat att anslå till regional gränshindersinformation . Utskottet menar sammanfattningsvis att skrivelsen och redogörelsen visar på den centrala plats gränshindersarbetet haft och även fortsättningsvis kommer att ha inom det nordiska samarbetet. Utskottet välkomnar detta och konstaterar att undanröjandet av gränshinder är en pågående process som ställs inför nya problem och utmaningar. Det är därför väsentligt att och fortsätter att arbeta med dessa frågor. Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motionerna 2010/11:U16 (S) yrkande 3, 2010/11:U217 (M), 2010/11:U275 (S), 2010/11:U238 (S), 2010/11:U294 (M), 2011/12:U218 (S), 2011/12:U307 (S) yrkandena 1 och 2, 2011/12:U225 (M), 2011/12:U254 (M), 2011/12:U321 (M), 2011/12:2011/12:U221 (FP) och 2011/12:U271 (C). I kommittémotionerna 2010/11:U306 yrkande 51 och 2011/12:U315 yrkande 52 förespråkar Socialdemokraterna att Östersjösamarbetet bör utvecklas för att befästa som ett fredligt område. Utskottet gjorde (2009/2010:UU5) ett utlåtande med anledning av förslag till strategi för . Strategin beslutades sedan av . I sitt utlåtande välkomnade utskottet strategin och ansåg att den är av stor vikt för att hantera de utmaningar som står inför. Utskottet konstaterade att strategin, som syftar till att skapa en renare och mer hållbar miljö och säkrare och effektivare energimarknader, öka konkurrenskraften och tillgängligheten samt bidra till en säkrare , berör fler än 100 miljoner människor som lever och verkar i regionen. Dessutom menade utskottet att strategin kan tjäna som modell och inspiration för andra europeiska regioner och makroregionala samarbeten och att den därmed är en angelägenhet för hela unionen. I sin rapport om genomförandet av Östersjöstrategin konstaterar att strategin har lett till konkreta insatser och en mer enhetlig användning av resurser. Nya arbetsmetoder och nätverk har inrättats och många initiativ har utarbetats. När det gäller samarbetet med länder som inte är medlemmar i konstaterar kommissionen att dessa inte är bundna av strategin men att de mest berörda länderna, , och , meddelat att de stöder den. Samarbetet med dessa länder sker inom ett flertal forum och på olika nivåer, bl.a. nämns den nordliga dimensionen som ett viktigt ramverk, liksom Helcom och Östersjöstaternas råd. Kommissionen lämnar även ett antal rekommendationer mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts av genomförandet . En sådan rekommendation är att prioritera fastställande av delmål för att bättre fokusera strategin och göra den mer konkret i förhållande till dess övergripande mål. Vidare föreslår kommissionen att strategins integrerade natur bör förstärkas genom att närmare anpassa den till teman och flaggskeppsinitiativ i , för de kommande tio åren, och förstärka genomförandestrukturerna. Kommissionen vill också stärka den europeiska dimensionen i strategin genom återkommande beredning i berörda rådsformationer. Regeringen välkomnar rapporten och delar i stort de slutsatser som kommissionen drar utifrån strategins två första år av genomförande (faktapromemoria 2011/12:FPM1). Regeringen stöder i synnerhet kommissionens förslag att stärka genomslaget av strategin i berörda politikområden så att de beaktas i utformningen av såväl politik som berörda stödprogram. Enligt utskottets uppfattning är samarbetet inom av stor vikt såväl för att förbättra miljön som för att göra regionen mer konkurrenskraftig med ökad tillväxt och välfärd. Utskottet välkomnar därför Nordiska ministerrådets och aktiva insatser inom ramen för detta samarbete. De nordiska länderna är också aktiva i genomförandet av för , som är ett viktigt instrument för att koordinera politik och insatser. samordnar tillsammans med andra länder ett flertal prioriterade områden, bl.a. inom transportområdet med och inom jord-, skogsbruk och fiske med och . deltar också i genomförandet av strategin, bl.a. som ledare för tre s.k. flaggskeppsprojekt. Utskottet välkomnar kommissionens rapport om genomförandet av Östersjöstrategin och delar, liksom regeringen, i huvudsak kommissionens slutsatser. Utskottet finner att rapporten visar på den potential strategin har att nå bättre resultat genom ökad samverkan inom regionen och genom sektorövergripande åtgärder för att möta gemensamma utmaningar. Fortsatt politiskt stöd är viktigt för att åstadkomma den långsiktighet som är nödvändig för att strategins mål ska uppnås, och utskottet delar därför kommissionens uppfattning att Östersjöstrategin regelbundet bör hanteras såväl inom berörda rådskonstellationer som i parlamentariska sammanhang på både nationell och europeisk nivå. Utskottet anser att de aktiviteter som pågår för att stärka samarbetet inom i hög grad torde motsvara de krav som ges uttryck i motionerna 2010/11:U306 (S) yrkande 51 och 2011/12:U315 (S) yrkande 52 och avstyrker därmed motionerna. Samarbetet med närområdet i övrigt Socialdemokraterna påtalar i kommittémotionerna 2010/11:U306 (yrkandena 47 och 49), 2010/11:U16 (yrkande 5) och 2011/12:U315 (yrkandena 48 och 50) vikten av att det nordiska samarbetet med närområdet förstärks och att arbetet sker i samarbete med regionala insatser. I den enskilda motionen 2010/11:U263 (FP) yrkande 2 påpekar motionärerna vikten av att förutsättningslöst pröva hur det nordiska samarbetet i närområdet, framför allt inom ramen för EU:s nordliga dimension, bäst främjas inom ramen för ett alltmer utvidgat europeiskt samarbete. När det gäller påpekar i kommittémotionerna 2010/11:U306 yrkande 50, 2010/11:U16 yrkande 6 och 2011/12:315 yrkande 51 att det är av största vikt att samarbetet stärks och fördjupas ytterligare som det svenska deltagandet bör baseras än mer än tidigare på regionala strukturer. I den enskilda motionen 2010/11:U310 (S) föreslår motionärerna att en nationell strategi för bör fastställas och att länen ges i uppdrag att utveckla regionala handlingsplaner. I den enskilda motionen 2011/12:U293 (S) påtalas miljöriskerna i Barents och på . Enligt kommittémotion 2010/11:U16 (S) yrkande 2 bör verka för ett starkt skydd för den känsliga miljön i . föreslår i kommittémotion 2011/12:U333 att bör initiera ett moratorium för all utvidgad exploatering av (yrkande 1), arbeta för ett nätverk av skyddade områden i (yrkande 2), verka för ett förbud mot ny oljeborrning (yrkande 3), samt för moratorium vad gäller bottentrålning och vissa typer av fiske (yrkande 4 och 5) samt att verka för att IMO slutför arbetet med Polarkoden för skeppstrafik i (yrkande 6). I den enskilda motionen 2011/12:U227 (S) anförs att regeringen bör utarbeta en arktisk strategi med parlamentarisk förankring. I den enskilda motionen 2011/12:Fö240 yrkande 12 (MP) föreslås att som ordförande i bör driva miljöfrågorna hårdare. I de enskilda motionerna 2010/11:U263 yrkande 3 och 2011/12:Ub210 yrkande 1 (båda FP) påtalar motionärerna bl.a. att gemensamma beslut är nödvändiga för att skydda de känsliga arktiska områdena. I den sistnämnda motionens yrkande 3 påtalas behovet av gemensamma insatser i samband med olyckor till havs. I kommittémotion 2011/12:U204 (V) yrkande 13, liksom i de enskilda motionerna 2010/11:U317 (S) yrkande 2 och 2011/12:U313 (S) yrkande 2 anförs att inom ramen för det nordiska samarbetet bör spela en mer aktiv roll än när det gäller hbt-frågor vid kontakter med de baltiska länderna. I den enskilda motionen 2010/11:U214 (FP) föreslår motionärerna att regeringen bör deklarera en angränsande zon utanför svenskt sjöterritorium. I den enskilda motionen 2011/12:259 (C) föreslås att de nordiska länderna bör ha en gemensam plats i G20. Utskottet konstaterar att samarbetar med länder och organisationer i närområde. , , , nordvästra , Östersjöstaternas råd, och är länder och organisationer som omfattas av samarbetet. Vidare noterar utskottet att samarbete med olika aktörer i norra har fått en alltmer central position i verksamhet. Utskottet anser att närområdet och de nordiska grannländerna har en självklar ställning för . I och närområdet finns också ett flertal av viktigaste handels- och samarbetsparter. Enligt utskottets uppfattning är det nordiska samarbetet med närområdet viktigt för att bidra till en säker, stabil utveckling i området, att stärka demokratin och att öka värdegemenskapen i den nordliga delen av . Utskottet vill även betona vikten av att samordna de insatser som görs av olika aktörer och institutioner inom regionen för att öka effektiviteten och synergierna i genomförandet. Utskottet anser med hänvisning till det anförda att motionerna 2010/11:U306 (S) yrkandena 47 och 49, motion 2010/11:U263 (FP) yrkande 2, motion 2010/11:U16 (S) yrkande 5 och 2011/12:U315 (S) yrkandena 48 och 50 kan avstyrkas. Utskottet konstaterar att innehaft ordförandeskapet i () mellan . genomförs på två nivåer, dels mellanstatligt samarbete inom BEAC, dels regionalt samarbete inom () där 13 nordliga regioner ingår, vilka för svensk del innefattar och . Det svenska ordförandeskapets huvudprioritering är en övergång till en eko-effektiv ekonomi som bl.a. innefattar förbättrade villkor för små och medelstora företag i regionen, utveckling av förnybar energieffektivisering samt att ge särskild uppmärksamhet åt att åtgärda förorenade områden i nordvästra . Under det svenska ordförandeskapet har BRC tagit initiativ till att utarbeta en transportstrategi för . En regional arbetsgrupp för transport- och logistikfrågor har också inrättats. stod i samband med det svenska ordförandeskapet värd för en parlamentarisk i . Huvudfrågorna för konferensen var miljö och hållbar utveckling, näringsliv, infrastruktur och entreprenörskap. Enligt utskottets uppfattning är det väsentligt att insatserna för att stärka samarbetet inom på olika nivåer fortsätter även efter att det svenska ordförandeskapet upphört. Utskottet förutsätter en fortsatt hög svensk profil i genomförandet av de prioriterade områdena. Utskottet anser med hänvisning till det anförda att motionerna 2010/11:U306 (S) yrkande 50, motion 2010/11:U16 (S) yrkande 6, 2010/11:U310 (S), 2011/12:U293 (S) och 2011/12:U315 (S) yrkande 51 kan avstyrkas. Regeringen beslutade om en strategi för den arktiska regionen. Syftet med strategin är att ur ett internationellt perspektiv presentera förhållande till , prioriteringar och hur politik för det arktiska området bör utvecklas. Det fördjupade nordiska och europeiska samarbetet gör dessutom att allt tydligare påverkas av andra länders politik och prioriteringar i fråga om . I strategin framhålls att det är ett svenskt intresse att nya framväxande aktiviteter styrs av gemensamma och robusta regelverk och framför allt att de har ett miljömässigt hållbarhetsfokus. ska enligt strategin verka för att förblir ett säkerhetspolitiskt lågspänningsområde. Aktiviteter och samarbeten i ska utövas i enlighet med folkrätten, inklusive samt övriga relevanta internationella överenskommelser. vill främja en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling i hela den arktiska regionen. ska verka för väsentligt minskade globala utsläpp av växthusgaser och kortlivade klimatpåverkande ämnen. Arktiska rådets roll som det centrala multilaterala forumet för Arktisfrågor bör stärkas. Vidare anförs i strategin att ska fortsätta att vara en ledande forskningsnation inom områdena klimat och miljö och fokusera på klimatförändringarnas påverkan på människor. deltar i det arktiska arbetet genom den observatörsplats som rådet har i den (). Rådet deltar även med en delegation till den parlamentariska arktiska konferensen som hålls . har den arktiska regionen även ägnats stor uppmärksamhet i egen verksamhet. Utskottet vill erinra om sina tidigare skrivningar om att möjligheten för nationella parlamentariker att delta i internationella processer i grunden är en demokratifråga. Utskottet välkomnar därför delaktighet i det arktiska arbetet och utgår från att regeringen regelbundet informerar om utvecklingen i det arktiska området, särskilt när det gäller det svenska ordförandeskapet i . Utskottet konstaterar att är en utmaning av växande betydelse. Inte minst genom klimatförändringen blir de arktiska frågorna allt viktigare för det internationella samfundet. Utskottet välkomnar därför att regeringen, såväl i strategin för det arktiska området som i programmet för det svenska ordförandeskapet i , prioriterar frågor som bidrar till en miljömässigt och socialt hållbar utveckling i . Utskottet konstaterar att stora delar av den arktiska regionen ligger inom de olika staternas nationella jurisdiktion. Detta understryker vikten av att nya framväxande aktiviteter styrs av gemensamma och robusta regelverk. Det arbete för att ta fram gemensamma regelverk som bedrivs inom ramen för framför allt , men även inom andra internationella organisationer som IMO () är av avgörande betydelse för att skydda den känsliga miljön i och bidra till en hållbar utveckling för de människor som bor i . Utskottet konstaterar att , som ordförande i , har en ledande roll i det arktiska mellanstatliga samarbetet. Utskottet välkomnar att regeringen avser prioritera frågor som bidrar till en miljömässigt hållbar utveckling av , understryker vikten av resultat av IMO-arbetet, och av att det skapas förutsättningar för att bibehålla det goda samarbetet mellan de arktiska staterna och med urfolken i området. Vad gäller frågan om miljöskydd för konstaterar utskottet därutöver att , genom EU och i anslutning till havsrättskonventionen verkar för etablering av ett internationellt ramverk för åtgärder för att bevara och skydda den biologiska mångfalden i djuphaven utanför nationell jurisdiktion, inklusive etablering av skyddade områden. Utskottet noterar att beslutade om ett avtal om samarbete vad gäller sjöräddning. Utskottet välkomnar också att regeringen under ordförandeskapet i kommer att prioritera arbetet med beredskap inför, och förebyggande av, eventuella oljeutsläpp samt med att utveckla ett instrument för att säkra de arktiska staternas samordning och kapacitet vid dylika händelser. Med hänvisning till det anförda bör motionerna 2010/11:U16 (S) yrkande 2, 2010/11:U263 (FP) yrkande 3, 2011/12:U227 (S), 2011/12:U333 (MP) yrkandena 16, 2011/12:Fö240 (MP) yrkande 12 och Ub210 (FP) yrkandena 1 och 3 avstyrkas. I enlighet med vad utskottet redan konstaterat ovan vad gäller hbt-frågor förutsätter utskottet att regeringen inom EU och i andra internationella forum, såsom och Östersjöstaternas råd, även i fortsättningen aktivt arbetar för att utöka skyddet mot diskriminering. Utskottet konstaterar att 47 medlemsstater, där samtliga nordiska och baltiska länder ingår, antog riktlinjer för hur medlemsstaternas lagar och regler ska förbättras när det gäller hbt-personer. I de reviderade riktlinjerna för samarbetet mellan och de baltiska länderna 20092013, som de nordiska samarbetsministrarna antog under det dåvarande svenska ordförandeskapet i ministerrådet, tar man fasta på gränsöverskridande samarbete för att främja gemensamma värderingar som demokrati, god förvaltning, jämlikhet, yttrandefrihet och tolerans. Här vill utskottet understryka vikten av att i det nordisk-baltiska samarbetet lyfter hbt-personers självklara och lika rättigheter. Med vad som anförts ovan anser utskottet att motionerna 2010/11:U317 (S) yrkande 2, 2011/12:313 (S) yrkande 2 och 2011/12:U204 (V) yrkande 13 bör avstyrkas. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppgift att se över de svenska baslinjerna och de olika jurisdiktionsgränserna till havs för att ge dem den precision som modern teknik medger. Utredaren ska också lägga fram förslag om inrättande av en angränsande zon runt Sveriges kuster (dir. 2011:41). Uppdraget ska redovisas . Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motion 2010/11:U214 (FP). Utskottet konstaterar att G20 är en informell sammanslutning som består av 19 länder samt EU. Medlemsländerna i EU, däribland , och , har alltså indirekt medlemskap i genom sitt medlemskap i . Enligt vad utskottet inhämtat finns inga formella kriterier för medlemskap i . För ett effektivt och kontinuerligt arbete eftersträvas dock en begränsad medlemskrets, och sammansättningen av gruppen har varit oförändrad sedan G20 bildades . Vägledande principer för medlemskap är förutom ekonomisk styrka även geografisk balans och invånarantal. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motion 2011/12:U259 (C) bör avstyrkas. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Nordiskt samarbete, punkt 1 (S) av (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:U16 yrkandena 1 och 4, 2010/11:U306 yrkandena 46 och 48, 2011/12:U312 och 2011/12:U315 yrkandena 47 och 49 samt avslår motionerna 2010/11:U205, 2010/11:U241, 2010/11:U263 yrkande 1, 2010/11:U311, 2011/12:U246, 2011/12:U270, 2011/12:U272, 2011/12:U282 och 2011/12:N303 yrkande 13. Närområdet och de nordiska grannländerna har en stark folklig förankring och en självklar ställning för . I finns också ett flertal av viktigaste handels- och samarbetspartner. Samarbetet mellan de nordiska länderna spänner över alla samhällsområden och på många sätt är det nordiska samarbetet unikt vid en internationell jämförelse. Framgångarna är dock inte tillräckliga för att möta dagens och framför allt morgondagens globala utmaningar, varför ett än mer utvecklat och förstärkt samarbete behövs. För det nordiska samarbetet fyller en viktig funktion inte minst när det gäller att driva på och kontrollera de nordiska regeringarnas samarbete. En styrka för de nordiska länderna är också att många ledamöter i de nationella parlamenten engagerar sig i det nordiska samarbetet. Det är nödvändigt att ytterligare stärka det inomnordiska samarbetet och bygga upp nätverk som i sin tur kan öka det nordiska inflytandet i EU och andra samarbetsorgan. Nordiskt samarbete, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:N303 yrkande 13 och avslår motionerna 2010/11:U16 yrkandena 1 och 4, 2010/11:U205, 2010/11:U241, 2010/11:U263 yrkande 1, 2010/11:U306 yrkandena 46 och 48, 2010/11:U311, 2011/12:U246, 2011/12:U270, 2011/12:U272, 2011/12:U282, 2011/12:U312 och 2011/12:U315 yrkandena 47 och 49. Det finns en stor potential att utveckla det nordiska samarbetet över landsgränserna. Vi har i mycket gemensamt med våra nordiska grannländer och skulle tjäna på att utveckla samarbetet inom ett flertal områden såsom infrastruktur, forskning, kapitalförsörjning för landsbygden arbetsmarknad och service. Därför vill vi att tar de initiativ som behövs för att utveckla en regionalpolitisk samverkan mellan de nordiska länderna. Konkret och omfattande samverkan mellan länderna är särskilt angeläget ifråga om infrastruktur, service och finansiella system. Initiativ borde tas för att skapa en nordisk infrastrukturpolitik där man bygger gemensamt finansierade, ägda och drivna vägar, järnvägar och flygplatser. Vidare bör de nordiska lokala sparbankerna och andelsbankerna ges möjligheter att stärka småföretagen och deras utveckling i regioner utanför de nordiska tätortsregionerna. Möjligheterna att skapa en gemensam nordisk kompetensbank för de lokala banker som finns i bör utredas. En gemensam nordisk kompetensbank skulle kunna bidra till att stärka landsbygdsutvecklingen, finansieringen av nya jobb och företag samt för att öka bankkonkurrensen. Mot denna bakgrund bör regeringen ta initiativ för en kontinuerlig dialog med våra nordiska grannländer om utökad samverkan för framtida landsbygds- och regionalpolitisk utveckling. Nordiskt klimatsamarbete, punkt 2 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U17 yrkandena 16 och avslår motionerna 2010/11:U252 och 2010/11:U305. De nordiska länderna har inte samordnat sitt klimatarbete i den utsträckning som behövs, och regeringen bör därför ta initiativ i den anda som anges i rekommendation nummer 7 . Det gäller bl.a. erfarenhetsutbyte vad gäller reduktion av utsläpp av klimatpåverkande gaser från de nordiska länderna, utveckling av forskningssamarbete och upplysningskampanjer. Likaså bör regeringen verka för att öka medlen till utvecklingshjälp för de mest utsatta länderna att möta klimatförändringarna. Detsamma gäller arbetet för att tillsammans med internationella organisationer få till stånd en global arena där man kan hantera klimatkonflikter och klimatflyktingar. Regeringen bör även ta initiativ till att utarbeta ett globalt regelverk för hur klimatrelaterad migration ska lösas. Nordiskt samarbete om hbt-frågor, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:U317 yrkande 1, 2011/12:U204 yrkandena 11 och 12 samt 2011/12:U313 yrkande 1. Rätten att utrycka sin sexualitet och sin könsidentitet på sina egna villkor är en grundläggande mänsklig rättighet oavsett var i världen man bor. De senaste årens utveckling i de nordiska länderna har inneburit att flera viktiga reformer för hbt-personer genomförts, bl.a. när det gäller äktenskapslagstiftning och adoptionsfrågor. Detta är glädjande, men det finns fortfarande områden där det märks skillnader mellan de nordiska ländernas lagstiftning. En gemensam konvention för partnerskap och samkönade äktenskap inom skulle garantera att partnerskap eller äktenskap ingånget i ett annat land också ska ha rättsliga verkningar i ett annat nordiskt land. Regeringen bör därför agera för en nordisk konvention om partnerskap och samkönade äktenskap. Förordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap gäller inte för samkönade äktenskap eller partnerskap.