bet · GY01MJU12 · 2011-02-15 00:00:00 — Vid ett genomdrivande av förändrade bedömningsgrunder för torven bör man enligt även beakta att det med tanke på torvnäringens existerande subventioner, i form av koldioxid- och energiskattebefrielse samt berättigande till elcertifikat, kan påverka den energipolitiska trovärdigheten ifall ytterligare lättnader drivs igenom. Det bör även beaktas att förslaget om nya s.k. produktriktmärken vid tilldelning av utsläppsrätter inom EU:s handelssystem för perioden 20132020 troligen kommer, om det införs, att ge lägre kostnader för torvnäringen än en sänkt emissionsfaktor skulle kunna ge utifrån ett livscykelperspektiv. (Produktriktmärken är de koldioxidutsläpp per produkt som är satt att motsvara genomsnittsutsläppen från de effektivaste anläggningarna inom respektive produktkategori inom EU.) kan användas vid regeringens fortsatta arbete med frågan om hur torv ska behandlas inom EU:s handelssystem och om klimatförändringar. Utskottet kan konstatera att ett arbete pågår vad gäller torvens roll i systemet med utsläppsrätter och finner inte skäl att föreslå någon ytterligare åtgärd med anledning av motion MJ285 (S). Därmed avstyrks motionen. Utskottet har utförligt behandlat frågan om biokol i betänkande 2009/10:MJU1 då likalydande yrkanden avstyrktes. Utskottet anser nu som då att en storskalig produktion av biokol för nedbrukning i svensk åkerjord inte är rimlig att stödja och att det inte vore rimligt att bygga om dagens kraftvärmeverk till pyrolysugnar. I övrigt hänvisar utskottet till det som anfördes i betänkandet. Utskottet konstaterar vidare att forskning om biokolmetoden pågår vid , finansierad av bl.a. Mistra (). Målsättningen med forskningen är att undersöka om och hur biokolmetoden kan användas vid arbetet med de globala klimatförändringarna, tillgången på användbar energi och matproduktionen. När det gäller statligt ansvar för att bidra till att minska utsläppen av koldioxid vid myndigheter och företag vill utskottet hänvisa till pågående arbete. Samtliga länsstyrelser har t.ex. i uppgift att strategiskt samordna och leda det regionala arbetet med att förverkliga den statliga politiken för minskad klimatpåverkan och energiomställning. I uppgiften ingår att stödja såväl kommunernas som näringslivets klimat- och energiarbete. Regeringen har utsett tre pilotlän för grön omställning. Genom att utveckla arbetsmetoder och verktyg samt dela med sig av sina erfarenheter kan de län som kommit längst i sitt arbete ge vägledning till andra län. Ett annat exempel är miljöledningsuppdragen till myndigheterna som inleddes och som har medfört många framsteg när det gäller myndigheternas miljöpåverkan. I miljöledningssystemet hanteras såväl direkta som indirekta miljöeffekter av myndigheternas verksamheter, och arbetet med att minska miljöpåverkan blir mer systematiskt. Totalt 19 myndigheter är certifierade enligt standarden ISO 14001 eller registrerade enligt Scheme, Emas, som är EU:s miljöledningssystem. AB har fortsatt sitt arbete med regeringens handlingsplan för att stödja offentliga upphandlare att ställa miljökrav vid offentlig upphandling. Vidareutveckling och uppdatering har skett av miljökriterierna. Ytterligare satsningar har gjorts inom utbildning och information (prop. 2010/11:1 utg.omr. Som ett exempel från energiområdet kan slutligen nämnas att ett statligt stöd för företag som vill kartlägga sin energianvändning har införts. Stödet kallas även energikartläggningscheck och kan sökas . Syftet med stödet är att hitta nya vägar för att minska totala energianvändning (prop. 2008/09:163 En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi). Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anförda motionerna MJ269 (MP) och MJ218 (MP) yrkande 4. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Utsläppsmål m.m., punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ448 och avslår motion 2010/11:MJ240 yrkandena 25. har de tyska, danska och brittiska regeringarna deklarerat att de kommer att kräva att EU antar ett 30-procentigt reduktionsmål för växthusgaser eftersom EU annars riskerar att hamna efter i utvecklingen och introduktionen av ny teknik. Vi kan komma att bli frånsprungna av , , och andra länder om vi håller en låg ambitionsnivå för vårt eget näringsliv och våra egna samhällen. EU:s nuvarande målsättning är alltför låg, och vår ambition är att höja målen kraftigt. EU bör övergå till ett mål om åtminstone utsläppsminskning och planera arbetet i EU utifrån detta. bör därför aktivt arbeta för en höjning av EU:s mål för minskning av utsläpp av växthusgaser till till 2020. Detta bör ges regeringen till känna. Utsläppshandel och användningen av CDM, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ237 yrkandena 1 och 2 samt avslår motionerna 2010/11:T409 yrkande 6 och 2010/11:MJ240 yrkande 1. Metoden med CDM-projekt är ny och har uppenbarligen allvarliga brister. Om CDM-projekten inte är additionella kan köp av utsläppskrediter i stället leda till ökade utsläpp i världen med motsvarande mängd ton koldioxidekvivalenter. CDM innebär att nödvändiga investeringar på hemmaplan uteblir och risken är stor att klimatmål inte nås. I stället bör man driva en politik för kraftfulla klimatinvesteringar i utvecklingsländerna som bidrar till nya minskningar av utsläppen och som inte används för att nå vårt nationella klimatmål. Inom ramen för EU:s klimat- och energipaket kan nu av utsläppsminskningarna ske utanför EU. bör vara pådrivande för att CDM inte ska användas för att nå EU:s medlemsländers klimatmål. köp av utsläppskrediter via CDM för att uppnå det nationella klimatmålet ska dessutom upphöra. Detta bör ges regeringen till känna. Utvärdering av CDM, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ237 yrkande 3. Själva idén med CDM är att det ska vara billigare och mer kostnadseffektivt att klimatinvestera i fattiga länder jämfört med att endast genomföra nationella klimatåtgärder. Men CDM:s kostnadseffektivitet har ifrågasatts. CDM-systemet måste utvärderas i grunden. Innan en sådan utvärdering har skett borde den avstå från att använda CDM. CDM granskas just nu av . Det är bra, men en större granskning krävs. Regeringen bör tillsätta en utredning som gör en noggrann utvärdering av CDM. Detta bör ges regeringen till känna. Klimatanpassning, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ314. Staten bör engagera sig hårdare i klimatanpassningsarbetet. Ansvaret vilar på länsstyrelserna, men det räcker inte. Den webbportal som vi har nationellt, Klimatanpassningsportalen bör förbättras. Portalen är inte alls lika uppdaterad och bra som och motsvarigheter. I Klimat- och sårbarhetsutredningen betonas att arbetet med anpassning till ett förändrat klimat i behöver stärkas och samordnas på både central och regional nivå. Arbetet måste genomsyra hela samhället och integreras i sektorsansvaret. Aktiva klimatanpassningsåtgärder behövs, och regeringen bör ge en myndighet och ett departement uppdraget att ansvara för detta arbete. Regeringen bör även skyndsamt ta initiativ till en nationell strategi för klimatanpassningsarbetet. Detta bör ges regeringen till känna. Livsmedelskedjans klimatpåverkan, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ392 yrkandena 2, 3 och 5 samt avslår motion 2010/11:MJ351. I och klimatet EU blundar och förvärrar (2007) konstateras att EU understöder kött- och mejeriindustrin med i form av s.k. interventioner och direktstöd. Dessutom ger EU i stöd till marknadsföring av olika djurprodukter, så att försäljningen därmed ska öka. Det sannolikt effektivaste sättet att minska användandet av något som är skadligt är att sätta ett pris på det. Chalmersforskare har argumenterat för att en skatt på animalier kan vara ett effektivt sätt att minska utsläppen från jordbrukssektorn. För att uppnå ett mål om minskad köttkonsumtion till 2020 bör en handlingsplan tas fram för hur klimatpåverkan av livsmedelskedjan, inklusive animalieproduktionen, ska minska. bör agera för ett slutdatum då kontraproduktiva subventioner som stöder kött- och mejeriindustrin ska vara utfasade. En utredning bör tillsättas om införande av ekonomiska styrmedel för att minska livsmedelskedjans, inklusive animalieproduktionens, påverkan på klimat och miljö. Detta bör ges regeringen till känna. Köttkonsumtionens klimatpåverkan, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ392 yrkandena 1 och 6. Den svenska köttkonsumtionen ökade med 19902005. Denna kraftiga konsumtionsökning medförde ökade växthusgasutsläpp på koldioxidekvivalenter. Ökningen baseras helt på import av kött och syns därför inte i svensk utsläppsstatistik. Utsläppen per person ökade också med . Ökningen av utsläppen av växthusgaser från den svenska köttkonsumtionen motsvarar av utsläppen från den svenska bilparken 2005. Precis som Klimatberedningen har konstaterat saknas det styrmedel inom jordbrukssektorn som är direkt riktade mot minskning av utsläppen av växthusgaser. Ett nytt mål om minskad köttkonsumtion jämfört med dagens nivåer bör införas. För ett drygt år sedan införde den belgiska staden vegetariska . Bakgrunden är att Gents politiska ledning vill vidta alla de åtgärder den kan för att minska kommunens klimatpåverkan. En minskad köttkonsumtion är i sammanhanget en viktig åtgärd. En växande skara av städer i världen har följt Gents exempel med lokala initiativ för en minskad köttkonsumtion. Flera svenska städer är på gång att fatta liknande beslut. Regeringen bör verka för att kommuner uppmuntrar till vegetarisk kost, exempelvis genom att införa en vegetarisk dag . Detta bör ges regeringen till känna. Biodrivmedel m.m., punkt 7 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ325 och avslår motionerna 2010/11:MJ352, 2010/11:MJ364 och 2010/11:MJ368. En ökad biogasproduktion inom lantbruket skulle ge stora miljöeffekter då bl.a. gödsel, som läcker metangas till atmosfären, skulle kunna rötas. Det finns en stor utvecklingspotential när det gäller utbyggnaden av små biogasanläggningar och detta måste uppmuntras. finns möjlighet att söka pengar för att utveckla och bygga biogasanläggningar, men ansökningsprocessen och tillståndsgivningen är alltför krånglig. Ansökningsförfarandet är komplext och regelverket skulle behöva ses över, för att på så sätt underlätta projektering och byggande av små biogasanläggningar. Etableringen av mindre gårdsbiogasanläggningar bör därför underlättas. Detta bör ges regeringen till känna. Biogasdistribution m.m., punkt 8 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:N398 yrkande 17. Det finns en rädsla för att investeringar i fordonsgasteknik ska leda till en inlåsning till fossilgas. I likhet med kravet på låginblandning av etanol i bensin bör det därför införas ett krav på maximiinblandning av fossilgas i den fordonsgas som säljs. Kravet på vilken andel fossilgas som tillåts kan sänkas i takt med att tillgången på biogas ökar i det relevanta området. Kunderna vid gasmackar bör alltid få information om hur stor andel biogas som finns i pumpen för att möjliggöra för enskilda att beräkna sin klimatpåverkan. Detta bör ges regeringen till känna. Utsläppskrav för nya bilar m.m., punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:T409 yrkandena 9 och 10. EU har beslutat om normer för genomsnittsutsläppen av koldioxid från personbilar. Nyproducerade bilar inom EU får enligt reglerna inte ha ett högre genomsnittsutsläpp av koldioxid än /km och /km . ligger EU:s genomsnitt på /km. Dessa gränser uttrycker en alltför låg målsättning. I stället bör gränsen för genomsnittsutsläppen av koldioxid från nyproducerade bilar inom EU sättas till max /km och max /km . Ett absolut tak för koldioxidutsläpp, som ingen bilmodell får överskrida, bör införas. Detta bör ges regeringen till känna. Gränsvärde för partiklar, punkt 10 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ207. Inom ramen för gällande miljöhandlingsprogram planerar EU bl.a. åtgärder för att förbättra övervakningen och bedömningen av luftkvaliteten och nedfallet av föroreningar. EU ska också utarbeta en temainriktad strategi för att stärka en konsekvent och integrerad politik för luftföroreningar. Strategin omfattar prioriteringar för framtida åtgärder, översyn och uppdatering om så behövs av luftkvalitetsnormer och nationella utsläppstak. Som ett led i det arbetet har diskuterat gränsvärden inom luftkvalitetsdirektivet. Förslagen till gränsvärden för luftföroreningspartiklar tillåter alltför höga halter enligt experter inom . bör inom EU verka för att gränsvärdena för utsläpp av luftförorenande partiklar sänks. Detta bör ges regeringen till känna. Klimatpolitik (S) (S), (S), i (S), (S), (S) och (S) anför: Klimatfrågan kräver vårt aktiva engagemang i , inom EU och globalt. Vi socialdemokrater vill med detta särskilda yttrande betona att med en engagerad nationell klimatpolitik har stora möjligheter att öka aktiviteten i det internationella klimatarbetet. Genom nationella åtgärder förbättrar vi vår trovärdighet och blir åter en internationell förebild. Vi vill också påtala att den borgerliga regeringen inte har investerat de resurser och det intresse som krävs för att möta klimatförändringarna. Regeringen tycks betrakta omställningen av samhället som en börda inte som en positiv utmaning. Insatser måste göras , och vi kan välja att vara med och driva på den klimattekniska och miljöförbättrande utvecklingen. Men vi kan också välja att skjuta på problemen, ställa in oss i ledet av mindre engagerade EU-länder och hamna på efterkälken. Med nuvarande takt i klimatarbetet blir det svårt för att nå klimatmålet till 2020. En rad åtgärder måste skyndas på, t.ex. infrastruktursatsningar, omställning av fordonsparken, investeringar i energieffektiva byggnader, såväl gamla som nya, ökade satsningar på förnybar energi, förenklad etablering av små biogasanläggningar och nystart för det av regeringen nedlagda Klimatinvesteringsprogrammet. Vi måste minska den klimatpåverkan som produktion och konsumtion av livsmedel bidrar till. En ny, hållbar livsmedelsstrategi är därför nödvändig. Ekonomiska styrmedel bör användas inom jordbrukssektorn för att påverka utsläppen i rätt riktning. Anpassningen till ett förändrat och försämrat klimat kräver egna åtgärder. Befintliga byggnader och befintlig infrastruktur bör snabbt anpassas till högre vattennivåer och stora flöden. Nya byggnader måste dimensioneras för nya väderförhållanden. Vi instämmer i Klimat- och sårbarhetsutredningens krav på ett förstärkt klimatanpassningsarbete på central nivå. bör aktivt arbeta för att EU minskar sina utsläpp av växthusgaser i den handlande sektorn med till 2020. utsläpp hamnar då på minus jämfört med . Åtgärderna ska genomföras i och inte omfatta andra länder. De tekniköverföringsprojekt (Clean Development Mechanism) som är involverat i ska vara additionella och inte användas för att uppnå ett nationellt klimatmål. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:T409 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att transportsektorn bör inkluderas i EU:s handelssystem för utsläppsrätter och att dessa ska fördelas genom auktionering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomsnittsutsläppen av koldioxid från nyproducerade bilar inom EU bör sänkas till max /km och max /km . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett absolut maxtak för koldioxidutsläpp, som ingen bilmodell får överskrida, bör införas. 2010/11:MJ207 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU bör verka för att gränsvärdena för utsläpp av luftförorenande partiklar sänks. 2010/11:MJ218 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ansvaret för att statligt ägda bolags investeringar bidrar till att minska utsläppen av koldioxid till atmosfären och även används för att aktivt stödja utvecklingen av biokoltekniken. 2010/11:MJ237 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att köp av utsläppskrediter via CDM för att uppnå det nationella klimatmålet ska upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör vara pådrivande för att CDM inte ska användas för att nå EU:s medlemsländers klimatmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning som gör en noggrann utvärdering av CDM. 2010/11:MJ240 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvidga handelssystemet med utsläppsrätter för växthusgaser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ambition om att minska utsläppen till 2020 bör ligga fast. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att industriländernas utsläpp bör minska med till 2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de globala utsläppen bör minska till 2050 jämfört med utsläppen . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ny strategi för EU i de internationella klimatförhandlingarna. 2010/11:MJ269 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en skyndsam utredning kring styrmedel för att stimulera biokolteknik. 2010/11:MJ285 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om torvens roll i systemet med utsläppsrätter. 2010/11:MJ314 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör ta initiativ till en nationell strategi för klimatanpassningsarbetet. 2010/11:MJ325 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta etableringen av mindre gårdsbiogasanläggningar. 2010/11:MJ351 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur den svenska animalieproduktionen i ökad utsträckning kan baseras på klimateffektiva och hållbara proteinfodermedel. 2010/11:MJ352 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av stabila villkor för produktion och utveckling av biodrivmedel. 2010/11:MJ364 av m.fl. (S, V, MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta också vara pilotlän för att bli fossilfritt 2015 samt att regeringen återkommer till med förslag om en nystart för klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) för att möjliggöra för kommuner att investera i biogaspumpar. 2010/11:MJ368 av Skånberg (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om biogasproduktion och att främja rensning av tång på . 2010/11:MJ392 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett nytt mål om att minska köttkonsumtionen jämfört med dagens nivåer bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör tas fram en handlingsplan för hur klimatpåverkan av livsmedelskedjan, inklusive animalieproduktionen, ska minskas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera för ett slutdatum då kontraproduktiva subventioner som stöder kött- och mejeriindustrin ska vara utfasade. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas om införande av ekonomiska styrmedel för att minska livsmedelskedjans, inklusive animalieproduktionens, påverkan på klimat och miljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att kommuner uppmuntrar till vegetarisk kost, exempelvis genom att införa en vegetarisk dag . 2010/11:MJ448 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att aktivt ska arbeta för en höjning av EU:s mål för minskning av utsläpp av växthusgaser till till 2020. 2010/11:N398 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om maximiinblandning av fossilgas i den fordonsgas som säljs som drivmedel.