bet · GY01FiU34 · 2011-06-14 00:00:00 — 2010/11:FiU34 Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2010 Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2010 I betänkandet behandlar finansutskottet skrivelse 2010/11:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Skrivelsen utgör regeringens årliga redovisning av ekonomin och verksamheterna i kommuner och landsting. Redovisningen av de kommunala verksamheterna avser i huvudsak förhållandena t.o.m. . Utskottet framhåller att den årliga skrivelsen är ett viktigt inslag i återrapporteringen av resultatinformationen till . Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att fördjupa kunskapen om statsbidragen med tonvikt på om bidragsgivningen nått sina mål och att detta arbete återspeglas i skrivelsen. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Vidare föreslår utskottet att avslår två motioner som väckts med anledning av skrivelsen. I betänkandet finns två reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utvecklingen inom den kommunala sektorn lägger skrivelse 2010/11:102 till handlingarna. Stöd till den kommunala sektorn 2010/11:Fi8 av m.fl. (S). Reservation 1 (S, V) 2010/11:Fi7 av och (båda SD). Reservation 2 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens årliga skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2010/11:102). Två motioner har väckts med anledning av regeringens skrivelse. har lämnat ett yttrande. De behandlade förslagen återges i bilaga 1. Yttrandet återfinns i bilaga 2. I skrivelsen lämnar regeringen en översiktlig redovisning av hur ekonomin och verksamheten i kommuner och landsting har utvecklats . Redovisningen av den kommunala ekonomin innefattar i huvudsak resultatutvecklingen för kommuner och landsting, sysselsättningsutvecklingen samt utvecklingen av statliga bidrag till kommunsektorn. Redovisningen av utvecklingen i den kommunala verksamheten omfattar i första hand de obligatoriska verksamheterna skola, vård och omsorg. Redovisningen syftar till att beskriva hur dessa verksamheter utvecklats i förhållande till de nationella mål som och regeringen har formulerat. Redovisningen avser i huvudsak förhållandena . Utvecklingen inom den kommunala sektorn Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2010/11:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn till handlingarna. En motion om utvecklingen inom kommunsektorn avslås. Vidare avslås en motion om slopad sfi-bonus. Utskottet hänvisar till att frågorna kommer att behandlas i samband med hanteringen av ekonomiska vårproposition. Utskottet förutsätter vidare att regeringen fortsätter att fördjupa kunskapen om statsbidrag med tonvikt på om bidragsgivningen nått sina mål och att detta arbete återspeglas i skrivelsen. Jämför särskilt yttrande (MP). Skrivelsen utgör regeringens årliga redovisning av ekonomin och verksamheterna inom kommuner och landsting. I skrivelsen redovisas resultatutvecklingen för kommuner och landsting, sysselsättningsutvecklingen, utvecklingen av statliga bidrag till kommunsektorn samt utvecklingen inom de obligatoriska verksamheterna vård, skola och omsorg. Redovisningen avser i huvudsak förhållandena . Redovisning av den ekonomiska utvecklingen Av skrivelsen framgår det att det ekonomiska resultatet för kommunsektorn som helhet varit positivt under ett flertal år. Generellt sett klarade kommuner och landsting bra och redovisade ett positivt resultat före extraordinära poster på , jämför tabell 1 nedan. Enligt preliminära uppgifter beräknas motsvarande resultat, dvs. resultat före extraordinära poster, till , vilket är en förbättring med . Av resultatet svarade kommunerna för och landstingen för 2010. Av förbättringen på svarade kommunerna för och landstingen för . Tabell 1 Resultat före extraordinära poster för kommunsektorn 20062010, miljarder kronor Förbättringen förklaras av tillfälliga statsbidrag, en relativt svag kostnadsökning samt att prognoserna över skatteintäkterna förbättrades . Andelen kommuner och landsting som redovisade positiva resultat före extraordinära poster var (276 kommuner) respektive (18 landsting) 2010, vilket var en förbättring jämfört med . Resultatet inklusive extraordinära poster, dvs. årets resultat, uppgick till , vilket var en förbättring med jämfört med . Skatteintäkterna ökade med eller jämfört med . Den sammanlagda kommunala skattesatsen, som utgörs av en skattesats för kommuner och en skattesats för landsting, ökade 2010 till 31,56 i medeltal för riket. I 36 kommuner höjdes den sammanlagda skattesatsen, vilket kan jämföras med 91 kommuner 2009. I 3 kommuner sänktes skattesatsen. Statsbidragen uppgick sammantaget till 2010, vilket var mindre än 2009. Det generella statsbidraget uppgick till 2010, vilket var mer än 2009 och de specialdestinerade statsbidragen uppgick till , vilket var en ökning med ca jämfört med , jämför tabell 2. Tabell 2 Statsbidrag till kommunsektorn samt förändring, miljarder kronor Minskningen av de generella statsbidragen på beror enligt regeringen på att det tillfälliga konjunkturstödet upphörde. ökade de generella statsbidragen dels med ett tillfälligt tillskott om , dels till följd av ekonomiska regleringar, bl.a. till följd av höjt särskilt grundavdrag för pensionärer. Sammantaget ger det en minskning av statsbidragen med ca jämfört med . Den beloppsmässigt övervägande delen av de specialdestinerade statsbidragen fanns inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Bidraget för läkemedelsförmån på ingår i detta utgiftsområde. Andra utgiftsområden med stora anslag för specialdestinerade statsbidrag var utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning på , utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet på samt utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv på . Systemet med kommunalekonomisk utjämning finansieras i huvudsak med statliga medel. Ett mindre antal kommuner och landsting betalar till systemet. Kommuner i norra fick i genomsnitt störst bidrag i kronor per invånare, , eller totalt . I inkomstutjämningen fick betala ca netto i inkomstutjämningsavgift medan övriga landsdelar fick ca i inkomstutjämningen. I kostnadsutjämningen fick sammanlagt , medan betalade ca netto. Till landstingen utbetalades i utjämningsbidrag . fick sammanlagt , motsvarande per invånare. I inkomstutjämningen var det endast som betalade avgift, eller per invånare. Övriga landsdelar fick totalt , eller i genomsnitt per invånare. I kostnadsutjämningen var det och som fick nettobidrag, ca , motsvarande ca per invånare. Kommunernas bruttokostnader ökade med i genomsnitt i löpande priser. Kostnaderna för kommunsektorn påverkas bl.a. av löneutvecklingen, prisutvecklingen och demografiska förändringar, där löneutvecklingen har störst påverkan på kostnadsutvecklingen eftersom personalkostnaderna för verksamhet i egen regi utgör av de sammanlagda kostnaderna. Den genomsnittliga löneökningstakten har varit , vilket kan jämföras med att löneutvecklingen i ekonomin som helhet var . Enligt preliminära uppgifter uppgick antalet sysselsatta i kommuner och landsting till 1 048 2010, vilket var 16 700 färre än 2009. Antalet sysselsatta i kommuner och landsting har minskat , vilket enligt regeringen dels förklaras av att medelarbetstiden per anställd ökat, dels av att plusjobben har fasats ut. har det blivit vanligare att privata företag tillhandahåller tjänster som finansieras av kommunsektorn. beräknas den kommunalt finansierade sysselsättningen i näringslivet till ca 133 000, vilket kan jämföras med 2006 då den beräknades till ca 106 000. Antalet sysselsatta uppgick till 731 304 i kommunerna och till 245 006 i landstingen 2009. Jämfört med 2008 var det en minskning med 17 277 eller i kommunerna och med 2 855 eller i landstingen. Enligt regeringen var det framför allt bland de visstidsanställda t.ex. timanställda, vikarier och projektanställda, som antalet sysselsatta minskade både i kommuner och i landsting. Antalet årsarbetskrafter minskade i en lägre takt än antalet sysselsatta, vilket betyder att sysselsättningsgraden (medelarbetstiden per anställd) ökade . För kommunerna har årsarbetskrafterna minskat inom alla verksamhetsområden , med undantag för socialt och kurativt arbete, där antalet årsarbetskrafter ökade . I absoluta tal har största minskningen skett inom verksamhetsområdet skola och omsorg där antalet årsarbetskrafter minskat med 5 912 eller . Inom landstingen har den största minskningen skett bland undersköterskor med 1 972 årsarbetskrafter eller . har antalet läkare utan specialistkompetens ökat med 328 årsarbetskrafter eller . Enligt ökade medellönen för anställda i kommunerna med till och i landstingen med till . Löneskillnaderna mellan kvinnor och män fortsätter enligt regeringen att minska. Enligt motsvarade lönerna för kvinnor anställda i kommuner och landsting respektive av männens löner 2009 efter justering för faktorer som skillnader i yrke, utbildning, ålder och arbetstid. Motsvarande siffror var respektive . Löneskillnaderna har således minskat något . Av det totala antalet anställda uppgick andelen kvinnor som arbetade i kommunerna till och i landstingen till . Anställda inom den kommunala sektorn har den högsta sjukfrånvaron jämfört med anställda inom den statliga respektive den privata sektorn. Sjukfrånvaron har dock sjunkit 2005, och skillnaderna mellan de olika arbetsmarknaderna har minskat. För personal inom den kommunala sektorn har sjukfrånvaron i procent av den avtalade arbetstiden minskat från till . Kommunernas köp av verksamhet fortsätter att öka. Verksamhetsköpen har ökat i snabbare takt än kommunernas totala kostnader. Kostnaderna för verksamhetsköpen uppgick till 2009, vilket var en ökning jämfört med . Den största ökningen av verksamhetsköpen skedde inom äldreomsorgen och infrastruktur. Den största leverantören av verksamhet till kommunerna var privata företag. Av de gick eller till köp av verksamhet från privata företag. Resterande köptes från kommunägda företag, kommunalförbund, landsting, staten och enskilda. Även landstingens köp av verksamhet ökar. Ökningen av verksamhetsköpens andel av landstingens kostnader berodde till största delen på en ökning i . Kommunsektorns investeringsutgifter uppgick till 2009. Bolag som ägs av kommuner och landsting gjorde dessutom investeringar motsvarande . har kommunernas och landstingens investeringsutgifter ökat med eller . Redovisning av de kommunala verksamheterna Tillgängligheten till hälso- och sjukvården har förbättrats , bl.a. som ett resultat av vårdgarantin och kömiljarden. Andelen personer som fick kontakt med primärvården per telefon har ökat från till . fick av patienterna läkarbesök i primärvården inom vårdgarantins tidsgräns . Inom den specialiserade vården klarade 20 av 21 sjukvårdshuvudmän att ge eller fler av patienterna vård inom vårdgarantins yttre tidsgräns för besök eller behandling eller både och. Sedan vårdvalssystem i enlighet med lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV, infördes har antalet vårdmottagningar ökat med 233 stycken eller . Regeringen har som ambition att stödja en utveckling mot en alltmer kunskapsbaserad sjukvård, bl.a. genom framtagande av nationella riktlinjer. Riktlinjerna ska bidra till att stärka människors möjlighet att få jämlik och god vård och socialtjänst. Uppföljningar som gjorts av riktlinjerna för de större sjukdomsgrupperna har visat på en god följsamhet hos landstingen. Enligt riktlinjerna för strokesjukvård ska t.ex. vård i akutfasen bedrivas vid strokeenheter. Andelen patienter som behandlas på strokeenheter har ökat från till . Genom de nationella kvalitetsregistren och öppna jämförelser har ett systematiskt förbättringsarbete skett. En slutsats är att kvalitetsregistren, öppna jämförelser och tydliga terapimål gett en kraftig minskning av dödlighet efter hjärtinfarkt. Enligt olika uppföljningar har de öppna jämförelserna bidragit till att frågor om medicinsk kvalitet på ett mer påtagligt sätt än tidigare blivit en angelägenhet inte bara för den medicinska professionen utan även för landstingsledningen. har öppna jämförelser utvecklats med fler relevanta indikatorer, modeller för att öka jämförbarheten och fler jämförelser på sjukhusnivå. har resultatet för de flesta landstingen förbättrats för merparten av de närmare 100 indikatorerna. Landstingen har bl.a. minskat sin användning av antibiotika, och hjärtinfarktsvårdens positiva utveckling har fortsatt. Indikatorerna visade även att skillnaderna mellan landstingen har minskat när det gäller läkemedelsanvändning hos äldre. kommuner och landsting genomför patientenkäter för att mäta den patientupplevda kvaliteten. Resultatet års enkät för primärvården visade att patienterna upplevde en bättre kvalitet inom samtliga områden jämfört med . Landstingens nettokostnader för hälso- och sjukvård, exklusive tandvård, uppgick till 2009. Jämfört med 2008 var detta en ökning . Tandvårdens totala kostnader var ca . Jämfört med 2007 var det en ökning . Enligt regeringen kan det nya statliga tandvårdsstödet som trädde i kraft ha bidragit till en del av denna kostnadsökning. Kostnaderna för receptfria läkemedel uppgick till 2010. har kostnaderna i stort sett legat stilla, till skillnad då kostnaderna ökade . En viktig förklaring till detta är enligt regeringen patentutgångar i kombination med en förändrad prissättning av utbytbara läkemedel med generisk konkurrens. Enligt en rapport från framgår det att tillgången på läkare, sjuksköterskor och barnmorskor fortsätter att öka. var läkare den grupp som ökade mest i antal. Specialistsjuksköterskor är den enda grupp som har minskat i antal. Efterfrågan på läkare översteg tillgången. bedömer dock att tillgången på läkare i hälso- och sjukvården förväntas vara relativt god och öka i jämförelse med 2009. Detta beror främst på den planerade ökningen av utbildningsplatser samt en fortsatt hög invandring av läkare från andra länder. När det gäller barnmorskor och tandläkare översteg efterfrågan tillgången. Enligt regeringen har arbetet med kunskapsutvecklingen inom varit framgångsrikt. Förutsättningarna för kommunerna att styra och effektivisera har också enligt regeringen förbättrats till följd av de senaste årens fokus på utveckling av statistik och kvalitetsindikatorer. Kommunernas kostnader för vård och omsorg av äldre uppgick till 2009. Jämfört med 2005 är det en kostnadsökning räknat i fasta priser. var 205 800 personer i åldern beviljade hemtjänst. För särskilt boende var motsvarande antal 95 400 personer. Enligt regeringen visar uppföljningar och utvärderingar bl.a. på att en stor andel äldre var nöjda med hemtjänst och äldreboende. Däremot hade av personer i särskilt boende fått en genomgång av sin läkemedelsbehandling tillsammans med ansvarig läkare eller annan behörig vårdpersonal. Läkemedelsförskrivningarna för äldre är fortfarande bristfälliga. Däremot fanns tendenser till ökat inflytande och självbestämmande över . Skillnaderna i de äldres bedömning i olika kommuner var emellertid stor. Enligt regeringen visar uppgifter från att drygt hälften av landets kommuner har täckt behovet av särskilda boendeformer för äldre. Sedan investeringsstödet infördes och fram till har totalt 6 167 lägenheter i särskilt boende och trygghetsboende beviljats investeringsstöd. Enligt regeringen är det införandet av investeringsstödet 2007 som bidragit till den positiva utvecklingen. Det råder emellertid stora skillnader mellan kommunerna i väntetider för plats på särskilt boende, från ett erbjudande om plats till 159 dagars väntetid. Motsvarande uppgifter var . Skillnaderna mellan kommunerna ökade således mellan dessa år. Enligt råder det en otillräcklig bemanning i särskilda boenden med demensinriktning. De riktade stimulansbidragen till kommuner och landsting bidrog enligt till att drygt 3 000 personer kunde anställas i vården och omsorgen om äldre. Stimulansbidraget har även bidragit till att bättre samverkan uppnåtts mellan huvudmännen. Enligt regeringen hade 153 kommuner beslutat att införa valfrihetssystem enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV. av dem som infört valfrihetssystem hade gjort det inom . Regeringen hänvisar till uppgifter som visar på att LOV förbättrat kommunernas verksamhetsuppföljning då de innan beslut fattas om valfrihetssystem noga har behövt analysera kostnadsläge, effektivitet och kvalitet i den egna verksamheten. Insatser för personer med funktionshinder Kommunernas kostnader för insatser för personer med funktionsnedsättning uppgick till , vilket innebär att kostnaderna ökade , beräknat i fasta priser. Av kostnaderna avsåg kostnader för insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, och lagen (1993:389) om assistansersättning, förkortad . hade drygt 60 200 personer en eller flera insatser enligt LSS, vilket är en ökning . Sammantaget var den vanligaste insatsen daglig verksamhet. Regeringen pekar på att utvärdering visar att insatsen med personliga ombud har ökat den enskildes delaktighet och inflytande. Regeringens satsning på att förstärka kompetensen hos personal som i sitt arbete kommer i kontakt med personer med psykisk funktionsnedsättning har sedan den infördes bidragit till omfattande utbildningsinsatser i hela landet, och kompetensen hos personalen har stärkts. Däremot visar utvärdering att samverkan kring stödet till barn med funktionsnedsättning fungerar dåligt. De totala kostnaderna för individ- och familjeomsorg uppgick till 2009, vilket motsvarade av totala kostnader. har kostnaderna ökat i fasta priser. Mest har kostnaderna för ekonomiskt bistånd ökat. I fasta priser har kostnaderna för ekonomiskt bistånd ökat . uppgick utbetalningarna av ekonomiskt bistånd till , en ökning i löpande priser jämfört med . Det mest förkommande försörjningshindret var enligt relaterat till arbetslöshet, därefter kom sociala skäl. Det tredje mest förekommande försörjningshindret var sjukskrivning med läkarintyg, där majoriteten saknade sjukpenning. fick 422 320 personer ekonomiskt bistånd eller introduktionsersättning , vilket motsvarade av befolkningen. Jämfört med 2008 var detta en ökning av antalet biståndstagare med . Orsaken bakom biståndsbehovet anges främst vara ungas svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Kostnaderna för kommunernas missbruks- och beroendevård var i princip oförändrad . uppgick kommunernas kostnader för insatser till personer med missbruks- och beroendeproblem till , vilket var en ökning i fasta priser jämfört med . Uppskattningsvis fanns 2010 närmare 100 000 personer med missbruks- och beroendeproblem i något av samhällets vård- och behandlingssystem. uppskattas 330 000 personer ha ett alkoholberoende och 29 500 ett tungt narkotikabruk. Enligt delbetänkandet från (SOU 2011:6) visar detta på att samhällets stödsystem inte förmått tillgodose de behov som finns. Enligt regeringen har kvaliteten på barnutredningarna förbättrats , och de fokuserar mer på barnets situation. Handläggnings- och dokumentationssystemet Barns behov i centrum (BBIC) har enligt regeringen bidragit till denna utveckling genom att göra arbete med utredning, planering och uppföljning mer strukturerat och enhetligt. Enligt regeringen är det allt fler barn och unga som berörs av insatser. Att dra några generella slutsatser av den utveckling som skett är enligt regeringen svårt. Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och vuxenutbildning Andelen barn i åldern som var inskrivna i förskolan ökade jämfört med till . Den genomsnittliga gruppstorleken i förskolan var oförändrad jämfört med och uppgick till 16,8 barn per avdelning. av förskolegrupperna i landet hade en gruppstorlek i intervallet 1620 barn. Andelen småbarnsavdelningar (barn i åldern ) som hade en gruppstorlek som var större än 17 barn har ökat från till . Personaltätheten var oförändrad och uppgick till 5,3 barn per årsarbetare. I fritidhemmen har barngruppernas storlek ökat med . fortsatte personaltätheten att minska. Antalet barn per årsarbetare ökade från 20,9 till 21,6 . Regeringen konstaterar att det råder brister i tillgången till och kvaliteten på skolbarnsomsorgen och pekar på den kvalitetsgranskning som Skolinspektionen genomförde 2010. Nästan alla sexåringar, , var inskrivna i förskoleklass. Från att personaltätheten i förskoleklass var högre än i har personaltätheten minskat till en betydligt lägre nivå. fanns det i förskoleklass 6,0 lärare per 100 elever jämfört med 8,1 lärare per 100 elever. fanns 6,3 lärare per 100 elever i förskoleklass, vilket innebär att tätheten minskat . Det genomsnittliga meritvärdet sjönk /10 , efter att successivt ha ökat sedan det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet började tillämpas 1997/98. var andelen grundskoleelever som uppnått behörighet till gymnasieskolans nationella program , vilket var den lägsta andelen . Enligt den senaste (som är en OECD-studie som mäter kunskaper i läsförståelse, matematik och naturkunskap) hade de svenska resultaten försämrats inom samtliga områden. Antalet lärare i den kommunala skolan uppgick /11 till 63 770 (omräknat till heltidstjänster). Lärartätheten uppgick i genomsnitt till 8,2 lärare per 100 elever. Lärartätheten varierade från 9,5 i kommungruppen glesbygdskommuner till 7,5 i kommungruppen förortskommuner. I fristående skolor fanns 7 900 lärare och lärartätheten uppgick i genomsnitt till 7,5 lärare per 100 elever. Utbudet av gymnasieutbildning har ökat , liksom elevernas rörlighet över kommungränserna. Av landets 290 kommuner var det 6 som saknade en gymnasieskola som var belägen i kommunen, vilket var 4 färre än 2005/06. Av de 99 200 elever som fick slutbetyg från gymnasieskolan hade grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå. Jämfört med året före är det en minskning . På kommunnivå varierade andelen elever med slutbetyg som uppnått grundläggande högskolebehörighet mellan och /10. Andelen 20-åringar som uppnått grundläggande behörighet har varit relativt oförändrad . Av de elever som fick slutbetyg eller motsvarande från gymnasieskolan hade påbörjat högskolestudier läsåret därpå. Det innebar en stor ökning jämfört med , då andelen var . Direktövergången till högskolestudier har ökat . gick 386 000 elever i gymnasieskolan, vilket är en minskning jämfört med året innan. Minskningen var inte jämnt spridd över landet, utan var som störst i små kommuner och i kommuner belägna i glesbygd som elevantalet i storstäderna inte hade minskat alls . Andelen elever i friskolor ökade från till mellan läsåren 2009/10 och 2010/11. Den totala kostnaden för gymnasieskolan har ökat i fasta priser . har antalet lärare (heltidstjänster) ökat och antalet elever . har antalet elever i komvux ökat. gick 187 135 elever i komvux, vilket är en ökning . Andelen elever som fått betyget godkänt var i stort sett densamma som året innan efter att ha ökat de fem föregående åren. Andelen med betyget väl godkänd eller mycket väl godkänd har minskat och andelen som inte fått betyget godkänd har ökat med de föregående fem åren till 2009. De totala kostnaderna för komvux var ca 2009, vilket är en minskning med jämfört med . Antalet elever i svenskundervisning för invandrare (sfi) har ökat kraftigt . uppgick antalet elever till drygt 91 000, vilket var en ökning med 9 100 elever jämfört med och det högsta antalet elever i sfi . Motion 2010/11:Fi8 I motion 2010/11:Fi8 av m.fl. (S) konstateras att 2010 var ett ekonomiskt gott år för landets kommuner och landsting, där den goda ekonomiska utvecklingen helt och hållet förklaras av regeringens tillfälligt insatta statsbidrag. Trots de tillfälliga statsbidragen har många kommunala verksamheter ändå utvecklats mycket negativt, och statsbidragen har inte klarat av att hindra kommuner från nedskärningar i välfärden. Antalet sysselsatta minskade med 16 700 .