bet · GZ01SkU4 · 2011-11-08 00:00:00 — antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:1512) om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna. antar regeringens förslag till lag om ändring i rättshjälpslagen (1996:1619). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:484) om dröjsmålsavgift. antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:918) om dubbelbeskattningsavtal mellan och . antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:919) om dubbelbeskattningsavtal mellan och . antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:258) om dubbelbeskattningsavtal mellan och . antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:527) om det statliga personadressregistret. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:1652) om dubbelbeskattningsavtal mellan och . antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1999:291) om avgift till registrerat trossamfund. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1999:446) om proviantering av fartyg och luftfartyg. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1999:591) om kreditering på skattekonto av vissa stöd beslutade av arbetsmarknadsmyndighet och . antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1999:638) om dubbelbeskattningsavtal mellan och . antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1999:673) om skatt på avfall. antar regeringens förslag till lag om ändring i bokföringslagen (1999:1078). antar regeringens förslag till lag om ändring i revisionslagen (1999:1079). antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:46) om omräkningsförfarande vid beskattningen för företag som har sin redovisning i euro, m.m. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff för smuggling. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:758) om skatteavtal mellan och . antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:874) om skatteavtal mellan och . antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:982) om avtal mellan Exportråd och delegation i beträffande skatter på inkomst. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:1051) om skatteavtal mellan och . antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:73) om rätt för Justitiekanslern att överklaga vissa beslut. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:248) om skatteavtal mellan och . antar regeringens förslag till lag om ändring i naturgaslagen (2005:403). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:456) om skatteavtal mellan och . antar regeringens förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner och landsting. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2006:1494) om kreditering på skattekonto av stimulans till arbetsgivare för nystartsjobb. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2007:324) om hantering av vissa borgenärsuppgifter. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2007:460) om skatt på trafikförsäkringspremie m.m. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. antar regeringens förslag till lag om ändring i fjärrvärmelagen (2008:263). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2008:826) om skattereduktion för fastighetsavgift. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2008:1303) om avtal mellan och för undvikande av dubbelbeskattning av fysiska personer. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2009:194) om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete. antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2009:1053) om förmögenhet vid beräkning av vissa förmåner. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2009:1116) om avtal mellan och för undvikande av dubbelbeskattning av fysiska personer. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2009:1119) om avtal mellan och för undvikande av dubbelbeskattning av fysiska personer. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2009:1122) om avtal mellan och för undvikande av dubbelbeskattning av fysiska personer. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2009:1126) om avtal mellan och för undvikande av dubbelbeskattning av fysiska personer. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2009:1289) om prissättningsbesked vid internationella transaktioner. antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. antar regeringens förslag till lag om ändring i radio- och tv-lagen (2010:696). Ett effektivt och rättssäkert skatteförfarande är en viktig del i en väl fungerande demokratisk stat som har stora välfärdsambitioner. Därför är det bra att nu kan fatta beslut om en ny lag om hur skatteförfarandet i ska gå till framöver.I huvudsak är vi socialdemokrater positiva till de förändringar som föreslås. Det kanske inte är så konstigt. Direktiven till utredningen fattades det nämligen beslut om . Den dåvarande finansministern ville se ett mer rationellt och ett mer kostnadseffektivt skatteförfarande. Han ville minska krånglet för medborgare och företag och få till stånd en enklare och mer sammanhållen lagstiftning på det här området.Det förslag som regeringen nu har lagt på bord, efter nära av utredning, remiss och beredning, når i stort sett upp till Nuders målsättningar. Vi får en sammanhållen lag på det här området. Det blir sannolikt ett mer rationellt förfarande. Krånglet kan i alla fall till stora delar minska.Visst kommer det även framöver att finnas en del förvirring om en och annan skattejuridisk term och ett och annat begrepp som byts och blandas lite grann. Men på lite lär det vara ett övergående problem. Det här är egentligen ett exempel på ett lagstiftningsarbete som vi ser för lite av i . Det är långsiktigt, genomarbetat och rejält.Men även om vi ställer upp på det mesta av det som föreslås finns det tre områden där vi socialdemokrater ser behov av bättre lösningar än dem som regeringen och skatteutskottets majoritet nu lägger fram.För det första anser vi att det är beklagligt att regeringen med sitt förslag krånglar till momsredovisningen för de minsta företagen. Tanken med hela det arbete som drog i gång var ju att det skulle bli enklare och ett minskat krångel för de skattskyldiga. Vi vill att de små företagen ska kunna fortsätta att redovisa moms för inkomstdeklarationen och inte att de, som det nu blir, först ska avtvingas en momsredovisning för att sedan göra sin inkomstdeklaration.Till skillnad från utskottets majoritet litar vi heller inte på att regeringen kommer att åtgärda de problemen innan den här lagen används i skarpt läge första gången. Dit är det en bit, så det finns en möjlighet rent tidsmässigt. Vi hoppas att regeringen använder tiden väl, även om vi inte litar på den.För det andra vill vi lyfta fram frågan om vad som bör ersätta skattenämnderna när de avskaffas. Vi ser en oroande trend av att såväl folkvalda som allmänhet trycks ut från de statliga myndigheterna, med sämre insyn och påverkansmöjligheter som följd. Det sker på allt fler områden i myndighet efter myndighet. Det avskärmar staten alltmer från det samhälle man är satt att tjäna och de folkvalda som är valda för att styra den staten. Och det sker på ett sätt som varken gynnar myndighetsutövning eller allmänhetens tilltro till de beslut som fattas.I just det här fallet, när det handlar om , har både LO och i sina respektive remissvar varnat för en återgång till den gamla typen av ämbetsmannastat där insynen var begränsad. Vi har i vår motion presenterat förslag som skulle kunna användas för att öka insynen i och långsiktigt stärka allmänhetens förtroende för just den myndigheten. Vi tycker att det är en bra, väl fungerande och duktig myndighet. Men vi tycker inte att det räcker att det är myndigheterna själva som fattar beslut om hur insynen ska se ut. Den bör vara lagreglerad.För det tredje är vi fortfarande mycket missnöjda med hur regeringen hanterar frågan om F-skatt. Den uppluckring av arbetstagarbegreppet som regeringen har genomfört är en del av en oroande utveckling på den svenska arbetsmarknaden. Tillsammans med försämringar på arbetsmiljöområdet, den havererade a-kassan och den misskötta uppföljningen av arbetskraftsinvandringen, som också hårt kritiseras av , blir ökad otrygghet och mer av utsatthet ett allt större problem på vår arbetsmarknad.Vi har som bekant en annan inriktning på det här området. Vi vill ha sjysta villkor, trygga villkor och ordning och reda. När det handlar om F-skatten vill vi se en utvärdering av de förändringar som har genomförts. Vi har också några förslag till skärpningar för att förebygga och komma till rätta med de problem som finns med att F-skatten missbrukas.Vi tycker att det är beklagligt att utskottets majoritet inte är beredd att gå oss till mötes på de här områdena. Jag väljer därför att yrka bifall till den reservation som finns i det här ärendet. Vi behandlar regeringens proposition om skatteförfarandet. Det är en ganska mäktig proposition till sin omfattning. Det är tre tjocka volymer på sammanlagt, inklusive författningskommentarer och bilagor, knappt 1 900 sidor. Jag får väl till en början erkänna att jag inte har läst alla dessa sidor.Syftet med propositionen, att samla hela skatteförfarandet i en enda lag för att regelverket ska bli tydligare och lättare att tillämpa, är vällovligt och något som jag tror att alla partier ställer sig bakom. Det handlar till exempel om att rensa bland begreppen och förenkla bestämmelserna, vilket bör bidra till att minska den så kallade administrativa bördan för såväl företag som enskilda.I den nya lagen finns en paragraf där det anges att det av proportionalitetsprincipen följer att beslut enligt lagen får fattas bara om skälen för beslutet uppväger det intrång eller men i övrigt som beslutet innebär för den som beslutet gäller eller något annat motstående intresse. Det här görs i syfte att stärka de skattskyldigas ställning.Det kan dock förtjäna att påpekas att ett antal remissinstanser har avstyrkt detta med motiveringen att proportionalitetsprincipen är en erkänd rättsgrundsats som gäller oavsett om den refereras eller inte i olika lagar. I och med skrivningarna i denna lag etableras på sätt och viss en ny rättslig praxis, och man kan som vän av ordning fråga sig om detta betyder att all annan lagstiftning också ska innehålla en sådan referens.Regeringen motiverar som sagt införandet av denna referens med att det gör det lättare för den enskilde att åberopa principen i ärenden och mål enligt lagen.Herr talman! Jag har inte reserverat mig mot införandet av denna referens. Naturligtvis är det bra att allmänheten blir medveten om en gällande rättsgrundsats, men jag vill trots allt lyfta fram den principiella frågan om denna referens ska skrivas in i vissa lagar men inte i alla.Jag står som sagt bakom det övergripande syftet med propositionen, men jag har reserverat mig tillsammans med Socialdemokraterna i ett antal avseenden, vilket framgår av reservationen till betänkandet. Jag yrkar härmed bifall till denna reservation.Det gäller till att börja med avskaffandet av skattenämnderna. Vi delar i och för sig regeringens bedömning att dessa kan avskaffas. Det geografiska sambandet är inte längre giltigt på samma sätt som tidigare i och med specialiseringen av olika skattefrågor till olika skattekontor. Den krångliga skattelagstiftningen gör det också svårt för lekmän att kunna ta självständig ställning i olika skatteärenden.Dock menar jag att det är viktigt att säkra allmänhetens insyn i verksamhet med tanke på den fundamentala betydelsen och vikten av att skattesystemet och dess tillämpning är väl förankrat och har en hög acceptans i det svenska samhället. Även om har ett internationellt sätt väl fungerande skattesystem visade ju den så kallade skattefelskartan att de uteblivna skatteintäkterna uppgår till ca , vilket jag tror motsvarar av det totala skatteuttaget. Om detta fel skulle kunna halveras skulle till exempel kunna föreslå alla de förbättringar för rättvisa, välfärd och klimatomställning som vi gjorde i höstens budget utan att behöva föreslå några skattehöjningar.Vi hade i skatteutskottet besök av generaldirektör som där presenterade den nya visionen för myndigheten med innebörden att alla ska vilja göra rätt för sig. För att nå detta mål tror jag att det är mycket viktigt för att vara mycket väl förankrat i det svenska samhället, och därför behöver de avskaffade skattenämnderna ersättas av något annat. Detta skulle kunna ske genom att utöver det centrala insynsråd som redan finns även ha insynsråd på regional nivå. Dessa bör i så fall vara lagreglerade.Syftet och uppgiften skulle då vara att allmänt följa arbete, främst med avseende på service till skattskyldiga, ta del av intressanta och aktuella frågeställningar i skattelagstiftningen och dess tillämpning samt följa utvecklingen vad gäller skattebrott och åtgärder mot dessa. Möjligheten till insyn bör även omfatta företag och juridiska personer. De är lika viktiga kunder hos som fysiska personer.Herr talman! I vår gemensamma reservation tar vi även upp frågan om godkännande av F-skatt.I syfte att göra det lättare att få F-skattsedel - som det då hette; det avskaffas ju nu - har tidigare ändrat kriteriet för hur självständig en verksamhet ska vara för att bedömas som näringsverksamhet. Vi såg då stora risker med ett utvidgat näringsverksamhetsbegrepp och ett uppluckrat arbetstagarbegrepp. Pressas löntagare att övergå från att vara arbetstagare till att bli egenföretagare och uppdragstagare för att behålla sina jobb? Det är en fråga man kan ställa sig.I dag är det enligt vår uppfattning ett problem att anställda pressas att bilda egen firma inom till exempel åkeri- och skogsbranschen och i mediebranschen. Olika förslag har framförts för att komma till rätta med dessa problem. Ett förslag som vi är positiva till är att införa ett krav på minst två uppdragsgivare för godkännande av F-skatt.Om en oseriös uppdragstagare får ett godkännande för F-skatt kan det utnyttjas i syfte att försvåra upptäckten av svartarbete. Det har diskuterats om F-skatten bör tidsbegränsas och omprövas med någon tids mellanrum. Ett konkret förslag som förts fram är att tidsbegränsa F-skatten för verksamheter där den debiterade skatten enligt ansökan inte överstiger ett visst belopp. Vi menar dock fortfarande att regeringen måste lägga fram förslag till åtgärder som begränsar möjligheten att få F-skatt då en person varit inblandad i skattefusk eller annan brottslig verksamhet.Därför vill vi att regeringen lägger fram förslag som ökar möjligheten att både återkalla rätten till F-skatt och införa en karenstid. Vi tycker att detta är rimligt utifrån den utveckling vi ser där "vanliga" kriminella allt mer ägnar sig åt ekonomisk brottslighet. Nuvarande skattelagstiftning är ett lapptäcke av lagar som är svåra att överblicka och svåra att begripa. I och med den nya skatteförfarandelagen som debatterar här får vi ett samlat regelverk på skatteområdet.Den nya lagstiftningen är förvisso omfattande med sina 71 kapitel, drygt 700 paragrafer och 150 följdändringar. Men dubbelregleringarna försvinner, språket moderniseras, reglerna blir lättare att förstå och den enskildes rättssäkerhet stärks på flera punkter. När myndigheter får bättre förutsättningar att göra rätt från början är nämligen medborgarna de stora vinnarna.Redan i lagens andra kapitel slås fast att proportionalitetsprincipen gäller vid skattebeslut. Det är en viktig och symboltung markering och påminnelse om att det ska råda rimlig balans mellan mål och medel även på skatteområdet.Skatteverket ska alltså fortsättningsvis fråga sig:1.Är åtgärden ägnad att tillgodose ändamålet?2.Är åtgärden nödvändig för att uppnå ändamålet eller finns det mindre inskränkande alternativ?3.Står den fördel som åtgärden innebär i rimlig proportion till den skada som åtgärden kan orsaka för den enskilde?Vidare gör lagen det lättare att frivilligt rätta till misstag och därmed slippa straffavgifter. Det blir också möjligt att få uppskov om det är oklart hur mycket skatt någon kommer att bli skyldig. De kritiserade och långsamma skattenämnderna tas bort och ersätts med skattekunnig expertis.Ett litet sorgebarn som inte går att sopa under mattan är systemet med skattetillägg, alltså den avgift som tas ut av den som medvetet eller av vårdslöshet har betalt för lite skatt. Den som har påförts skattetillägg kan dömas för skattebrott och vice versa.Denna ordning har kritiserats från rättssäkerhetssynpunkt, och många jurister anser att den står i strid med förbud mot dubbelbeskattning. Proportionalitetsprincipen lägger grunden, men rättssäkerheten måste tryggas också på detaljnivå.Regeringen lovar därför att skattetilläggen kommer att utredas i syfte att stärka rättssäkerheten för den enskilde, sak samma med enskildas rätt till ersättning för biträde liksom reglerna för tredjemansrevision. När det gäller tredjemansrevisionen kan det finnas goda skäl för en kontroll som tyvärr drabbar utomstående tredje man, men just därför måste reglerna bli tydligare och mer rättssäkra.Jag har några kommenterar med anledning av Socialdemokraterna och reservation.Som jag redan nämnt avskaffas de gamla skattenämnderna utom när det gäller fastighetstaxeringen. I stället för politiskt tillsatta ledamöter ska skatteexperter som inte har prövat ärendet avgöra tvistiga omprövningsärenden. Det blir mer rättssäkert så för den enskilde.Jag har inte uppfattat att S och V egentligen motsätter sig att lekmannanämnderna tas bort. Men man varnar för att medborgarnas insyn försvagas och att därför bör ha ett insynsråd på regional nivå och att det ska vara lagreglerat.Utskottet delar uppfattningen att allmänheten bör ha insyn i skatteförfarandet. Men i stället för att skriva på näsan om hur allmänhetens insyn ska organiseras i detalj överlåter vi till att i samarbete med organisationer, företag och andra bestämma formerna för insynen. Här kan faktiskt intressentrådet som inrättades 2003 vid fungera som en bra modell.S och V gillar inte att det blir lättare för människor att få F-skattsedel. I reservationen framförs därför krav på en utvärdering av de nya F-skatteregler som kom 2009. Man menar att risken har ökat för skumraskaffärer, svartjobb och annan kriminalitet, förutom att man hissar varningsflagg för att arbetstagarbegreppet har luckrats upp när anställda går från anställning till att starta egen verksamhet.Alliansen däremot tycker om entreprenörer. Vi gillar att se många företag växa. ser därför inte utskottet något behov av att utvärdera effekterna av reformen. Men i det ligger också att vi är beredda att ompröva utredningsbehovet om det skulle visa sig att reformen leder till en oacceptabel ökning av skattefel.Jag har faktiskt ägnat åt att ta reda på om det finns några siffror hos , i skatteutskottets kansli eller någonstans som tyder på att det har skett en ökning av kriminaliteten, skattefelen. Faktum är att det inte finns några sådana siffror. Det är inte utrett. Man har ännu inte gjort någon sådan utvärdering. Det är alltså lite för tidigt.S och V invänder också mot den nya momsdeklarationstidpunkten för beskattningsåret. Precis som regeringen konstaterar utskottet att i botten ligger EU:s momsdirektiv som inte tillåter att mervärdesskatten redovisas senare än efter beskattningsårets utgång. Då hamnar vi alltså respektive i stället för som hittills.Som inte bara S och V utan flera remissinstanser påpekar kan man inte komma ifrån att ändringen innebär en olägenhet för de företag som berörs och som kommer att få lämna in två deklarationer vid två olika tillfällen, även om de nya reglerna också kan uppfattas som en fördel för de här företagen eftersom de slipper betala in moms . räcker det med en gång per år.Utskottet uppmanar regeringen att begära undantag från EU:s momsdirektiv. Ett sådant kan ges efter bemyndigande från ministerrådet. Enligt regeringen har det inte funnits något sådant beredningsunderlag för att begära undantag, men i och med ställningstagande finns nu det underlag som gör att man kan lämna in en sådan begäran.Herr talman! Jag yrkar bifall till förslagen i skatteutskottets betänkanden 3 och 4 och gläds åt att Socialdemokraterna och Vänstern är överens med utskottet och regeringen om att ytterligare rättssäkerhetsförstärkningar behövs på skatteområdet och, som utskottet uttrycker det, att regeringens utlovade utredning också sker skyndsamt. Jag begärde replik när , precis som jag, inledde sitt anförande med att ta upp proportionalitetsprincipen. Vi har inte olika ståndpunkter i själva betänkandet, men jag vill trots allt höra hur ser på principfrågan, som jag problematiserade lite grann i mitt inlägg, nämligen att man här inför någon slags ny praxis genom att i lagtexten skriva in den här rättsgrundsatsen, proportionalitetsprincipen, som gäller alla lagar. Det är en fråga som åtminstone jag tycker att man måste ställa.Om man börjar med en lag, måste inte den här principen skrivas in i alla andra lagar? Varför ska den skrivas in i just skattelagstiftningen? Jag skulle vilja höra synpunkter på det. Jag kan å ena sidan hålla med ledamoten om att det kan vara ett trendbrott på sätt och vis. Å andra sidan är jag övertygad om att inget område inom svensk juridik är så belastat med övergrepp, inte fysiska men ekonomiska övergrepp på den enskilda människan, som skatteområdet är. Det är så många medborgare som har fått sina liv slagna i spillror på grund av åtgärder som har varit helt oproportionella gentemot vad de sedan har dömts för eller att det snarare har visat sig att de inte ens har blivit föremål för åtal.Att proportionalitetsprincipen skrivs in är på ett sätt överflödigt, för den gäller redan. Det är ingen nyhet. Men uppenbart behövs den för att påminna om att så där kan man inte bete sig. hävdar här att det inte finns något område i lagstiftningen där det sker så många övergrepp som inom skatteområdet. Jag vet inte om har något belägg för detta. Det känns som ett uttryck för någon slags skepsis mot att vi tar ut de skatter vi gör i över huvud taget. Man kan få en känsla av att det här ska sänka skatteuttaget som vi har en skattefelskarta som visar att för lite betalas in i skatt. Det är väldigt viktigt att vi har hög skattemoral och att vi också har en effektiv skattelagstiftning.Visserligen ska proportionalitetsprincipen gälla inom skatteområdet också, men det är med viss tvekan som jag har låtit den här skrivningen passera. Det är ju en princip som gäller redan, som gäller inom skattelagstiftningen liksom inom alla andra områden. uttalande om alla dessa övergrepp inom skatteområdet tycker jag att hon får styrka lite bättre innan hon går ut med sådana påståenden.