bet · GY01KU30 · 2011-05-11 00:00:00 — Den nuvarande bestämmelsen i 17 § instruktionen om att styrelsen får överlämna till riksdagsdirektören att besluta om sådana föreskrifter som inte är av större vikt eller principiell betydelse får ingen motsvarighet i den föreslagna instruktionen. I framställningen (s. 31) framhålls att möjligheten för riksdagsstyrelsen att överlåta till riksdagsdirektören att besluta sådana föreskrifter som inte är av större vikt eller principiell betydelse tas bort. Enligt riksdagsstyrelsens mening torde sådana föreskrifter inte existera utan föreskriftsformen bör reserveras för regler som beslutas av styrelsen. I övriga fall bör enligt framställningen författningsformen internföreskrift användas, vilket beslutas av riksdagsdirektören. är enligt framställningen bindande rättsregler som bestämmer de anställdas handlande. Enligt 8 kap. 1 § regeringsformen meddelas föreskrifter av genom lag och av regeringen genom förordning. Föreskrifter kan också, efter bemyndigande av eller regeringen, meddelas av andra myndigheter än regeringen och av kommuner. Detta innebär att det krävs bemyndigande för att en myndighet ska kunna meddela föreskrifter. Det bemyndigande för riksdagsstyrelsen att besluta föreskrifter som föreslås i framställningen ger intryck av att vara heltäckande och i avsaknad av undantagsbestämmelser inte ge utrymme för riksdagsdirektören att besluta föreskrifter. Också generella internföreskrifter är sådana föreskrifter som omfattas av kravet på bemyndigande. Enligt regeringens proposition om kungörande av lagar och andra författningar (prop. 1975/76:112 s. 68) hänförs till författning bl.a. bindande föreskrifter som riktar till en eller flera underordnade myndigheter eller som en annan myndighet än regeringen riktar till sin egen personal. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottets mening anledning att tydliggöra i instruktionen att riksdagsdirektören kan meddela interna föreskrifter. Utskottet föreslår därför att det i bestämmelsen i 10 § instruktionen som gäller riksdagsstyrelsens uppgift att besluta föreskrifter görs ett undantag för föreskrifter som får meddelas av riksdagsdirektören enligt 21 §. Utskottet anser också att punkten 5 i 10 § bör byta plats med punkten 4 som bl.a. gäller uppgiften att besluta om arbetsordning. Bestämmelsen i 21 § gäller riksdagsdirektörens rätt att besluta om organisation. Bestämmelsen i 21 § bör i klargörande syfte kompletteras med ett bemyndigande att meddela föreskrifter när det gäller organisationen. Det finns beträffande 21 § dessutom anledning att undanta inte bara riksdagsordningens reglering om organisationen utan även reglering i andra författningar. Det kan t.ex. avse de regler om organisationen som finns i instruktionen eller i arbetsordningen. När det gäller 25 § instruktionen vill utskottet beröra bestämmelsen i andra stycket som föreskriver att riksdagsdirektören är ordförande i personalansvarsnämnden. Det behövs följaktligen inte någon reglering i arbetsordningen om detta, vilket aviseras i framställningen. I riksdagsstyrelsens lagförslag nr 5 med förslag till lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för bör vidare hänvisningen till 7 § i instruktionen enbart avse punkterna 1 och 2. Orden första stycket bör utgå eftersom 7 § bara innehåller ett stycke. Utskottet tillstyrker följaktligen riksdagsstyrelsens lagförslag med denna ändring samt med de ändringar i 10 och 21 §§ som utskottet föreslår i bilaga 3. Utskottet vill i detta sammanhang också på eget initiativ föreslå en rättelse i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter. Genom en felskrivning i 11 kap. 4 § andra stycket 3 har det angetts att efterlevandepension till barn betalas av underlaget enligt femte stycket till den del det överstiger 20 men inte 30 basbelopp. Procentsatsen ska med hänsyn till motsvarade procentsats i PA 03 rätteligen vara . Utskottet lägger följaktligen fram ett förslag till ändring av 11 kap. 4 § lagen om ekonomiska villkor för ledamöter i syfte att rätta felskrivningen, se bilaga 3. Förteckning över behandlade förslag Framställning 2010/11:RS3 En ny instruktion för riksdagsförvaltningen: antar riksdagsstyrelsens förslag till 1. lag med instruktion för , 2. lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter, 3. lag om ändring i lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter, 4. lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter, 5. lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för , 6. lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, 7. lag om ändring i lagen (RFS 1980:4) (1980:607) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagare hos och dess myndigheter. 1 Förslag till lag med instruktion för Härigenom föreskrivs följande. 1 § är en myndighet under med uppgift att biträda . 1. tillhandahålla resurser och service för talmannens, kammarens, utskottens och övriga riksdagsorgans verksamhet samt för riksdagsledamöterna och partikanslierna, 2. svara för de myndighetsfunktioner och förvaltningsuppgifter som anges i 9 kap. 4 § riksdagsordningen, 3. informera om arbete och frågor som rör EU samt handlägga ärenden om internationella kontakter, och 4. vårda och bevara de byggnader och samlingar som och disponerar. 2 § ska om annat inte är särskilt föreskrivet 1. upprätta förslag till anslag på statens budget för och , 2. utfärda anvisningar för utarbetandet av förslag till anslag på statens budget för myndigheter utom , 3. upprätta anslagsdirektiv för var och en av myndigheter, utom , över de finansiella villkor som gäller för respektive myndighet med anledning av beslut om statens budget, 4. besluta i frågor om ekonomiska förmåner enligt lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter respektive den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av , 5. ansvara för löner, arvoden och andra ersättningar till arbetstagare och arvodesberättigade hos , nämnder och övriga riksdagsorgan samt svara för hanteringen av pensioner och andra förmåner till dessa och deras efterlevande, 6. ingå centrala kollektivavtal samt i övrigt utöva arbetsgivarens befogenheter enligt dessa när det gäller myndigheter samt företräda myndigheter som arbetsgivare i arbetstvister om kollektivavtal som har slutits av . ska ge myndigheter möjlighet att framföra sina synpunkter på förhandlingsfrågor som direkt berör respektive myndighet. får till en av myndigheter överlämna handläggningen av en avtalsfråga som är av betydelse för den myndigheten. 3 § ska i sin verksamhet beakta totalförsvarets krav samt svara för säkerheten och krisberedskapen i . 1. inom myndighetens fastigheter upplåta lägenheter och lokaler, 2. inom sitt verksamhetsområde tillhandahålla varor och tjänster för vilka avgifter får tas ut. bestämmer avgifternas storlek. 5 § får delta i internationellt biståndsarbete inom det parlamentariska området. 6 § får överlämna en uppgift att handlägga frågor som anges i 2 § första stycket 4 till en annan myndighet. Vad som sägs om ska i sådant fall gälla den myndigheten när det gäller det som föreskrivs i 8 kap. och 13 kap. 2226 §§ lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter, och 9 kap. 1822 §§ den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av . 1. meddela ekonomiadministrativa föreskrifter enligt 46 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och för myndigheter utom och , 2. meddela de föreskrifter som behövs för tillämpningen av centrala kollektivavtal som ingått, 3. meddela personaladministrativa föreskrifter i övrigt för myndigheter utom , 4. meddela föreskrifter om att endast den som är svensk medborgare får ha en viss anställning vid , och 5. inom sitt verksamhetsområde meddela föreskrifter utöver vad som följer av punkterna 14. 8 § leds av en styrelse. Bestämmelser om val av ledamöter och om ordförande i riksdagsstyrelsen finns i riksdagsordningen. 9 § Styrelsen ansvarar inför för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att hushållar väl med statens medel. 10 § Styrelsen beslutar om 1. framställningar och redogörelser till , årsredovisning och förslag till budget för och , 3. åtgärder med anledning av rapporter över verksamhet och den redovisning som styrelsen ska lämna till enligt 44 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och , 4. föreskrifter som enligt denna lag eller andra författningar får meddelas av , arbetsordning och verksamhetsplan, 6. slutande av kollektivavtal med arbetstagarnas huvudorganisationer, avbrytande av andra förhandlingar än förhandlingar i tvister om avtal, lockouter eller andra stridsåtgärder samt andra förhandlingsfrågor som är av principiell natur eller har större ekonomisk betydelse eller är gemensamma för myndigheter, 7. anställning av en biträdande riksdagsdirektör, avdelningschefer, chefer för utskottskanslier och en chef för , 8. lön och andra anställningsförmåner för riksdagsdirektören, och 9. sådana frågor som är av större vikt eller principiell betydelse eller som riksdagsdirektören hänskjuter till styrelsen. 11 § Bestämmelser om styrelsens ansvar för internrevision finns i lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och . 12 § Bestämmelser om riksdagsstyrelsens sammansättning finns i riksdagsordningen. 13 § Riksdagsstyrelsen är beslutsför när ordföranden och därutöver minst sex ledamöter är närvarande. Vid omröstning tillämpas bestämmelserna i 18 § förvaltningslagen (1986:223). 14 § Riksdagsstyrelsen utser för valperioden ett råd för beredning av ledamotsnära frågor. I ledamotsrådet ska en representant för varje partigrupp ingå. Riksdagsstyrelsen utser även ersättare för ledamöterna i rådet. sammanträder på kallelse av riksdagsdirektören. 15 § Innan riksdagsdirektören avgör ett ärende av större vikt eller principiell betydelse för ledamöter ska han eller hon samråda med ledamotsrådet. Om två eller flera ledamöter i rådet är emot riksdagsdirektörens förslag till avgörande av ett förelagt ärende ska riksdagsdirektören hänskjuta ärendet till riksdagsstyrelsen för beslut. 16 § Ärenden som inte enligt 10 och 25 §§ ska beslutas av riksdagsstyrelsen eller personalansvarsnämnden beslutas av riksdagsdirektören eller, om inte riksdagsstyrelsen bestämt något annat, av den som riksdagsdirektören utser. 17 § Riksdagsstyrelsen får överlåta till riksdagsdirektören att avgöra ärenden som avses i 10 § 7. Riksdagsstyrelsen får även överlåta till riksdagsdirektören att avgöra ärenden som avses i 10 § 3 och 6 samt vidta åtgärder med anledning av internrevisionens redovisning och revisionsplan när styrelsens beslut inte utan olägenhet kan avvaktas. Sådana beslut ska anmälas för styrelsen vid dess nästkommande sammanträde. Riksdagsdirektörens ansvar inför styrelsen 18 § Riksdagsdirektören är chef för . Riksdagsdirektören ansvarar inför styrelsen och ska svara för den löpande verksamheten enligt de direktiv som styrelsen beslutar. Riksdagsdirektören ska hålla styrelsen informerad om verksamheten, förse styrelsen med underlag för beslut och verkställa styrelsens beslut. 19 § När riksdagsdirektören inte är i tjänst eller är på tjänsteresa ska uppgifterna som chef för i första hand skötas av den biträdande riksdagsdirektören och i andra hand av en tjänsteman inom som riksdagsdirektören utsett efter samråd med talmannen. Den biträdande riksdagsdirektören ersätter även i övrigt riksdagsdirektören i den utsträckning som riksdagsdirektören bestämmer. 20 § Riksdagsdirektören ska förutom att svara för den löpande verksamheten även 1. fortlöpande följa upp och pröva verksamhet och konsekvenserna av de föreskrifter och särskilda beslut som rör verksamheten samt vidta de åtgärder som behövs, 2. se till att riksdagsledamöternas, allmänhetens och andras kontakter med underlättas genom en god service och tillgänglighet, genom information och genom ett vårdat, enkelt och begripligt språk i skrivelser och beslut, 3. verka för att genom samverkan med andra statliga myndigheter och på annat sätt tar till vara de fördelar som kan vinnas för staten som helhet. 21 § Riksdagsdirektören får besluta om organisation i de delar detta inte är reglerat i riksdagsordningen. 22 § Riksdagsdirektören ska svara för arbetsgivarpolitik enligt 23 § och företräda som arbetsgivare. 1. se till att de anställda är väl förtrogna med myndighetens uppdrag, 2. skapa goda arbetsförhållanden och ta till vara och utveckla de anställdas kompetens och erfarenhet, och 3. verka för jämställdhet mellan kvinnor och män samt för mångfald i arbetslivet. 24 § Riksdagsdirektören väljs av enligt bestämmelser i riksdagsordningen. Annan personal anställs av . 25 § Vid myndigheten ska det finnas en personalansvarsnämnd. prövar följande frågor när det gäller anställda i : 1. skiljande från anställning på grund av personliga förhållanden, dock inte i fråga om provanställning, 2. disciplinansvar, 3. åtalsanmälan, och 4. avstängning. Riksdagsdirektören är ordförande i personalansvarsnämnden. får meddela föreskrifter om nämndens sammansättning i övrigt och om dess verksamhet. 26 § är beslutsför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande. 27 § Ärendena ska avgöras efter föredragning. får i arbetsordningen eller i särskilda beslut bestämma att ärenden som avgörs av någon annan än riksdagsdirektören inte behöver föredras. Riksdagsdirektören får utan föredragning fatta sådana beslut som inte kan skjutas upp till dess att man har hunnit att föredra ärendet. 28 § För varje beslut i ett ärende ska det upprättas en handling som visar 1. dagen för beslutet, 2. beslutets innehåll, 3. vem som fattat beslutet, 4. vem som varit föredragande, och 5. vem som varit med vid den slutliga handläggningen utan att delta i avgörandet. Protokoll ska föras när det förekommer skiljaktiga meningar eller när protokoll behövs av någon annan orsak. Om en skiljaktig mening finns ska den alltid anges när en underrättelse lämnas om innehållet i ett beslut fattat av . rätt att företräda staten vid domstol 29 § Inom sitt verksamhetsområde företräder staten vid domstol. får uppdra åt en annan myndighet eller åt ett ombud att föra talan. 30 § Bestämmelser om överklagande av beslut av finns i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter. Denna lag träder i kraft då lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen ska upphöra att gälla. 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter dels att i rubriken till lagen och i 1, 5 och 6 §§ ordet riksdagsförvaltningen ska skrivas med stor begynnelsebokstav, dels att 2, 3 och 8 §§ ska ha följande lydelse. 2 §1[ Senaste lydelse 2000:428.] Ett beslut som gäller anställning hos eller dess myndigheter får överklagas i enlighet med vad som anges i denna lag om beslutet Ett beslut som gäller anställning hos myndigheter får överklagas i enlighet med vad som anges i denna lag om beslutet 1. gäller tjänstetillsättning med de undantag som framgår av 3 § och saken inte enbart avser tvist om kollektivavtal, 1. gäller en annan anställning än en sådan som anges i 3 § och saken inte enbart avser tvist om kollektivavtal, 2. gäller en fråga som är reglerad i lag eller i annan författning och det i samma författning föreskrivs att beslut i frågan får överklagas. 3 §2[ Senaste lydelse 2009:177.] Ett beslut om tjänstetillsättning får inte överklagas om det avser någon av följande tjänster hos biträdande riksdagsdirektör och chef för kammarkansliet, chef för administrativa avdelningen, biträdande kammarsekreterare, chef för utskottskansli, chef för och chef för internationella kansli, Ett beslut om anställning får inte överklagas om det avser någon av följande anställningar hos biträdande riksdagsdirektör, avdelningschef, chef för ett utskottskansli eller chef för , hos ledamöter av direktionen och chef för revisionsenhet, hos ombudsmän chef för ombudsmännens kansli. Överklagande av ett sådant beslut om tjänstetillsättning som tillkännages genom anslag skall göras från den dag då beslutet anslogs. Andra beslut skall överklagas från den dag då den klagande fick del av beslutet Överklagande av ett sådant beslut om anställning som tillkännages genom anslag ska göras från den dag då beslutet anslogs. Andra beslut ska överklagas från den dag då den klagande fick del av beslutet. Denna lag träder i kraft . 3 Förslag till lag om ändring i lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter dels att i 1 och 2 §§ ordet riksdagsförvaltningen ska skrivas med stor begynnelsebokstav, dels att 10 § ska ha följande lydelse. Av 5 § lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen framgår att riksdagsförvaltningen får meddela föreskrifter inom sitt verksamhetsområde Av 7 § lagen (2011:000) med instruktion för framgår att får meddela föreskrifter inom sitt verksamhetsområde Övriga myndigheter som avses i 1 § får meddela de närmare föreskrifter inom sitt verksamhetsområde som behövs för tillämpning av 1. denna lag och 2. säkerhetsskyddslagens (1996:627) bestämmelser om säkerhetsprövning. Denna lag träder i kraft . 4 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter dels att i 4 kap. 2, 2 a, 3 och 3 a §§, 5 kap. 2, 4, 6, 8 och 10 §§, 8 kap. 13 §, 9 kap. 8 och 9 §§, 11 kap. 8 §, 13 kap. 7, 18 och 21 §§, 15 kap. 2 § och 16 kap. 1 § ordet riksdagsförvaltningen ska skrivas med stor begynnelsebokstav, dels att 13 kap. 22 § ska ha följande lydelse. 22 §1[ Senaste lydelse 2010:522.] Den som vill att inkomstgaranti ska betalas ut ska skriftligen ansöka om det hos enligt 2 a § 1 lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen. Den som vill att inkomstgaranti ska betalas ut ska skriftligen ansöka om det hos enligt vad som följer av 6 § lagen (2011:000) med instruktion för . Inkomstgaranti kan inte betalas ut tillbaka än före ansökningsmånaden. Denna lag träder i kraft . 5 Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2002:1023) med instruktion för dels att i 18 och 23 §§ ordet riksdagsförvaltningen ska skrivas med stor begynnelsebokstav, dels att 5 § ska ha följande lydelse. 5 §1[ Senaste lydelse 2010:1817.] Riksrevisorn med administrativt ansvar beslutar om arbetsordning och verksamhetsplan samt de ekonomi- och personaladministrativa föreskrifter som ska gälla för den egna verksamheten och som inte ska beslutas av riksdagsförvaltningen enligt 2 § första stycket 2 och 7 lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen eller av riksdagsstyrelsen enligt 46 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och . Enligt förutsättningar som anges i 6 § första stycket 2 och 3 lagen (1994:260) om offentlig anställning får riksrevisorn med administrativt ansvar i särskilda fall besluta att endast svenska medborgare får vara anställda inom . Riksrevisorn med administrativt ansvar beslutar om arbetsordning och verksamhetsplan samt de ekonomi- och personaladministrativa föreskrifter som ska gälla för den egna verksamheten och som inte ska beslutas av enligt 7 § första stycket 1 och 2 lagen (2011:000) med instruktion för eller av riksdagsstyrelsen enligt 46 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och . Enligt de förutsättningar som anges i 6 § första stycket 2 och 3 lagen (1994:260) om offentlig anställning får riksrevisorn med administrativt ansvar i särskilda fall besluta att endast svenska medborgare får vara anställda inom . Denna lag träder i kraft . 6 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ dels att i 2 § orden rådet för ledamotsnära frågor ska bytas ut mot ledamotsrådet, dels att i 3 § ordet riksdagsförvaltningen ska skrivas med stor begynnelsebokstav1[ Senaste lydelse av 2 § 2010:1418. Denna lag träder i kraft . 7 Förslag till lag om ändring i lagen (RFS 1980:4) (1980:607) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagare hos och dess myndigheter Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (RFS 1980:4) (1980:607) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagare hos och dess myndigheter ska ha följande lydelse. 3 §1[ Senaste lydelse 1994:271.] beslutar i frågor om disciplinansvar och åtalsanmälan enligt lagen (1994:260) om offentlig anställning samt om avskedande enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd när det gäller arbetstagare som skall anställas genom beslut av och andra arbetstagare som styrelsen bestämmer. beslutar i frågor om disciplinansvar och åtalsanmälan enligt lagen (1994:260) om offentlig anställning samt om avskedande enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd när det gäller arbetstagare som ska anställas genom beslut av riksdagsstyrelsen och andra arbetstagare som styrelsen bestämmer. Nämnden består av ordförande, vice ordförande och tre andra ledamöter. Ordföranden och vice ordföranden skall vara jurister och ha erfarenhet som domare. Nämnden består av en ordförande, en vice ordförande och tre andra ledamöter. Ordföranden och vice ordföranden ska vara jurister och ha erfarenhet som domare. Denna lag träder i kraft . Förslaget till lag med instruktion för riksdagsförvaltningen 1. framställningar och redogörelser till , årsredovisning och förslag till budget för och , 3. åtgärder med anledning av rapporter över verksamhet och den redovisning som styrelsen ska lämna till enligt 44 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och , 4. föreskrifter som enligt denna lag eller andra författningar får meddelas av , arbetsordning och verksamhetsplan, arbetsordning och verksamhetsplan, 5. föreskrifter som enligt denna lag eller andra författningar får meddelas av och som inte enligt 21 § får meddelas av riksdagsdirektören, 6. slutande av kollektivavtal med arbetstagarnas huvudorganisationer, avbrytande av andra förhandlingar än förhandlingar i tvister om avtal, lockouter eller andra stridsåtgärder samt andra förhandlingsfrågor som är av principiell natur eller har större ekonomisk betydelse eller är gemensamma för myndigheter, 7. anställning av en biträdande riksdagsdirektör, avdelningschefer, chefer för utskottskanslier och en chef för , 8. lön och andra anställningsförmåner för riksdagsdirektören, och 9. sådana frågor som är av större vikt eller principiell betydelse eller som riksdagsdirektören hänskjuter till styrelsen. Riksdagsdirektören får besluta om organisation i de delar detta inte är reglerat i riksdagsordningen. Riksdagsdirektören får föreskriva och för särskilda fall besluta om organisation i de delar detta inte är reglerat i riksdagsordningen eller annan författning. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter dels att i 4 kap. 2, 2 a, 3 och 3 a §§, 5 kap. 2, 4, 6, 8 och 10 §§, 8 kap. 13 §, 9 kap. 8 och 9 §§, 11 kap. 8 §, 13 kap. 7, 18 och 21 §§, 15 kap. 2 § och 16 kap. 1 § ordet riksdagsförvaltningen ska skrivas med stor begynnelsebokstav, dels att 11 kap. 4 § och 13 kap. 22 § ska ha följande lydelse. 4 §1[ Senaste lydelse 2009:1582.] Efterlevandepension efter den som avses i 1 § första stycket 1 betalas under tid som avses i 3 § första stycket enligt vad som anges i denna paragraf.