bet · GZ01MJU2 · 2011-12-06 00:00:00 — Av regleringsbrev framgår att anslag 3:1 : Forskning och forskningsinformation ska finansiera forskning om alternativa metoder till djurförsök för . Utlysningen av medlen ska ske efter samråd med . Som regeringen har redovisat i budgetpropositionen samordnar och utvecklar Nationellt centrum för djurvälfärd vid (, SCAW) verksamhet inom djurskyddsområdet, särskilt avseende lantbrukets djur och försöksdjur. Nätverk av experter anlitas för att säkerställa att aktuell vetenskaplig kunskap tas till vara och sprids. har SCAW t.ex. anordnat utbildningar om djurskyddskontroll och inlett ett projekt om indikatorer för djurvälfärd hos mjölkkor. SCAW har utsetts till nationell kontaktpunkt för validering av alternativ till djurförsök. SCAW har tilldelats sammanlagt för att utveckla samordningen av djurskyddsarbetet inom EU. Regeringen stöder inrättandet av ett centrum för djurskydd inom EU och verkar för att det ska förläggas till SCAW och . Djurvälfärd har varit en politiskt prioriterad fråga som drivit i EU, och det finns hög vetenskaplig kompetens på området i . Inom många områden krävs djurförsök för att säkerställa olika substansers säkerhet för människors hälsa och för miljön innan de får säljas på marknaden. Det rör sig t.ex. om läkemedel, vaccin och kemikalier. Utskottet instämmer i att det är viktigt att allmänheten har förtroende för och accepterar användandet av försöksdjur i de fall det är nödvändigt för att rädda liv och minska mänskligt lidande. Regeringen kommer enligt budgetpropositionen även fortsättningsvis att lyfta fram betydelsen av att, i de fall där det är möjligt, utveckla och validera alternativ till djurförsök. Regeringen avser även att ge Formas ett ökat ansvar i fråga om djurskyddsforskning av behovsmotiverad karaktär. I utvärdering av miljömål 2008 Miljömålen nu är det bråttom! föreslog rådet bl.a. att delmålet om växtgenetiska resurser och inhemska husdjursraser revideras och delas upp i två delmål: ett om odlad mångfald med målår 2015 och ett om husdjursgenetiska resurser med målår 2020. Vidare föreslogs ett nytt delmål om åkerlandskap med målår 2020. godkände vid behandlingen av regeringens proposition 2009/10:155 Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete en ny målstruktur för miljöarbetet (bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Utskottet framhöll att miljömålssystemet ska bli effektivare genom att man och i organisation skiljer uppföljning och utvärdering från uppgiften att utveckla strategier med nya etappmål, styrmedel och åtgärder. En parlamentarisk beredning har därför tillsatts med uppgift att ge råd till regeringen om hur miljökvalitetsmålen kan nås. får ett utökat ansvar för att samordna myndigheternas miljömålsuppföljning. Vidare anförde utskottet att bör avvecklas som ett råd inom . I stället bör redovisa en bedömning av möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen och etappmålen. Minst en gång varje mandatperiod redovisar en fördjupad utvärdering av möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen. redovisningar görs i samråd med berörda myndigheter. Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté (dir. 2010:74) med uppdrag att lämna förslag till regeringen om hur miljökvalitetsmålen och generationsmålet kan nås. Kommittén har antagit namnet Miljömålsberedningen. Beredningens övergripande uppdrag är att utveckla strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom områden som prioriteras av regeringen. Arbetet ska genomföras i nära samarbete med näringsliv, ideella organisationer, kommuner och myndigheter. Det övergripande uppdraget gäller t.o.m. . Beredningen kommer att få tilläggsdirektiv i enlighet med regeringens prioriteringar. överlämnade beredningen delbetänkandet Förslag till etappmål i miljömålssystemet (SOU 2011:34, dir. 2010:135). I betänkandet redovisas bl.a. förslag till etappmål för biologisk mångfald. Betänkandet har remissbehandlats tillsammans med på ny grund (rapport 6420). Dessa frågor bereds nu i . 1:10 Bekämpande av växtsjukdomar Anslaget används för kostnader för åtgärder mot växtskadegörare enligt växtskyddslagen (1972:318) samt för vissa förluster till följd av sådana åtgärder. Kostnader för beredskapsåtgärder, akuta skyddsåtgärder, marknadskontroller, inventeringar m.m. mot karantänskadegörare finansieras också med detta anslag liksom undersökningar av växtprover som växtinspektion överlämnar för laboratoriemässig diagnostisering. Åtgärder för ett behovsanpassat växtskydd i ett förändrat klimat omfattas. Vidare belastar delar av kostnaderna för växtinspektionens internationella engagemang anslaget. Slutligen används anslaget för kostnader för verifiering av de svenska skyddade zonerna. satsningar för att anpassa växtskyddet till ett förändrat klimat avslutas i och med utgången av 2011. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:11 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Från anslaget utbetalas gårdsstöd, handjursbidrag, stöd för kontrakterad stärkelsepotatis och stöd för kvalitetscertifiering. Stöden är gemensamma för hela EU och finansieras från EU-budgeten. För att få gårdsstöd måste brukarna förutom att bruka marken även ha stödrätter för motsvarande areal jordbruksmark. Ett villkor för fullt utbetalt stöd är att de s.k. tvärvillkoren är uppfyllda. Bidragen är begränsade i takbelopp i euro på nationell nivå. Anslaget används även för bidrag från EU för bekämpande av djursjukdomar. Nivån på anslaget justerades på grund av en ny beräkningsmetod för anslaget. Beräkningsmetoden tar hänsyn till bl.a. förändringar i valutakursen. Regeringen föreslår att 6 anvisas under anslaget . 1:12 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter Anslaget används för kostnader för intervention, stöd i form av produktions-, konsumtions- och marknadsföringsbidrag, exportbidrag, fiberberedning samt omstruktureringsstöd för sockersektorn. Anslaget finansieras från EU-budgeten. Vissa s.k. tekniska kostnader till följd av offentlig lagring regleras dock under anslaget 1:13 Finansiella korrigeringar m.m. Nivån på anslaget justerades på grund av ny beräkningsmetod för anslaget. Beräkningsmetoden tar hänsyn till bl.a. förändringar i valutakursen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:13 Finansiella korrigeringar m.m. Anslaget används för eventuella finansiella korrigeringar och straffavgifter som Europeiska kommissionen kan komma att ålägga efter granskning av utnyttjande av och . Vidare får anslaget användas för eventuella räntekostnader, rättegångskostnade och revisions- och kontrollkostnader förknippade med inbetalningar till den europeiska gemenskapen. Anslaget får även användas till skadestånd. Dessutom får anslaget belastas med s.k. tekniska kostnader för offentlig lagring i den mån som ersättning inte fås från EU-budgeten. Medelsbehovet på anslaget kan variera mycket mellan olika år. Det beror huvudsakligen på de eventuella finansiella korrigeringar som beslutas av Europeiska kommissionen. Europeiska kommissionen har i ett formellt meddelande förslagit finansiella korrigeringar om ca för åren 20052008 på grund av felaktiga utbetalningar av jordbruksstöd till följd av brister i blockdatabasen och definitionen av betesmark. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2012 och med 2013. För att bidra till finansieringen minskas anslag 1:21 Åtgärder för landbygdens miljö och struktur med 2012 och med 2013. Den ökade utgiften finansieras även genom återkrav av tidigare felaktigt gjorda utbetalningar, vilka beräknas uppgå till , samt med befintliga medel på anslaget. anvisas under anslaget. 1:14 Strukturstöd till fisket m.m. Anslaget används framför allt för nationellt stöd till åtgärder som medfinansieras av EU inom ramen för strukturåtgärder inom fiskerinäringen. Anslaget kan även användas för medfinansiering av andra projekt som ligger i linje med strukturprogrammen. Regeringen bör bemyndigas att för anslag 1:14 Strukturstöd till fisket m.m. godkänna stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och högst 2014. Det svenska programmet för fiskerinäringen för perioden 20072013, Europeiska fiskerifonden (EFF) började genomföras . Finansieringen från EFF uppgår till totalt . Över sjuårsperioden blir den genomsnittliga årliga budgetramen ca . För att få hela tilldelning från EU-budgeten måste nationell medfinansiering med motsvarande belopp, dvs. nationell offentlig medfinansiering, tillföras programmet, vilket ger programmet en total årlig budget på ca . Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med fördelning av återstående medel i programperioden. Då anslagsnivåer för programperioden 20142020 ännu inte kan fastställas med säkerhet inför kommande förhandlingar inom EU, avser regeringen att återkomma till med beräknade belopp för berörda anslag. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:15 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Anslagets ändamål är att finansiera det belopp som motsvarar EU:s medfinansiering av strukturstöd till fisket m.m. som redovisas under anslaget 1:14 Strukturstöd till fisket m.m. har tilldelats från Europeiska fiskerifonden . Regeringen bör bemyndigas att för anslag 1:15 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. godkänna stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och högst . Nationell medfinansiering sker under anslag 1:14 Strukturstöd till fisket m.m. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med fördelning av återstående medel i programperioden. Då anslagsnivåer för programperioden 20142020 ännu inte kan fastställas med säkerhet inför kommande förhandlingar inom EU, avser regeringen återkomma till med beräknade belopp för berörda anslag. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Anslaget används för förvaltningskostnader. ska som central förvaltningsmyndighet för livsmedelsfrågor i konsumenternas intresse arbeta aktivt för säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Anslaget används även för att bekosta delar av kostnaderna för den officiella kontroll som görs vid slakterier i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 854/2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel. Avgiftsintäkterna får disponeras av . Regeringen anser att kostnaderna för den officiella kontrollen vid slakterierna bör sänkas för att stärka livsmedelsföretagarnas konkurrenskraft. För detta ändamål föreslår regeringen att tillförs anslaget. Anslaget föreslås minska med under 20122015 och dessa medel ska tillföras 1:9 . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Socialdemokraterna anför i kommittémotion MJ376 att det är tveksamt om de som regeringen satsar för att sänka kontrollavgiften för den statliga veterinärkontrollen vid slakterierna verkligen ger avsedd effekt. Motionärerna vill därför avvisa sänkningen av kontrollavgiften för den statliga veterinärkontrollen vid slakterierna. förstärker i partimotion MJ410 anslaget med till stöd för arbete med miljö- och klimatanpassad kost. Motionärerna vill minska köttkonsumtionen och främja ekologiska livsmedel. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. I budgetpropositionen redovisar regeringen att avsattes för att sänka kostnaderna för köttkontroll främst vid mindre slakterier. Medlen har även använts för att ta bort avgiften för godkännandeprövning av nya slakterier. ökade antalet aktiva mindre slakterier , från 113 till 141. satsningar på slakteribranschen har gett positiva effekter på antalet jobb och företag. Effekterna har dock varit störst för de minsta slakterierna. Satsningarna behöver utökas så att även medelstora och stora slakterier kan öka sin konkurrenskraft, vilket också ger bättre förutsättningar för primärproducenterna. Fler slakterier leder även till kortare transporter, vilket är positivt ur djurskyddssynpunkt. I propositionen anför regeringen att avgiften för köttkontrollen bör sänkas och delvis finansieras med allmänna medel. Kontrollen är ett statligt åtagande i enlighet med gällande EU-förordningar. Det är viktigt att som har en hög livsmedelskvalitet också har en väl fungerande livsmedelskontroll. Att minska kostnaderna är avgörande för att kunna upprätthålla konkurrenskraften i näringen och därmed tillgången på jobb i hela landet. Som regeringen anför i propositionen bör kostnaderna för den officiella kontrollen vid slakterierna sänkas för att stärka livsmedelsföretagarnas konkurrenskraft. För detta ändamål föreslår regeringen att tillförs anslaget. Utskottet har fått information från Landsbygdsdepartementet om att dels 12 miljoner, dels 90 miljoner ska användas inom anslag 1:16 för att sänka kostnaderna för den officiella kontrollen. Som regeringen redovisar i propositionen är de personliga matvanorna ett område där det är angeläget att skapa goda förutsättningar för medvetna val. Felaktiga kostvanor och de följdsjukdomar som de kan medföra är ett större folkhälsoproblem än förekomsten av gifter i maten. Många svenskar äter fortsatt en kost som inte är i enlighet med näringsrekommendationerna. Både matvanor och hälsa är starkt kopplade till utbildningsnivå. Skillnaderna i hälsa mellan grupper med hög respektive låg utbildning har ökat och . Ökningen av fetma tycks dock ha avstannat hos både barn och vuxna men ligger fortfarande på ohälsosamt höga nivåer. har publicerat råd om mat för flera grupper bl.a. inom äldreomsorgen. Problematiken med ökad förekomst av övervikt och fetma och därtill relaterade följdsjukdomar i befolkningen leder både till stora kostnader för samhället och till lidande för enskilda individer. Fortsatta åtgärder för att förbättra kunskapen om kostens och måltidernas betydelse ska genomföras rörande bl.a. måltider i skolan och inom äldreomsorgen. ska enligt sin instruktion (2009:1426) verka för att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt nås och vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling. ska enligt regleringsbrevet , inom ramen för det nya matlandet, inrätta ett nationellt med syfte att stödja och stimulera kommuner och landsting i deras arbete med att ta fram handlingsprogram för offentliga måltider i förskolor, skolor, äldreomsorgen m.m. ska tillhandahålla kunskap inom t.ex. sensorik, måltidskunskap, hållbara matvanor, nutrition, hygien och säkerhet samt angränsande ämnen inom verkets ansvarsområde som kan relateras till offentliga måltider. Jordbruksminister anförde i sitt svar på interpellation 2006/07:318 om köttkonsumtionens miljöpåverkan att han inte avser att reglera omfattningen av köttkonsumtionen i och inte heller kommer att vidta åtgärder för att minska densamma. Frågeställningarna är dock berättigade, och det är av stor vikt att vi inte bara diskuterar den roll jord- och skogsbruket har för att minska klimateffekterna utan även beaktar de negativa effekterna. Storleksrationaliseringar och global handel har fullkomligt ändrat om vår livsstil. Vi är nu vana att äta livsmedel från andra sidan jorden till såväl frukost och lunch som middag. För vissa livsmedel är det bättre ur miljösynpunkt att välja lokalt producerade alternativ, för andra inte. De positiva effekterna av global handel med livsmedel, inte minst för utvecklingsländerna, är stora och allmänt kända. Vi kan upplysa människor om att göra vettiga miljöval när det gäller livsmedel. Det nya landsbygdsprogrammet ger nya möjligheter för främst småföretagandet på landsbygden. Betesbaserad nötköttsproduktion kommer att gynnas i och med detta program liksom extensiv nötköttsproduktion. Det är positivt att frågan om köttkonsumtionens miljöpåverkan uppmärksammas och att vi ser på klimatproblematiken ur ett annat perspektiv än enbart utifrån energi och transporter. Enligt vad utskottet har fått information om från Landsbygdsdepartementet riktar sig de kostråd som ger till en bred allmänhet och syftar till sunda, hälsosamma matvanor under hela livet (bet. 2010/11:MJU14). Det förekommer nya studier som motsäger delar av kostråd, men det kommer också kontinuerligt studier som ligger i linje med kostråden, och dessa studier är i majoritet. När de nordiska näringsrekommendationerna (NNR), som ligger till grund för kostråden, revideras kommer alla studier att vägas in, även de som motsäger dagens aktuella rekommendationer. har utsett en arbetsgrupp som ska se över och vid behov uppdatera den fjärde upplagan av de nordiska näringsrekommendationerna som utfärdades . Utskottet utgår från att löpande ser över grunderna för sina kostråd och håller dem uppdaterade. Frågan om miljösmarta livsmedelsråd har behandlats av jordbruksministern i ett svar på interpellation 2009/10:35 (bet. 2009/10:MJU2). I svaret lyfte ministern fram att det finns ett stort intresse för miljö- och klimatfrågor hos konsumenterna, och det gäller inte minst livsmedel. Man vill konsumera på ett hållbart sätt, och detta vill ministern stödja. Medborgarnas engagemang för de här viktiga frågorna ska tas till vara. arbete med att ta fram miljösmarta matval syftar till att vara ett stöd för de konsumenter som vill göra sina matinköp utifrån både hälso- och miljöhänsyn. Regeringen har prioriterat klimatfrågan mycket högt, och som en del i det har medel avsatts till för att förstärka myndighetens klimatarbete. fortsätter att arbeta med bl.a. ett projekt om hur svinnet i livsmedelskedjan ska kunna minska. Anslaget används för statistik inom jordbruksområdet, inklusive kostnader för en statistisk årsbok inom jordbruks- och livsmedelsområdet samt sammanställningar av statistik i senare led i livsmedelskedjan. Anslaget används även för statistik inom vattenbruksområdet. I anslaget ingår även framtagandet av statistik över prisutvecklingen i konsument- och producentleden på jordbruksprodukter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:18 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EU-budgeten Anslaget används för EU:s finansiering av jordbruks- och livsmedelsstatistik och EU:s årliga bokföringsundersökning och strukturstatistik. Enligt rådets förordning (EG) nr 1166/2008 av ska särskilda undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket genomföras i varje medlemsland 2010, 2013 och 2016. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Anslaget används för åtgärder inom livsmedelsområdet, främst för att främja exporten av svenska livsmedel och för regional utveckling av livsmedelsförädling. Anslaget används även till stöd för marknadsföring och deltagande i mässor samt stöd till projektverksamhet med syfte att öka kompetensen och utveckla produkter, processer, teknik och logistiklösningar med anknytning till livsmedelsförädling enligt förordningen (2008:80) om stöd till insatser på livsmedelsområdet. Anslaget finansierar åtgärder inom ramen för det nya matlandet. Vidare får anslaget användas för kommunikationsinsatser och för satsningar på mat inom den offentliga sektorn. Anslaget föreslås öka med för arbete inom . Medlen överförs från anslaget 1:29 Skogs- och lantbruksakademien. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . behöver enligt kommittémotion MJ376 (S) yrkande 4 en långsiktig livsmedelsstrategi som ersätter satsningen det nya matlandet. Det behövs insatser för att öka livsmedelsexporten, men dessa bör skötas av dem som är experter på det, dvs. de vanliga exportfrämjande instanser som regeringen har till sitt förfogande. Vi behöver satsa på att etablera varumärken och utveckla specifika produkter som kan nå framgång på den internationella marknaden, t.ex. vars produktion nu ökar kraftigt. föreslår i kommittémotion MJ467 yrkande 2 delvis att förs över från anslag 1:19 Konkurrenskraftig jordbrukssektor till ett nytt anslag 1:30 Åtgärder för att främja ekologisk produktion och konsumtion. För den långsiktiga utvecklingen är det viktigt med åtgärder som främjar och underlättar konsumtion av ekologiskt producerade livsmedel, både i hushållen och i storkök och i den offentliga sektorn. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Som redovisas i budgetpropositionen arbetar regeringen vidare med visionen det nya matlandet. Syftet är att uppnå regeringens långsiktiga mål om att ska bli det ledande matlandet i . Syftet med visionen det nya matlandet är att skapa bättre förutsättningar för jobb och tillväxt. Visionen är uppdelad i fem fokusområden: måltiden inom offentlig sektor, primärproduktion, förädlad mat, matturism och restaurang. Insatser för att nå visionen genomförs i huvudsak inom ramen för anslag 1:19 Konkurrenskraftig livsmedelssektor och landsbygdsprogrammet. Regeringen har ökat satsningarna på åtgärder för att öka exporten av livsmedel från ca till 2010. Exporten av jordbruksvaror och livsmedel ökade till nära . Exporten av jordbruksvaror och livsmedel uppgår nu till av den totala varuexporten, vilket är mer än en fördubbling av andelen . påbörjades en särskild riktad satsning inom landsbygdsprogrammet på det nya matlandet som omfattar för perioden 20102013. Medlen fördelas till företagsstöd såsom investeringsstöd samt projektstöd och kompetensutveckling. har det från landsbygdsprogrammet satsats nästan inom ramen för det nya matlandet. Förädlad mat är det fokusområde inom visionen där det har utbetalats störst andel stöd inom landsbygdsprogrammet. Även inom fiskeprogrammet görs flera satsningar för att främja det nya matlandet. Åtgärderna är av betydelse främst för visionens fokusområden: primärproduktion, förädlad mat och matturism. Utskottet anser i likhet med regeringen att det helhetsgrepp som tagits om flera branscher har bidragit till en ökad samverkan och dialog som i sin tur leder till nya företag över hela landet. Livsmedelsindustrin är en viktig arbetsgivare inom det svenska näringslivet med en spridning över hela landet. Med en framgångsrik livsmedelsindustri förbättras även förutsättningarna för jordbrukssektorns företag. Trenden visar på effektivare och mer innovativa svenska livsmedelsföretag med färre anställda. ökar antalet företag inom livsmedelssektorn med småskalig produktion och t.ex. gårdsförsäljning. Företagen har gynnats genom ökad efterfrågan på ekologiska produkter och mat med lokal prägel. Också turistnäringen fortsätter att växa, vilket bidrar till att stärka visionen det nya matlandet. Turistnäringen är sysselsättningsintensiv och bidrar till många jobb på landsbygden. Regeringens bedömning är att arbetet med visionen bidrar till att öka medvetenheten om svenska mervärden i mat och måltider och ger förutsättningar till ökad turism. Även satsningen inom fiskeprogrammet med att upprätta fiskeområden är ett led i att stärka diversifieringen och företagsamheten inom fiskerinäringen i kustområden, framför allt med koppling till besöksnäringen och matrelaterad turism. Påbörjade satsningar för att integrera fisket tydligare i det nya matlandet kommer att fortgå. Arbetet med det nya matlandet bidrar till att skapa samverkan mellan berörda näringar. De satsningar som görs inom ramen för en konkurrenskraftig livsmedelssektor, landsbygdsprogrammet och fiskeprogrammet kompletterar varandra och stärker möjligheterna att nyttja den totala potential som finns till ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv med ökat företagande, tillväxt och fler jobb i hela landet. Det finns som regeringen anför en stor potential i att utveckla och koppla samman livsmedelsproduktion, livsmedelsförädling och gastronomi med landsbygdens natur- och kulturmiljövärden, turism och måltidsupplevelser. Därmed främjas lokal och regional matkultur, och det kan skapas fler jobb och ökad tillväxt i hela landet. Livsmedelsindustrin är den fjärde största industrisektorn i sett till antalet sysselsatta och är utbredd över hela landet och därmed viktig för sysselsättningen och tillväxten. En stark, miljöanpassad, hållbar och konkurrenskraftig primärproduktion är en förutsättning för förverkligandet av visionen. Regeringen förfogar över flera verktyg som kan användas i arbetet för att nå visionen, inte minst genom ett bättre utnyttjande av landsbygdens resurser.