bet · GY01UbU9 · 2011-03-18 00:00:00 — 2010/11:UbU9 Vuxenutbildning I betänkandet behandlar utskottet 38 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör vuxenutbildning. Motionärerna tar bl.a. upp frågor om en flexibel och lättillgänglig vuxenutbildning, ett återinförande av det riktade statsbidraget för vuxenutbildning, fler platser inom vuxenutbildningen, ett tillfälligt kompetensstöd för deltidsstudier, eftergymnasial yrkesutbildning, ett nationellt system för validering, ett samlat betygsdokument för grundläggande högskolebehöriget, en ökad individualisering av svenskundervisning för invandrare (sfi) och sfi-undervisning på modersmålet. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden med hänvisning till bl.a. pågående satsningar, aviserat reformarbete, pågående beredningsarbete och tidigare ställningstaganden. I betänkandet finns reservationer från Socialdemokraterna, och . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Vuxenutbildningens omfattning och inriktning avslår motionerna 2010/11:Ub204, 2010/11:Ub339, 2010/11:Ub396 yrkandena 1, 2 och 4, 2010/11:Ub484 yrkandena 1, 8 och 10 samt 2010/11:A366 yrkande 2. Reservation 1 (S) avslår motionerna 2010/11:Ub230 och 2010/11:Ub235. Reservation 2 (S, MP, V) avslår motionerna 2010/11:Ub317, 2010/11:Ub318, 2010/11:Ub347, 2010/11:Ub362, 2010/11:Ub434, 2010/11:Ub443, 2010/11:Ub477, 2010/11:Ub478, 2010/11:Ub484 yrkandena 2, 5 och 6 samt 2010/11:N278 yrkande 4. Reservation 3 (S, MP, V) Ett tillfälligt kompetensstöd för deltidsstudier avslår motion 2010/11:Ub484 yrkande 9. Reservation 4 (S) avslår motionerna 2010/11:Ub359, 2010/11:Ub396 yrkande 6 och 2010/11:Ub424. avslår motion 2010/11:Ub238. Ett nationellt system för validering avslår motion 2010/11:Ub214. Ett samlat betygsdokument för grundläggande högskolebehörighet avslår motion 2010/11:Ub484 yrkande 7. Reservation 5 (S, MP, V) En ökad individualisering av sfi-undervisningen m.m. avslår motion 2010/11:Ub484 yrkande 3. Reservation 6 (S, MP, V) Sfi-undervisning på modersmålet m.m. avslår motion 2010/11:Ub484 yrkande 4. Reservation 7 (S) avslår motionerna 2010/11:Sf346 yrkande 2, 2010/11:Ub208 och 2010/11:Ub328. Reservation 8 (S, V) Svenskundervisning för invandrare (sfi) avslår motionerna 2010/11:Ub408, 2010/11:Ub449 och 2010/11:A309 yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), i (C), (S), (FP), (MP), (KD), (SD), (V) och (S). Vuxenutbildningens omfattning och inriktning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en flexibel och lättillgänglig vuxenutbildning, behovet av vuxenutbildning och ett nationellt valfrihetssystem för fristående vuxenutbildning. Jämför reservationerna 1 (S) och 2 (S, MP, V). Socialdemokraterna framhåller i motion 2010/11:Ub484 yrkande 1 att det finns flera skäl för att ha en väl utbyggd vuxenutbildning som är flexibel och lättillgänglig för alla. Det kommer t.ex. alltid att finnas personer som av olika skäl behöver fylla igen kunskapsluckor i vuxen ålder. I motionerna 2010/11:Ub230 (S) och 2010/11:Ub235 (S) framförs liknande synpunkter. Socialdemokraterna efterfrågar i motion 2010/11:Ub484 yrkande 8 extraordinära insatser för att ungdomar som kommer ut på arbetsmarknaden utan slutbetyg från gymnasieskolan ska kunna komplettera sin utbildning. Socialdemokraterna föreslår i motion 2010/11:Ub484 yrkande 10 att lärlingsplatser inrättas där utbildningen motsvarar yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux). Ungdomar som gått utan arbete och som saknar studievana behöver dessa lärlingsplatser. Liknande synpunkter förs fram i motion 2010/11:A366 yrkande 2 (S). I motion 2010/11:Ub204 (M) föreslås att ett nationellt valfrihetssystem för bl.a. fristående vuxenutbildning införs med samma villkor för alla anordnare. Alla kommuner ska vara skyldiga att erbjuda vuxenutbildning enligt motionären i motion 2010/11:Ub339 (C). I motion 2010/11:Ub396 (S) framhålls behovet av en kompetensförsäkring i syfte att förverkliga möjligheter till ett livslångt lärande för alla (yrkande 1). Vidare efterfrågar motionärerna regionala kompetenskommissioner (yrkande 2). Därtill betonas behovet av att återupprätta vuxenutbildningens roll i en politik för livslångt lärande (yrkande 4). När det gäller yrkandena som tar sikte på en flexibel och lättillgänglig vuxenutbildning, vuxenutbildningens roll i en politik för livslångt lärande och valfrihet i vuxenutbildningen vill utskottet anföra följande. Utskottet har tidigare vid behandling av liknande motioner understrukit betydelsen av vuxenutbildning och det livslånga lärandet. Utgångspunkten ska vara de vuxnas individuella behov av utbildning och personlig utveckling samt arbetsmarknadens behov (se t.ex. bet. 2009/10:UbU11 s. 6). I budgetpropositionen konstaterar regeringen att de stora satsningarna med fler utbildningsplatser inom yrkesvux och bl.a. syftar till att förbättra de enskildas möjligheter till omställning för nya arbetsuppgifter. är det enligt regeringens mening viktigt att den enskilde ges möjlighet till personlig utveckling och till kompetensutveckling. De satsningar som har gjorts inom vuxenutbildningen ska inte enbart ses som ett sätt att möta de utmaningar vi ställs inför utan också i ett framtidsperspektiv, vilket innebär en beredskap för kommande utmaningar i samhälls- och arbetslivet. Den demografiska utvecklingen med bl.a. förväntad arbetskraftsbrist gör att inte har råd att låta människor lämna arbetsmarknaden eller att den enskilde inte vinner inträde på arbetsmarknaden. En flexiblare vuxenutbildning ger bl.a. redan yrkesverksamma möjlighet att studera mer anpassat utifrån yrkeslivet. Regeringen säger sig vidare vilja pröva möjligheten att förverkliga en valfrihetsmodell för vuxenutbildningen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 6061). En reformering av kommunernas vuxenutbildning aviseras också av regeringen i årets budgetproposition. För att den enskilde ska kunna byta yrkesinriktning eller få fotfäste i arbetslivet är det viktigt att grundläggande yrkesutbildningar blir tillgängliga även för vuxna. Regeringen avser därför att även för vuxna införa en yrkesexamen på gymnasial nivå, i likhet med vad som gäller i den nya gymnasieskolan för ungdomar. Regeringen betonar vidare att validering blir ett viktigt inslag i den reformerade gymnasiala utbildningen. Regeringen har gett i uppdrag att göra en översyn av kursplanerna och utarbeta nya betygskriterier för grundläggande vuxenutbildning, grundläggande vuxenutbildning för utvecklingsstörda och sfi. Översynen av kursplanerna kommer att innebära att den nya betygsskalan, som beslutat om när den antog propositionen En ny betygsskala (prop. 2008/09:66, bet. 2008/09:UbU5, rskr. 2008/09:169), även ska börja användas inom vuxenutbildningen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 63). I det nedanstående avsnittet om resurser till vuxenutbildningen redogörs närmare för de satsningar som görs inom vuxenutbildningen i budgetpropositionen . Utskottet är inte berett att föregripa regeringens omfattande satsningar inom vuxenutbildningen och det aviserade reformarbetet inom vuxenutbildningen. Utskottet välkomnar därtill att regeringen säger sig vilja pröva möjligheten att förverkliga en valfrihetsmodell för vuxenutbildning. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2010/11:Ub204, 2010/11:Ub230, 2010/11:Ub235, 2010/11:Ub396 yrkande 4 och 2010/11:Ub484 yrkande 1. Ett förslag i årets budgetproposition som utskottet och sedermera ställde sig bakom innebär att arbetslösa ungdomar i åldrarna som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning fr.o.m. tillfälligt kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlet för studier på grundskole- eller gymnasienivå (prop. 2010/11:1 utg.omr. 15, bet. 2010/11:UbU2, rskr. 2010/11:136). Utskottet anser att beslutet ligger väl i linje med yrkandet om att sätta in extraordinära insatser för att ungdomar som saknar slutbetyg från gymnasieskolan ska kunna komplettera sin utbildning. Utskottet avstyrker därmed motion 2010/11:Ub484 yrkande 8. När det sedan gäller yrkandena om lärlingsplatser inom vuxenutbildningen kan utskottet konstatera att i budgetpropositionen görs en ny satsning på lärlingsutbildning inom vuxenutbildningen. För att ytterligare stimulera kommunerna att inrätta och bedriva lärlingsutbildning avser regeringen att skapa ett särskilt statsbidrag för lärlingsutbildning inom vuxenutbildningen, liknande statsbidraget för yrkesvux. bör ett regelverk skapas för lärlingsutbildningar i vuxenutbildningen. Bidraget bör användas bl.a. för själva utbildningen och för utbildning av handledare på arbetsplatsen. De medel som avsätts för att kommunerna ska kunna erbjuda lärlingsutbildning motsvarar ca 5 900 årsplatser 20112014 (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 63). Mot bakgrund av vad som här redovisats ser utskottet inte något behov av att föreslår några åtgärder med anledning av nu aktuella yrkanden. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2010/11:Ub484 yrkande 10 och 2010/11:A366 yrkande 2. Beträffande yrkandet om att alla kommuner ska vara skyldiga att erbjuda vuxenutbildning kan utskottet konstatera att det i 20 kap. 3 § den nya skollagen (2010:800) slås fast att kommuner ska tillhandahålla vuxenutbildning på såväl grundläggande nivå som gymnasial nivå. Utskottet avstyrker därmed motion 2010/11:Ub339. När det slutligen gäller yrkandena om en s.k. kompetensförsäkring och regionala kompetenskommissioner kan utskottet konstatera att några närmare uppgifter om t.ex. innehållet i kompetensförsäkringen eller vad en regional kompetenskommission ska ha för ansvarsområde och befogenheter etc. saknas i den aktuella motionen. Utskottet är mot den bakgrunden inte berett att ställa sig bakom yrkandena och avstyrker därmed motion 2010/11:Ub396 yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. ett återinförande av det riktade statsbidraget för vuxenutbildning, om fler platser inom vuxenutbildningen och och om införandet av ett tillfälligt kompetensstöd för deltidsstudier. Jämför reservationerna 3 (S, MP, V) och 4 (S). Socialdemokraterna föreslår i motion 2010/11:Ub484 yrkande 2 att det riktade statsbidraget för vuxenutbildning återinförs. har kommunerna dragit ned sin vuxenutbildning till det minimum som de enligt lag är skyldiga att tillhandahålla. Liknande synpunkter förs fram i motionerna 2010/11:Ub362 (S) och 2010/11:Ub434 (S). Socialdemokraterna efterfrågar i motion 2010/11:Ub484 yrkande 5 fler platser inom vuxenutbildningen då antalet platser inte motsvarar det behov som finns. Också i motionerna 2010/11:Ub317 (S) och 2010/11:Ub318 (S) framförs liknande synpunkter. Socialdemokraterna efterfrågar i motion 2010/11:Ub484 yrkande 6 fler platser inom . Behovet av och efterfrågan på kvalificerade yrkesutbildningar ökar och därmed bör också antalet platser öka. Det finns enligt motionärerna fler utbildningsanordnare som bedömts ha god kvalitet på sina utbildningar än vad anslagen räcker till. Socialdemokraterna föreslår i motion 2010/11:Ub484 yrkande 9 att ett tillfälligt kompetensstöd införs i syfte möjliggöra studier på deltid vid komvux eller på folkhögskola parallellt med att man arbetar. Studierna kan vara på grundskole- eller gymnasienivå. I motion 2010/11:Ub477 (S) framhålls att ett rekryteringsbidrag är det stöd som många vuxna behöver för att våga ta steget att börja studera. I motionerna 2010/11:Ub347 (S), 2010/11:Ub443 (S), 2010/11:Ub478 (S) och 2010/11:N278 yrkande 4 (S) efterfrågas olika regionala utbildningssatsningar, bl.a. på vuxenutbildning i , , respektive . I budgetpropositionen bedömde regeringen att det dåvarande riktade statsbidraget till kommunerna för utbildning av vuxna var alltför styrande när det gällde omfattning och innehåll (prop. 2006/07:1 utg.omr. 16 s. 121). I linje med detta beslutade att det riktade statsbidraget i stället skulle tillföras anslag 48:1 Kommunalekonomisk utjämning, utgiftsområde 25 (prop. 2006/07:1 utg.omr. 25, bet. 2006/07:FiU3, rskr. 2006/07:83). Utskottet kan konstatera i likhet med tidigare tillfällen då motsvarande yrkanden behandlats (se t.ex. bet. 2009/10:UbU11 s. 10) att sättet att fördela statliga stöd till den kommunala vuxenutbildningen har ändrats och att inga nya omständigheter har tillkommit som gör att frågan har kommit i något annat läge än när senast behandlade den. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2010/11:Ub362, 2010/11:Ub434 och 2010/11:Ub484 yrkande 2. När det gäller yrkandena om fler platser inom vuxenutbildningen kan utskottet konstatera att i budgetpropositionen som ställt sig bakom återfinns särskilda satsningar på behörighetsgivande vuxenutbildningar enligt följande. Ett särskilt lärlingsstatsbidrag ska som tidigare nämnts stimulera lärlingsutbildningen inom den gymnasiala vuxenutbildningen. Satsningen motsvarar 5 900 årsplatser för 20112014. En utökad satsning på yrkesvux gör att tillförs. Vidare avsätts 2011 för att öka tillgången på yrkeshögskoleplatser (ca 500 årsplatser) och platser inom yrkesvux (500 årsplatser) i . Detta är mot bakgrund av att regionen drabbats extra hårt av varsel och arbetslöshet. För att ge fler arbetslösa ungdomar mellan som saknar fullständig grundskole- och gymnasieutbildning möjlighet att komplettera sin utbildning ökas antalet utbildningsplatser med 1 750 årsplatser i komvux . Totalt har de statliga riktade satsningarna för perioden 20092012 inom behörighetsgivande vuxenutbildning uppgått till 5 600 årsplatser , 23 800 årsplatser , 25 300 årsplatser och 1 800 årsplatser (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 6163, bet. 2010/11:UbU1, rskr. 2010/11:118). Utskottets uppfattning är att de avvägningar som ligger bakom de aktuella satsningarna är rimliga. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2010/11:Ub317, 2010/11:Ub318 och 2010/11:Ub484 yrkande 5. När det gäller yrkandet om fler platser inom vill utskottet anföra följande. Den ovan nämnda satsningen på och tidigare föreslagna och beslutade statliga satsningar har inneburit en ökning av antalet årsplatser enligt följande: 1 500 årsplatser , 4 750 årsplatser , 5 500 årsplatser och 1 000 årsplatser (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 62). Utskottet såg vid behandlingen av budgetpropositionen utgiftsområde 16 inget behov av att utöver tidigare beslutade och aktuell satsning tillföra ytterligare anslag och platser (bet. 2010/11:UbU1). Utskottet har inte ändrat uppfattning. Utskottet avstyrker därmed motion 2010/11:Ub484 yrkande 6. I samband med avskaffandet av det s.k. rekryteringsbidraget ställde sig utskottet bakom regeringens bedömning att studerande på en och samma utbildning inte ska ha olika former av studiefinansiering och att alla vuxenstuderande således bör omfattas av det reguljära studiemedelssystemet (prop. 2006/07:17, bet. 2006/07:UbU2 s. 9 f., rskr. 2006/07:53). Utskottet vidhåller sin tidigare inställning i frågan och är således inte berett att ställa sig bakom yrkandena om att införa ett tillfälligt kompetensstöd eller ett återinförande av det s.k. rekryteringsbidraget. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2010/11:Ub477 och 2010/11:Ub484 yrkande 9. När det slutligen gäller yrkandena om olika regionala satsningar på vuxenutbildning så ser utskottet inget behov av detta utöver den satsning som ovan redogjorts för gällande . Utskottet avstyrker därmed motionerna 2010/11:Ub347, 2010/11:Ub443, 2010/11:Ub478 och 2010/11:N278 yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om behovet av kvalificerad yrkesutbildning för branschutvecklare inom besöksnäringen, inrättande av en regional yrkeshögskola i och om rekryteringsbehovet inom transportnäringen. I motion 2010/11:Ub359 (S) framhålls behovet av kvalificerad yrkesutbildning för branschutvecklare inom besöksnäringen. Besöksnäringen har en mycket stor betydelse för glesbygdens överlevnad och utveckling. Motionärerna i motion 2010/11:Ub396 (S) yrkande 6 betonar behovet av en regional yrkeshögskola i . I motion 2010/11:Ub424 (S) framhålls bl.a. behovet av att det offentliga utbildningssystemet kan bemöta rekryteringsbehovet inom transportnäringens olika branscher. gäller lagen (2009:128) om . Bestämmelserna i lagen syftar bl.a. till att inom säkerställa att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd (1 §). Myndigheten för () har i uppdrag att besluta om en utbildning ska ingå i (1 kap. 4 § förordningen [2009:130] om ). För att en utbildning ska få ingå i krävs det bl.a. att utbildningen svarar mot behov av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet som inte tillgodoses genom en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) eller en utbildning som kan leda fram till en examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina eller medverkar till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom ett smalt yrkesområde som är av betydelse för individen och samhället och har en från samhällssynpunkt lämplig regional placering (1 kap. 3 §). Eftersom utbildningarna inom ska svara mot ett verkligt behov på arbetsmarknaden analyserar och samlar in information om arbetsmarknadens kompetensbehov inom olika branscher och regioner. Informationen används sedan som underlag vid bedömningen av vilka utbildningar som ska ingå i . Utskottet konstaterar mot bakgrund av det sagda att det inte är en fråga för att besluta om vilka eftergymnasiala yrkesutbildningar inom som ska ges och var dessa ska vara lokaliserade. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2010/11:Ub359, 2010/11:Ub396 yrkande 6 och 2010/11:Ub424. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om punktskriftsundervisning. I motion 2010/11:Ub238 (FP) anförs att möjligheterna till punktskriftsundervisning är begränsad genom en oklar ansvarsfördelning i samhället. Det finns heller ingen lag som garanterar undervisning i punktskrift för en person som i vuxen ålder blir synskadad. Utskottet konstaterar att personer som i vuxen ålder får en synskada som medför att de behöver lära sig punktskrift kan få undervisning i detta genom landstingens syncentraler. Utbildning i punktskrift ges även vid folkhögskolor och genom . Specialpedagogiska skolmyndigheten ansvarar för statens specialpedagogiska stöd till bl.a. vuxna med funktionsnedsättning. I myndighetens uppdrag ligger också att tillgodose behovet av anpassade läromedel för vuxna med funktionsnedsättning. Vidare ger myndigheten råd och stöd till huvudmän i specialpedagogiska frågor som rör bl.a. vuxna med funktionshinder. Myndigheten ska dessutom främja utveckling, anpassning, framställning och distribution av läromedel för bl.a. vuxna med funktionshinder, t.ex. synskada. är en statlig nämnd knuten till Talboks- och . Nämnden har bl.a. i uppdrag att framställa, köpa in och överföra tal- och punktskriftsböcker. Utskottet har i tidigare betänkanden (t.ex. bet. 2008/09:UbU10 s. 10) ansett att de samlade möjligheterna till punktskriftsutbildning är goda. När det gällde ansvarsfördelningen mellan myndigheter och andra aktörer inom punktskriftsutbildningen såg utskottet mot bakgrund av den nuvarande ansvarsfördelningen inte något behov av att se över frågan. Utskottet har ingen annan uppfattning . Utskottet avstyrker motion 2010/11:Ub238. Ett nationellt system för validering Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utveckla ett nationellt system för validering. I motion 2010/11:Ub214 (S) framhålls vikten av att utveckla ett system för validering så att det blir möjligt för fler människor inom olika yrkesgrupper att validera kunskap och kompetens som de skaffat sig genom erfarenhet i yrket. I förordningen (2009:279) med instruktion för Myndigheten för () anges att myndigheten ska vara behörig myndighet enligt och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer när det gäller att utfärda utbildningsbevis och andra handlingar för utbildningar inom (3 §). Myndigheten ska vidare ansvara för att samordna och stödja en nationell struktur för validering samt i samverkan med berörda myndigheter främja utbildningsväsendets och branschernas medverkan när strategier, metoder och information inom valideringsområdet utvecklas. Myndigheten ansvarar också för bedömning av utländska eftergymnasiala yrkesutbildningar som inte är högskoleutbildningar (4 §). ansvarar för bedömning av en avslutad utländsk högskoleutbildning (lång) som inte kräver auktorisation. Enligt innebär validering att man genomför en kartläggning, bedömning och värdering av en individs faktiska kunskaper, färdigheter och förmågor sammanfattningsvis en individs reella kompetens. Värderingen av den reella kompetensen dokumenteras i form av exempelvis betyg, intyg eller certifikat. Validering kan på detta sätt vara till hjälp för den som vill studera, förkorta tiden på en pågående utbildning eller som söker arbete. Begreppet validering används även i sammanhang som innebär att man översätter redan existerande betyg, intyg eller certifikat från ett annat land till svenska förhållanden. Detta kallas för bedömning av utländsk utbildning och innebär att man värderar individens formella utbildning snarare än den reella kompetensen. har haft regeringens uppdrag att redovisa vilka insatser som gjorts i fråga om validering (U2009/7143/SV). Myndigheten har i sin återrapport (Yh 2009/2102) definierat mål och syfte med en nationell struktur för validering enligt följande: Målet är att validering ska bidra till ett livslångt lärande och ur ett samhälleligt perspektiv bidra till tillväxt bland annat genom att effektivisera utbildnings- och kompetensförsörjningsinsatser. En nationell struktur för validering syftar till att den validering som genomförs sker med god kvalitet och på ett rättssäkert sätt för individen. I sin redovisning om vilka insatser som gjorts i fråga om validering framhåller följande. har initierat nätverk och utvecklat samverkansformer för att samordna och stödja en nationell struktur för validering. Samverkan avser de aktörer som har ansvar för validering, bl.a. branschorganisationer och myndigheter, och syftar till att tydliggöra roll- och ansvarsfördelningen samt bidra till kunskapsuppbyggnad och internationellt samarbete. Avgörande för en nationell struktur för validering är tydlig och tillgänglig information om möjligheter till validering. För detta ändamål har webbportalen utvecklats och lanserats. Arbetet med att utveckla kriterier och riktlinjer för validering, främst i fråga om kvalitetssäkring och dokumentation, har initierats. Mot bakgrund av det pågående arbetet med att utveckla en nationell struktur för validering anser utskottet att motionen får anses vara tillgodosedd. Utskottet avstyrker därmed motion 2010/11:Ub214. Ett samlat betygsdokument för grundläggande högskolebehörighet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett samlat betygsdokument för grundläggande behörighet till högskoleutbildning. Jämför reservation 5 (S, MP, V). Socialdemokraterna framhåller i motion 2010/11:Ub484 yrkande 7 vikten av att det bör finnas ett samlat betygsdokument från vuxenutbildning som ger grundläggande behörighet till högskoleutbildning. Av 4 kap. 8 § förordningen (2002:1012) om vuxenutbildning framgår att den som har slutfört kurser inom vuxenutbildning har rätt att få ett dokument som visar vilka kurser eller delkurser som deltagaren slutfört inom utbildningen och vilka betyg som deltagaren fått på de skilda kurserna (samlat betygsdokument). Den som vill ha ett samlat betygsdokument får själv bestämma vilka kurser eller delkurser som ska ingå i dokumentet. Utskottet ansåg i samband med behandlingen av propositionen Vägar till högskolan för kunskap och kvalitet (prop. 2006/07:107 bet. 2006/07:UbU17 s. 11) följande. (K)raven på grundläggande behörighet för högskolestudier bör vara lika för alla sökande från gymnasial vuxenutbildning. Inför antagningen till bör därför det samlade betygsdokumentet avskaffas som grund för grundläggande behörighet. Studenter som med gällande bestämmelser uppnår grundläggande behörighet via ett samlat betygsdokument får då komplettera sina studier och via ett slutbetyg uppnå grundläggande behörighet.