bet · GY01SoU16 · 2011-04-18 00:00:00 — Den framtida spelregleringen ska genomföras med en ny lotterilag, i vilken bl.a. införs en ny inledande paragraf som uttryckligen anger lagens syften, däribland att bestämmelserna i lagen ska syfta till att motverka spelberoende och motverka brott. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . om onlinespel på den inre marknaden, KOM(2011) 128 hänvisades till kulturutskottet. Till meddelandet hör SEK(2011) 321. Enligt ett pressmeddelande på är alla berörda parter välkomna att komma med sina åsikter . Synpunkterna kommer att användas av kommissionen för att avgöra om det krävs åtgärder på EU-nivå för nätspel och vilka åtgärder som i sådana fall ska vidtas. Målet för samhällets insatser mot spelberoende är att minska skadeverkningarna av överdrivet spelande. Utskottet konstaterar i detta sammanhang att ett omfattande arbete för att förebygga och motverka spelberoende pågår på olika håll i samhället, bl.a. inom . De större svenska aktörerna på spelmarknaden samarbetar genom det s.k. och har antagit etiska riktlinjer för sin reklam och marknadsföring. Öppenvårdsbehandling för spelberoende erbjuds i regi på några platser. Utskottet konstaterar att slutbetänkande bl.a. innehåller förslag om att får en särskild uppgift att stödja utveckling och utvärdering av vård- och behandlingsprogram för spelberoende. Eftersom betänkandet bereds anser utskottet att inte bör föregripa detta arbete. Mot denna bakgrund anser utskottet att motionerna So332 (M) yrkande 2, So387 (S) och Kr251 (M) yrkande 3 bör avstyrkas. Utskottet har tidigare tagit ställning till motionsyrkanden om spelberoende och krav på ändring i socialtjänstlagen (bet. 2008/09:SoU1 s. 51 f.) och har då gjort bedömningen att spelberoende personer redan med stöd av nuvarande bestämmelser torde kunna erbjudas hjälp. Utskottet finner inte anledning att nu göra någon annan bedömning. Med det anförda avstyrks motionerna So332 (M) yrkande 1, So333 (S), So433 (FP) och So602 (S). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om antibiotika. Jämför reservation 11 (S, V). I motion So573 av m.fl. (V) yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att en systematisk uppföljning samt en skärpt kontroll och tillsyn bör införas när det gäller antibiotikaförskrivningen. Av budgetpropositionen utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:SoU1, rskr. 2010/11:124 och 125) framgår följande (s. 90 f.). Målet för insatserna i fråga om antibiotikaresistens är att bevara möjligheten att effektivt använda antibiotika vid bakteriella infektioner hos människor och djur. Utvecklingen och spridningen av antibiotikaresistenta bakterier är ett allvarligt hälsohot både inom och globalt. Regeringen presenterade i propositionen Strategi för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar (prop. 2005/06:50, bet. 2005/06:SoU13, rskr. 2005/06:178) en handlingsplan för det fortsatta arbetet med att bevara möjligheten att effektivt använda antibiotika vid bakteriella infektioner hos människor och djur. har fått i uppdrag att utvärdera handlingsplanen och kommer att lämna en redovisning och en slutredovisning . Regeringen kommer därefter att utarbeta en ny strategi för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar, både avseende nationella och internationella frågor. ovan nämnda uppdrag delredovisades i rapporten av strategin för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar (prop. 2005/06:50) Rapportering av regeringsuppdrag. Slutredovisningen Förslag till utveckling av strategin mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner Rapportering av regeringsuppdrag inkom . Rapporterna bereds inom (2010/7655/FS). Av slutredovisningen framgår följande. Det övergripande målet för strategin är att bevara möjligheten till en effektiv behandling av infektioner hos människor och djur. Det förutsätter en nationell och internationell samverkan inom huvudområdena kommunikation, kunskapsuppbyggnad, övervakning, preventiva åtgärder, diagnostik och antibiotikaanvändning samt den yttre miljön. Exempel på mål inom området övervakning är att systematiskt följa utvecklingen av antibiotikaresistens, att systematiskt följa och analysera utvecklingen av antibiotikaförskrivning, både inom sluten- och öppenvård, såväl över- som underförskrivning samt att skapa underlag för preventiva insatser genom en integrerad analys av bl.a. antibiotikaresistens och antibiotikaförbrukning. En utökad uppföljning av egenkontroll ses som en möjlig utveckling för tillsyn av bl.a. antibiotikaanvändning. Som en del av en utvecklad nationell samverkan bör också möjligheterna till en ökad samordning inom tillsynen ses över. Nationella kartläggningar genomförda av tillsynsmyndigheterna kan vara av värde för att identifiera problem och förbättringsbehov som kan återföras till bl.a. vården. Detta kan senare utgöra en grund för riktad tillsyn. bedömning är att strategin måste vara den övergripande och långsiktiga utgångspunkten för en regelbundet reviderad nationell handlingsplan där mer preciserade, och så lång det är möjligt mätbara, mål sätts för de olika områdena och där förslag till aktiviteter och prioritering av dessa ges. avser att initiera en nationell samverkansfunktion inom vilken den nationella kommunikationsstrategin och den nationella handlingsplanen bör tas fram. Som en del av uppföljningen inbjöd den europeiska smittskyddsmyndigheten, ECDC, att göra en utvärdering av implementering av rådsrekommendationerna om försiktig användning av antibiotika och patientsäkerhet inklusive förebyggande av vårdrelaterade infektioner . Utvärderingen genomfördes av ett expertteam från ECDC . Av ECDC:s rapport framgår bl.a. att i ett internationellt perspektiv har en låg antibiotikaförbrukning och ett förhållandevis gynnsamt resistensläge. har det dock skett en kraftig ökning av rapporterade fall med multiresistenta bakterier. Av regleringsbrevet för avseende framgår att institutet ska följa och analysera Patientsäkerhetssatsning 2011 Överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Landsting om förbättrad patientsäkerhet (S2010/9054/HS), nedan Överenskommelsen, i de delar som avser inrättande av lokala Stramagrupper och minskad antibiotikaförskrivning. I uppdraget ingår följande. Att bedöma om respektive landsting har inrättat en lokal Stramagrupp. Bedömningen ska utgå ifrån de kriterier som anges i Överenskommelsen. Att bedöma om respektive landsting har minskat sin förskrivning av antibiotika i den omfattning som anges i Överenskommelsen. Att bedöma om respektive landsting har verkat för att öka följsamheten till och /Stramas behandlingsrekommendationer för vanliga infektioner i öppenvård som anges i Överenskommelsen. En lägesrapport ska lämnas till . Uppdraget ska redovisas för och () . Utvecklingen och spridningen av antibiotikaresistenta bakterier är ett allvarligt hälsohot både inom och globalt. Målet för insatserna i fråga om antibiotikaresistens är att bevara möjligheten att effektivt använda antibiotika vid bakteriella infektioner hos människor och djur. Utskottet konstaterar att insatser inom området genomförs av och . har avlämnat rapporten till utveckling av strategin mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner. har bl.a. i uppdrag att följa och analysera Patientsäkerhetssatsning 2011 Överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Landsting om förbättrad patientsäkerhet, i de delar som avser inrättande av lokala Stramagrupper och minskad antibiotikaförskrivning. Utskottet noterar och välkomnar regeringens avisering av en ny strategi för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar, både avseende nationella och internationella frågor. Mot bakgrund av det arbete som pågår anser utskottet inte att bör ta några initiativ med anledning av motion So573 (V) yrkande 18. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om ungas hälsa. Jämför reservation 12 (S, MP, V). I motion So412 av och (båda M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att inrätta en webbaserad akutmottagning för unga. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av att ha sponsrade länkar till sajter som ska ge webbaserad information. I motion Ub311 av (FP) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om en översyn av bemötandet av unga homosexuella, bisexuella och transpersoner. Motionären anför att det inom ramen för det allmänna tillsynsarbetet bör göras en översikt av bemötandet av unga homosexuella, bisexuella och transpersoner som söker hjälp hos olika samhällsinstanser, t.ex. ungdomsmottagningar eller den psykiska barn- och ungdomsvården. I motion So482 av (KD) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att överväga en informationskampanj om ungas hälsa och situation. I motion So468 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att satsa på ungdomsmottagningarnas kompetens och tillgänglighet. I motion So600 av (C) begärs ett tillkännagivande om att säkra kompetens hos personalen och tillgängligheten till ungdomsmottagningarna. I motion So392 av och (båda KD) begärs ett tillkännagivande om nationella riktlinjer för ungdomsmottagningar. Motionsyrkanden om ungas hälsa behandlades av utskottet i betänkande 2009/10:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. (prop. 2009/10:1, rskr. 2009/10:131). Utskottet uttalade då följande (s. 68, ingen reservation): Ungdomsmottagningen på nätet (UMO) är föremål för fortsatt utveckling i nära samarbete med landets ungdomsmottagningar, skolhälsovård, intresseorganisationer och andra som arbetar med unga. När det gäller hälsofrämjande insatser för barn och unga konstaterar utskottet att regeringen överlämnat skrivelsen En strategi för ungdomspolitiken (skr. 2009/10:53) till . Utskottet konstaterar vidare att det pågår arbete på området förebyggande hälsa hos barn och ungdomar hos bl.a. Kommuner och Landsting samt UPP-centrum. Genom det omfattande arbete som pågår på området får motionerna anses åtminstone delvis tillgodosedda. har i uppdrag att följa upp utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor och ska redovisa nio indikatorer om ungas () levnadsvillkor och hälsa. Årets uppföljning som baseras på data redovisades i rapporten uppföljning av ungdomars levnadsvillkor 2010. Enligt indikatorer är det vanligare att unga kvinnor blir kränkta och röker , jämfört med de unga männen. Däremot är det vanligare att männen är överviktiga, att de snusar , att de har använt narkotika den senaste månaden eller att de har riskabla spelvanor. Av Statens folkhälsoinstituts ovan nämnda folkhälsopolitiska rapport framgår att det för att befolkningen ska nå en god hälsa på lika villkor är särskilt viktigt att ge barn och unga en bra start i livet och noga följa utvecklingen, att skapa goda ekonomiska och sociala förutsättningar för alla, att stärka möjligheterna till delaktighet och inflytande för i första hand ungdomar, personer med funktionsnedsättning och äldre samt att utveckla och ge en hälsofrämjande hälso- och sjukvård på lika villkor. I barndomen skapas förutsättningar för en god hälsa under resten av livet. De viktigaste samhälleliga förutsättningarna för barns och ungas hälsa skapas genom goda livsvillkor och genom åtgärder som främjar miljön i hemmet, förskolan och skolan. har presenterat ett kunskapsunderlag för målområde 8 Sexualitet och reproduktiv hälsa Kunskapsunderlag för Folkhälsopolitisk rapport . Institutet föreslår i rapporten att regeringen ska prioritera vissa åtgärder för det fortsatta förebyggande arbetet, bl.a. att kvalitetsutveckla ungdomsmottagningarnas och elevhälsans förebyggande verksamheter för att utveckla kompetensen inom hbt-området samt att skapa fler mötesplatser för hbt-ungdomar. Åtgärderna betonar vikten av att också nå särskilda målgrupper som t.ex. hbt-gruppen. I rapporten föreslås även att särskilda studier bör genomföras på grupper som kan vara svåra att nå genom befolkningsstudier, t.ex. hbt-personer. För att få en heltäckande bild av barns och ungdomars psykiska hälsa och för att underlätta för kommuner att bedriva ett kunskapsbaserat och effektivt folkhälsoarbete genomförde på uppdrag av regeringen en kartläggning av den psykiska hälsan hos barn i årskurs 6 och 9. ger kommunerna och landstingen stöd och hjälp i arbetet med att tolka och analysera resultaten från kartläggningen. En rapport, som beskriver resultaten i hela studien på nationell nivå, kommer att färdigställas av . redovisade på regeringens uppdrag rapporten Hon hen han En analys av hälsosituationen för homosexuella och bisexuella ungdomar samt för unga transpersoner. Av rapporten framgår att många homo- och bisexuella ungdomar samt unga transpersoner (unga hbt-personer) upplever osynliggörande, diskriminering, mobbning, hot om våld och våld, vilket påverkar deras hälsa negativt. Många anger att de utsätts för detta på platser som borde vara trygga, t.ex. i skolan och i hemmet. betonar i sin rapport vikten av trygga och icke-diskriminerande sammanhang för alla ungdomar. För att stärka unga hbt-personers hälsa behövs enligt myndigheten trygga mötesplatser där ingen blir ifrågasatt på grund av sexuell läggning, könsöverskridande identitet eller uttryck. Mot bakgrund av om hälsosituationen för unga hbt-personer fick i uppdrag att utforma ett metodmaterial om mötesplatser för homosexuella och bisexuella ungdomar samt unga transpersoner. Ett metodmaterial om normer och inkludering i öppen fritidsverksamhet har överlämnats. Materialet riktar sig till dem som arbetar med unga på fritidsgårdar, eller inom annan verksamhet som riktar sig till unga. Materialet tar upp begränsande normer och inbjuder genom övningar till reflexion kring dem och den egna rollen i de normsystem som finns. Rapporten bereds inom (U2011/1856/UC). Av regleringsbrevet för avseende framgår att styrelsen har i uppdrag att genomföra utbildningsinsatser för personal som arbetar inom fritidsverksamheter för unga i syfte att öka deras kompetens att skapa öppna och fördomsfria miljöer för unga hbt-personer. Uppdraget ska redovisas för () . Av hemsida () framgår att har inrättat ett nationellt utvecklingscentrum för tidiga insatser till barn och unga som löper risk att utveckla psykisk ohälsa Utvecklingscentrum för barns psykiska hälsa (UPP-centrum). Centrumets målgrupp är barn och unga som börjar visa tecken på psykisk ohälsa och/eller oroande social utveckling samt barn och unga i uppenbara riskmiljöer. I fokus för centrumets arbete står de professionella som i sitt dagliga arbete möter barn och ungdomar. UPP-centrum arbetar med nationell inventering av metoder i kommuner och landsting, kunskapssammanfattningar, forskning och utvärdering av metoder, kunskapskonferenser samt uppdragsutbildningar. För att uppnå en helhetssyn samverkar UPP-centrum med Kommuner och Landsting, universitet och högskolor, , samt andra berörda myndigheter och organisationer. Enligt uppgift kommer att utse en samordnare för hbt-frågor. Av och Landstings hemsida () framgår att Kommuner och Landsting i en överenskommelse med staten har tagit ansvar för att driva ett modellområdesutvecklingsarbete. Arbetet beräknas pågå 20092011 och ska synkronisera insatserna för barns och ungdomars psykiska hälsa i 14 områden i landet. Syftet är att barns och ungdomars psykiska hälsa ska mötas med en helhet. Utvecklingsarbetet ska i varje område ta fram praktiskt fungerande modeller för arbets- och samverkansmetoder, t.ex. samverkan mellan skola, socialtjänst och sjukvård som tillsammans ska ge rätt hjälp på rätt nivå. En av grundstenarna i arbetet är att familj, anhöriga och den unge själv har förmåga att påverka sin situation. Av budgetpropositionen utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:KrU1, rskr. 2010/11:113117) framgår följande (s. 159 f.). har regeringen avsatt sammanlagt för att utveckla en ungdomsmottagning på . Syftet har varit att stödja utvecklingen av ungdomars hälsa genom en nationell webbplats för unga med kvalitetssäkrad information och rådgivning om sexuell och reproduktiv hälsa, relationer och psykisk hälsa. Webbplatsen lanserades under namnet . hade webbplatsen totalt 1 364 357 besök och 8 224 frågor besvarades via frågetjänsten Fråga UMO. Satsningen på en virtuell ungdomsmottagning har varit framgångsrik och webbplatsen har fått ett mycket positivt gensvar både från målgruppen och andra intressenter. är det landstingen som står för den långsiktiga driften av . Barn och ungdomar är en prioriterad målgrupp inom folkhälsopolitiken. Utskottet konstaterar att det pågår ett omfattande arbete på området hos bl.a. , samt Kommuner och Landsting. På finns t.ex. Utvecklingscentrum för barns psykiska hälsa (UPP-centrum), och Kommuner och Landsting driver ett utvecklingsarbete för att synkronisera insatserna för barns och ungdomars psykiska hälsa. Utskottet ser mycket positivt på regeringens satsningar för att utveckla en ungdomsmottagning på (). Syftet har varit att stödja utvecklingen av ungdomars hälsa genom en nationell webbplats för unga med kvalitetssäkrad information och rådgivning om sexuell och reproduktiv hälsa, relationer och psykisk hälsa. Utskottet noterar att Statens folkhälsoinstituts folkhälsopolitiska rapport bl.a. innehåller förslag om att utveckla ungdomsmottagningarnas och skolhälsovårdens verksamhet. Mot bakgrund av det arbete som pågår på detta område anser utskottet inte att bör ta några initiativ med anledning av motionerna So392 (KD), So412 (M) yrkandena 1 och 2, So468 (S), So482 (KD) yrkande 4, So600 (C) och Ub311 (FP) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om en nationell SRHR-strategi. Jämför reservation 13 (S, MP, V). I motion So458 av (S) begärs ett tillkännagivande om en nationell SRHR-strategi. Ett liknande yrkande finns i motion So597 av (C) yrkande 1. I motion So597 av (C) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av att samordna det preventiva arbetet för att förhindra oönskade graviditeter och STI/hiv. I motion So464 av (KD) begärs ett tillkännagivande om stöd till ideella organisationer som arbetar abortförebyggande. Samtliga motionärer åberopar den interdepartementala arbetsgrupp inom som överlämnade promemorian Bättre förutsättningar för det förebyggande arbetet idépromemoria från arbetsgrupp för förebyggande av oönskade graviditeter (S2008/3709/HS). Av Statens folkhälsoinstituts ovan nämnda folkhälsopolitiska rapport framgår följande rekommenderade åtgärder inom målområde 8 Sexualitet och reproduktiv hälsa: att upprätta en nationell strategi för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR-strategi), att genomföra befolkningsstudier inom SRHRområdet, att utveckla undervisningen inom sexualitet och samlevnad samt att utveckla ungdomsmottagningarnas och skolhälsovårdens verksamhet. I syfte att samordna och skapa synergieffekter mellan de olika förebyggande insatserna föreslår att får i uppdrag att utarbeta en nationell SRHR-strategi. Arbetet bör ske i samverkan med berörda myndigheter och i samråd med berörda organisationer. Strategin bör även ta upp kompetenshöjande insatser om patientcentrerade metoder, subventionering av preventivmedel och systematisk uppföljning av det regionala och lokala förebyggande arbetet på SRHR-området. föreslår även att får i uppdrag att arbeta fram förslag till en tydligare nationell styrning av ungdomsmottagningarna och skolhälsovården när det gäller SRHR-frågor. Arbetet bör ske i samråd med , Nationellt centrum för kvinnofrid samt andra berörda myndigheter och organisationer. Uppdraget bör återkopplas till de tidigare regeringsuppdragen på området, bl.a. bemötande av och tillgänglighet för ungdomar med hbt-identitet. Ungdomsmottagningarna och skolhälsovården bör också stärka yrkeskompetensen när det gäller att kunna förstå dessa gruppers situation och att möta deras behov I Statens folkhälsoinstituts ovan nämnda kunskapsunderlag för målområde 8 Sexualitet och reproduktiv hälsa konstateras bl.a. att kunskapen är begränsad vad gäller mäns roller, ansvar och behov i preventionsarbetet av oönskade graviditeter och att det finns behov av enhetliga styrdokument för hur man ska förebygga oönskade graviditeter. En interdepartemental arbetsgrupp inom överlämnade promemorian Bättre förutsättningar för det förebyggande arbetet idépromemoria från arbetsgrupp för förebyggande av oönskade graviditeter (S 2008/3709/HS). Huvudinriktningen på arbetet var att förstärka det förebyggande arbetet så att antalet oönskade graviditeter minskar. Promemorian bereds inom . anordnade en konferens som tog upp nordiska perspektiv på sexuell och reproduktiv hälsa med fokus på förebyggande arbete mot oönskade graviditeter. Konferensen vände sig till experter på hälso- och sjukvårdsområdet och skulle leda till förslag på förebyggande åtgärder mot oönskade graviditeter. planerar att färdigställa en konferensrapport . De frågor motionärerna tar upp har behandlats i promemorian Bättre förutsättningar för det förebyggande arbetet och i Statens folkhälsoinstituts folkhälsopolitiska rapport . Båda dessa rapporter bereds inom . Utskottet anser att resultatet av det pågående arbetet bör avvaktas. Motionerna So458 (S), So464 (KD) och So597 (C) yrkandena 1 och 2 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om benskörhet. Jämför reservation 14 (S). I motion So203 av (S) begärs ett tillkännagivande om benskörhet och behovet av bentäthetsmätning för kvinnor samt en informationskampanj om sjukdomen. I motion So201 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att en nationell handlingsplan för att begränsa benskörhet bör upprättas. Av hemsida () framgår att publicerade Nationella riktlinjer för rörelseorganens sjukdomar 2010 stöd för styrning och ledning Preliminär version. Riktlinjerna innehåller rekommendationer om diagnostisering, behandling och rehabilitering av rörelseorganens sjukdomar (sjukdomar i musklerna, lederna och skelettet). Bland annat ges rekommendationer inom området osteoporos. planerar att ge ut den slutliga versionen av de nationella riktlinjerna . Mot bakgrund av det arbete som pågår på med nationella riktlinjer för rörelseorganens sjukdomar anser utskottet inte att bör ta något initiativ. Motionerna So201 (KD) och So203 (S) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om astma och allergi. I motion So248 av och (båda KD) begärs ett tillkännagivande om behovet av en samlad plan för att minska förekomsten av astma och allergi. Motionärerna anför att astma och allergi är ett folkhälsoproblem och att allergiframkallande substanser i vår omgivning och vår föda måste ges tydligare fokus i forskning och utveckling. I en skrivelse från till lämnas förslag att en statlig utredning bör få i uppdrag att ta fram en nationell strategi för astma- och allergisjukdomar. Enligt skrivelsen bör strategin i likhet med den nationella cancerstrategin fokusera på framtida behov och utmaningar och inte enbart på att ta fram en handlingsplan för att åtgärda dagens brister. Utredaren bör vidare belysa om det finns behov av att en myndighet får ett samlat ansvar för allergifrågor. Skrivelsen bereds inom (S2010/4443/FS). Utskottet noterar särskilt att i en skrivelse lämnat förslag att en statlig utredning bör få i uppdrag att ta fram en nationell strategi för astma- och allergisjukdomar och att skrivelsen bereds inom . Något riksdagsinitiativ bör inte tas med anledning av motion So248 (KD). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om vårdhundar. I motion So318 av (C) begärs ett tillkännagivande om behovet av ett nationellt centrum för vårdhundar. Av Allmänna arvsfondens hemsida () framgår att Föreningen har beviljats medel för projektet i vården ny metod inom vård och omsorg. Ansökan gäller år fyra av ett tidigare treårigt projekt. Målet med projektet är att rätt tränade vårdhundsteam ska börja användas i äldreboenden för människor med demens och i rehabilitering av barn, ungdomar och vuxna med förvärvade hjärnskador.