bet · GZ01KrU2 · 2011-12-21 00:00:00 — Den verksamhet som bedrivs av kännetecknas av saklighet och transparens. Regeringen anser också att interna kvalitetsarbete är tillfredsställande. Det finns dock skäl att, i linje med rekommendation, överväga att ställa ännu tydligare krav i fråga om förfarandet vid fördelning av statsbidrag enligt förordningen om statsbidrag till folkbildningen. Som nämnts ovan är förvaltningslagen inte tillämplig på verksamhet. För att garantera att rättssäkerhet och kvalitet upprätthålls i handläggningen, bör dock vissa bestämmelser i förvaltningslagen göras tillämpliga på handläggning av ärenden enligt förordningen om statsbidrag till folkbildningen. De bestämmelser i förvaltningslagen som närmast bör komma i fråga är bestämmelserna om jäv, en parts rätt att få del av uppgifter, motivering av beslut och underrättelse om beslut. m.fl. (S) påtalar i motion 2011/12:Kr1 att och är privaträttsliga organ med uppgifter i myndighets ställe. När regeringen nu väljer att överväga vilka delar av förvaltningslagen som ska vara tillämpliga på bör det enligt motionärerna ske i en gemensam översyn av och , detta särskilt mot bakgrund av att medlen för inte fördelas via . Motionärernas förslag lämnas för att säkerställa att likartade förhållningssätt och krav ställs på dessa båda organisationer när det gäller förvaltningslagens tillämplighet (yrkande 3). (SD) delar i motion 2011/12:Kr2 regeringens bedömning att vissa bestämmelser i förvaltningslagen bör göras tillämpliga på handläggning av bidragen till folkbildningen, men anser att även andra privaträttsliga organ med uppdrag i myndigheters ställe bör omfattas (yrkande 4). Utskottet delar uppfattning att det bör ställas tydligare krav på myndighetsutövning och välkomnar därför regeringens avsikt att göra vissa bestämmelser i förvaltningslagen tillämpliga på handläggning av ärenden enligt förordningen om statsbidrag till folkbildningen. Många privaträttsliga organ inom kulturutskottets utgiftsområde som fördelar statsbidrag, t.ex. och Svenskt Friluftsliv, tillämpar förvaltningslagens regler i fråga om bl.a. jäv, en parts rätt att få del av uppgifter, motivering av beslut och underrättelse av beslut (jfr förordningen [1999:1177] om statsbidrag till idrottsverksamhet och förordningen [2010:2008] om statsbidrag till friluftsorganisationer). Utskottet anser att det är en fråga för regeringen att bestämma vilka bestämmelser i förvaltningslagen som bör göras tillämpliga på verksamhet och i vilket sammanhang det bör ske. Med hänvisning till detta avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Kr1 (S) yrkande 3 och 2011/12:Kr2 (SD) yrkande 4. Motioner från allmänna motionstiden och 2011 om folkbildning Gemensamt ansvar för folkbildningen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som tar upp det gemensamma ekonomiska ansvaret för folkbildningen med hänvisning bl.a. till att regeringen för löpande diskussioner i frågan med kommuner och landsting. Jämför reservation 3 (S, MP, V). Frågor som rör det ekonomiska ansvaret för folkbildningen tas upp i åtta motionsyrkanden. m.fl. (MP) skriver i motion 2011/12:Kr278 att folkbildningen måste värnas och framhåller bl.a. vikten av att finansieringen från kommunerna inte minskar (yrkande 7). m.fl. (V) anser i motion 2011/12:Kr307 att en arbetsgrupp bör tillsättas för att lägga fast hur det ekonomiska ansvaret för folkbildningen ska fördelas. Detta bör enligt motionärerna ske genom att staten tar initiativ till en dialog med kommuner och landsting (yrkande 24). I motionerna 2010/11:Kr259 och 2011/12:Kr256 av och i (båda S) framhålls att bidragen från kommuner och landsting till folkbildningen minskat kraftigt och att man från nationell nivå bör ta initiativ till samtal, med regioner, landsting, kommuner och huvudmän för folkbildningen, för att diskutera folkbildningens angelägenhet och det gemensamma ansvaret för dess utveckling. Även i motionerna 2010/11:Kr261 och 2011/12:Kr212 av och (båda S) tas det upp att stödet till folkbildningen minskat och att folkbildningen måste värnas. och (båda S) anser i motion 2011/12:Kr288 att regeringen bör ta initiativ till överläggningar med Kommuner och Landsting om bidragen till folkbildningen. Liknande synpunkter om minskade bidrag, i detta fall till studieförbunden, och behovet av en dialog med Kommuner och Landsting samt om ett gemensamt ansvar för bidragen framhålls i motionerna 2010/11:Kr256 och 2011/12:Kr220 av och (båda S). Enligt uppgift från förs löpande diskussioner med företrädare för såväl folkhögskolor och studieförbund som för kommuner och landsting. Diskussionerna förs om folkbildningens verksamhet lokalt, regionalt och nationellt men också om de ekonomiska förutsättningarna och behovet av ett gemensamt ansvarstagande. har av regeringen fått i uppgift att redovisa kommunernas och landstingens bidrag till studieförbunden respektive folkhögskolorna. Av rapporten framgår att kommunernas generella stöd till studieförbunden har minskat . Däremot är enligt rapporten bidragsförändringarna från landstingen och regionerna till folkhögskolornas verksamhet marginella. Utskottet har framhållit att folkbildningen är en gemensam angelägenhet för staten, kommunerna, landstingen, regionerna och huvudmännen samt att det ekonomiska ansvaret för folkbildningen bör bäras gemensamt. Denna princip innebär också att staten inte bör kompensera för bortfall av stöd från andra finansiärer. är det viktigt att lyfta fram en annan princip i sammanhanget, nämligen kommunernas och landstingens långtgående självbestämmande, exempelvis när det gäller användningen och fördelningen av egna resurser och vilken nivå det egna engagemanget ska ha. Med hänvisning till de diskussioner som förs och till kommunernas och landstingens självbestämmande avstyrker utskottet motionerna 2010/11:Kr256 (S), 2010/11:Kr259 (S), 2010/11:Kr261 (S), 2011/12:Kr212 (S), 2011/12:Kr220 (S), 2011/12:Kr256 (S), 2011/12:Kr278 (MP) yrkande 7, 2011/12:Kr288 (S) och 2011/12:Kr307 (V) yrkande 24. Fler utbildningsplatser till folkhögskolor och studieförbund Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fler utbildningsplatser till folkhögskolor och studieförbund. Avslaget sker med hänvisning bl.a. till att utskottet slagit fast att folkbildningsanslaget ligger på en väl avvägd nivå. Jämför reservationerna 4 (S) och 5 (MP). de gröna framhåller i motion 2011/12:Ub359 vikten av att folkbildningen erkänns inte bara som en fritidssyssla för dem med ett särskilt intresse, utan som en kärna i kunskapssamhället. Motionärerna påpekar att genom att tydligt värdera mötet mellan människor och ge förutsättningar för folkbildningen att möta efterfrågan på kursdeltagare och cirkelledare stärks det demokratiska mötet och kunskapsbasen i hela landet (yrkande 5). I motionerna 2010/11:Kr249 och 2011/12:Kr250 påtalar m.fl. (S) att de satsningar som regeringen gjort på folkhögskolor är otillräckliga. Folkhögskolorna bör enligt motionärerna ges det antal utbildningsplatser som det finns behov av. Bland annat framhålls att den som är eller riskerar att bli arbetslös bör ges bättre möjligheter att studera. och (båda S) anser i motion 2011/12:Kr259 att regeringen på ett kraftfullare sätt bör engagera både folkhögskolor och studieförbund i kampen mot arbetslösheten. Folkbildningsanslaget uppgår innevarande år till 3 . Av dessa medel tilldelades folkhögskolorna och studieförbunden . Regeringen föreslår att folkbildningsanslaget ska anvisas 3 . Utöver den mer traditionella verksamheten med kurser bedriver folkhögskolor även annan verksamhet på uppdrag av bl.a. det offentliga och olika organisationer. Det kan t.ex. gälla uppdrag från kommunerna och arbetsförmedlingarna. kunde arbetslösa ungdomar som saknade slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan, och som deltog i jobbgarantin för unga, via Arbetsförmedlingen få möjlighet att ta del av en kortare, studiemotiverande utbildning i folkhögskolornas regi. vidgades satsningen till att omfatta även övriga arbetslösa ungdomar mellan som är inskrivna på Arbetsförmedlingen och som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan. Kostnaderna för utbildningsinsatserna för de arbetslösa ungdomarna finansieras med särskilda medel till Arbetsförmedlingen (utgiftsområde 14) och belastar inte folkbildningsanslaget (utgiftsområde 17). Enligt budgetpropositionen kommer denna satsning att fortsätta 2012 och 2013. har på förslag från utskottet avslagit motionsyrkanden om ökade anslag till folkbildningen (bet. 2011/12:KrU1, rskr. 2011/12:77) och utskottet är av samma åsikt , dvs. att folkbildningsanslaget ligger på en väl avvägd nivå. Utskottet ser dock positivt på de uppdrag som folkhögskolor tagit sig an, bl.a. rörande arbetslösa ungdomar. Detta är ett sätt att utöka folkbildningsverksamheten. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2010/11:Kr249 (S), 2011/12:Kr250 (S), 2011/12:Kr259 (S) och 2011/12:Ub359 (MP) yrkande 5. Folkbildningens roll i relation till utbildningsväsendet Utskottets förslag i korthet avslår en motion som tar upp folkbildningens roll i relation till utbildningsväsendet. Avslaget sker med hänvisning till att utskottet inte delar motionärernas uppfattningen att de uppdrag folkbildningen har, utöver den ordinarie verksamheten, skulle bidra till att de i mindre utsträckning kan ägna sig åt det fria bildningsarbetet. och (båda KD) anser i motion 2010/11:Kr287 att regeringen bör inleda en dialog med folkbildningens organisationer kring folkbildningens roll i relation till utbildningsväsendet. Motionärerna påpekar att folkbildningen i allt större utsträckning fått uppdrag av regeringen inom ramen för vuxenutbildningen och därmed i mindre grad kunnat ägna sig åt det fria bildningsarbetet. Som exempel nämner motionärerna satsningen på arbetslösa ungdomar mellan som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan och som erbjuds kortare studiemotiverande utbildning i folkhögskolornas regi. Denna utveckling får enligt motionärerna inte leda till att den fria roll som folkbildningen traditionellt har haft blir beskuren. Utöver den mer traditionella verksamheten med kurser bedriver folkhögskolor som ovan också nämnts även annan verksamhet på uppdrag av bl.a. det offentliga och olika organisationer. Det kan t.ex. gälla uppdrag från kommunerna och arbetsförmedlingarna. Kostnaderna för dessa uppdrag belastar inte folkbildningsanslaget. Ett exempel på ett sådant uppdrag är den satsning på arbetslösa ungdomar som motionärerna tar upp. har i sitt budgetunderlag för 20122014 angett att rådet, vid sidan av det fria och frivilliga folkbildningsarbetet, är berett att på uppdrag av regeringen medverka i arbetsmarknadspolitiska insatser för att möta arbetslösheten samt att rådet inte är främmande för att ta på sig andra liknande uppdrag, t.ex. för långtidssjukskrivna. Dessutom anger rådet att om det finns intresse för att erbjuda 16-åringar en alternativ utbildningsform till gymnasiet för att de ska få behörighet till högskolestudier är folkhögskolorna beredda att pröva detta förutsatt att motsvarande resurser avdelas till verksamheten. Utskottet delar inte motionärernas oro att de uppdrag folkbildningen har utöver den ordinarie verksamheten skulle bidra till att de i mindre utsträckning kan ägna sig åt det fria bildningsarbetet. Dessa uppdrag belastar inte folkbildningsanslaget, och dessutom är positivt till dessa uppdrag. Med hänsyn till detta avstyrker utskottet motion 2010/11:Kr287 (KD). Sänkt åldersgräns för allmän linje på folkhögskola Utskottets förslag i korthet avslår en motion om sänkt åldersgräns för allmän linje på folkhögskola med hänvisning bl.a. till kommunernas ansvar för gymnasieutbildningen. Jämför reservation 6 (MP). m.fl. (MP) vill i motion 2011/12:Ub344 ha en förändrad lägre åldersgräns för allmän linje på folkhögskola från 18 till . Motionärerna anser att en försöksverksamhet med denna ändring skulle ge fler unga möjligheten att läsa i en mer anpassad miljö och skaffa gymnasiekompetens på ett hanterbart och meningsfullt sätt (yrkande 2). Enligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen får till en allmän kurs som ger en behörighet motsvarande den som kan fås genom det offentliga skolväsendet endast den antas som fyller senast under det kalenderår kursen börjar, eller är äldre. Trots detta får en folkhögskola till undervisningen anta en yngre elev som går ett introduktionsprogram i gymnasieskolan. Kommunerna ansvarar för finansiering av gymnasieutbildning. Enligt kan folkbildningen ta över ett visst ansvar för att utbilda ungdomar i gymnasieåldern om anslagsmedel också överförs. Folkhögskolor är på många håll i öppna för att på uppdrag av kommunerna bedriva utbildning för dessa åldersgrupper. Mot bakgrund av hur regleringen och ansvarsfördelningen ser ut anser utskottet att motionen inte bör föranleda någon åtgärd från och avstyrker motion 2011/12:Ub344 (MP) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår en motion som tar upp demokratiarbete inom folkbildningen. Avslaget sker med hänvisning till att regeringen har tillsatt en särskild utredare som bl.a. ska överväga om de angivna syftena med statsbidraget är relevanta och ändamålsenliga och vid behov föreslå förändrade syften. Jämför reservation 7 (S, MP). och (båda MP) understryker i motion 2010/11:Kr278 vikten av att stärka och utveckla demokratibegreppet (yrkande 1). Motionärerna föreslår vidare att ska få i uppdrag att pröva nya metoder för att bredda och öka demokratiarbetet i samhället. Motionärerna framhåller att de är övertygade om att fler människor är beredda att engagera sig i det demokratiska folkrörelsearbetet om de kan göra det utifrån sina egna intressen och villkor. Det krävs därför enligt motionärerna ett nytänkande och gränsöverskridande metoder för att utveckla demokratiarbetet i samhället (yrkande 2). (MP) har samma yrkanden i motion 2011/12:Kr321 yrkandena 1 och 2. har beslutat om syftena med statens bidrag till folkbildningen. Bland annat innefattar dessa syften att folkbildningen ska stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin samt bidrar till att göra det möjligt för människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen. Som ovan redovisas har en särskild utredare fått i uppdrag att bl.a. överväga om de angivna syftena med statsbidraget är relevanta och ändamålsenliga och vid behov föreslå förändrade syften (dir 2011:93). En särskild demokratisk samtalskultur har enligt utformats inom folkbildningen. Den innebär bl.a. tolerans mot oliktänkande samt respekt för sakliga argument och fattade beslut. Den ligger också till grund för det inre arbetet i studiecirklar och kurser där deltagarna har ett stort inflytande och gemensamt är med och formar innehåll och uppläggning. Med hänvisning till den pågående utredningen som ser över syftena med statens bidrag till folkbildningen och som inte bör föregripas avstyrker utskottet motionerna 2010/11:Kr278 (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:Kr321 (MP) yrkandena 1 och 2. Folkhögskolor med estetisk inriktning Utskottets förslag i korthet avslår en motion som tar upp vikten av folkhögskolor med estetisk inriktning. Avslaget sker med hänvisning till att folkhögskolorna är självständiga organ som självständigt bestämmer över sitt kursutbud och sin profil. Jämför reservation 8 (S, MP). m.fl. (S) framhåller i motion 2011/12:Kr223 att det är viktigt att återinföra de estetiska ämnena i gymnasieundervisningen och att folkhögskolor med estetisk inriktning är en särskilt lämplig utbildningsform för de unga som för länge sedan tröttnat på den traditionella skolans sätt att lära (yrkande 6). Antalet kursdeltagare på folkhögskolornas långa kurser uppgick till 28 200 per termin. statistik visar att av dessa kurser har inriktning mot estetisk verksamhet. Utskottet vill understryka att folkhögskolorna är självständiga organ som självständigt bestämmer över sitt kursutbud och sin profil. Motionsyrkandet bör därför inte föranleda något initiativ från sida. Motion 2011/12:Kr223 (S) yrkande 6 avstyrks. Ett föräldralyft i matematik Utskottets förslag i korthet avslår en motion om ett föräldralyft i matematik, med hänvisning till att en sådan satsning i så fall bör ske inom befintliga anslag samt att det är upp till folkbildningens aktörer, som självständiga organ, att bestämma över sitt kursutbud. och (båda S) anser i motion 2011/12:Kr260 att staten, lokala skolor och folkbildningens aktörer tillsammans ska genomföra en satsning för att lyfta föräldrars egna matematikkunskaper så att de kan hjälpa sina barn med läxläsning. Staten bör enligt motionärerna avsätta särskilda medel för denna satsning. Det finns studieförbund som erbjuder kurser i matematik på olika nivåer, och det finns också kurser för föräldrar som tycker att det är svårt att hjälpa sina barn med matematikläxor. Vill folkbildningens aktörer genomföra en sådan satsning som nämns i motionen bör den enligt utskottets mening ske inom befintliga anslag. Det är dock upp till folkbildningens aktörer, som är självständiga organ, att bestämma över sitt kursutbud. Utskottet avstyrker motion 2011/12:Kr260 (S). Utskottets förslag i korthet avslår en motion som tar upp vikten av entreprenörskap i folkhögskolor. Avslaget sker med hänvisning till att regeringen genomfört en satsning på kvinnors entreprenörskap inom folkbildningen och att folkhögskolorna självständigt avgör vilket kursutbud de vill erbjuda. (M) påtalar i motion 2011/12:Kr262 att endast en handfull av landets folkhögskolor har en uttalad entreprenörsinriktning och anser att entreprenörskap i folkhögskolor bör öka. Motionären anger att entreprenörskap är en viktig del både i gymnasieskolan och i samhällsdebatten och att folkhögskolorna bör följa samhällets utveckling. Enligt visar en sökning i folkhögskolornas kursdatabas att 31 av de 150 folkhögskolorna har entreprenörskap i sitt verksamhetsutbud. Vidare kan nämnas att tilldelade regeringen projektmedel för jämställdhetsinsatser inom folkbildningen med särskild inriktning mot kvinnors entreprenörskap. Totalt inkom 60 ansökningar om projektmedel från folkhögskolorna och av dem fick 24 folkhögskoleprojekt medel inom ramen för satsningen. Mot bakgrund av den satsning som regeringen genomfört på kvinnors entreprenörskap och att folkhögskolorna självständigt avgör vilket kursutbud som de vill erbjuda avstyrker utskottet motion 2011/12:Kr262 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att utbilda fler kontakttolkar på olika håll i landet, med hänvisning bl.a. till att frågan utretts och till de positiva förändringar som skett rörande kontakttolkutbildningen. (FP) påpekar i motion 2010/11:Kr223 att det finns brist på tolkar på många ställen i och framhåller därför vikten av att öka förutsättningarna för kontakttolkutbildning på fler håll i landet. Bland annat nämns i motionen behovet av fler välutbildade kontakttolkar i län. I motion 2011/12:Kr237 av (M) framhålls vikten av att utbilda fler kontakttolkar samt att säkra kvaliteten på tolkutbildningen. Utredningen om kontakttolkar lämnade sitt betänkande Tolkutbildning nya former för nya krav (SOU 2005:37). Utredningen föreslog bl.a. att kontakttolkutbildningen inom folkbildningen skulle upphöra i sin nuvarande form och att en sammanhållen grundutbildning om två terminer skulle införas fr.o.m. . () skulle ges i uppdrag att analysera behovet av kontakttolkar, planera och dimensionera utbildningen samt fastställa nationella förkunskapskrav och mätbara nationella kunskapsmål efter slutförd utbildning. Sammanfattningsvis innebar förslagen att kvaliteten på tolkning i myndighetsutövningen skulle förbättras, individens rättssäkerhet tryggas och tolkyrkets status höjas. fick i uppdrag av regeringen att, genom TÖI, utveckla kontakttolkutbildningen med utgångspunkt i utredarens förslag och bedömningar. Utbildningen skulle bl.a. koncentreras till ett mycket begränsat antal utbildningsanordnare vid folkhögskolor och studieförbund. Institutet har i viss mån självt kunnat reglera antalet utbildningsanordnare. Institutet ger bidrag till grundutbildningar vid fyra folkhögskolor och tre studieförbund, således till sju utbildningsanordnare. Dessutom finns preparandkurser och fördjupningskurser på drygt tio platser i landet. Söktrycket till samtliga utbildningar för kontakttolkar är enligt högt. Kontakttolkutbildningen har som framgår ovan utretts och gjorts om för att bl.a. förbättra kvaliteten på tolkningen i myndighetsutövning, öka individens rättssäkerhet och höja tolkyrkets status. Detta har bl.a. medfört att antalet utbildningsanordnare har minskat. Det statliga anslaget Bidrag till kontakttolkutbildning (under utgiftsområde 17) har fått ökade medel. ökade anslaget till kontakttolkutbildning med mot bakgrund av det ökade behovet av rättstolkar med anledning av den nya instans- och processordningen i utlännings- och medborgarskapsärenden som infördes . Även 2011 höjdes anslaget, med , och uppgår till . Anslaget ligger på samma nivå även . Mot bakgrund av de positiva förändringar som skett rörande kontakttolkutbildningen och de ökade medel som tillförts anslaget avstyrker utskottet motionerna 2010/11:Kr223 (FP) och 2011/12:Kr237 (M). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Skrivelsen och motioner med anledning av skrivelsen, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), Per (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr1 av m.fl. (S) yrkandena 13, 2011/12:Kr2 av (SD) yrkandena 14 och lägger skrivelse 2011/12:6 till handlingarna. Staten har angivit fyra syften för sitt stöd till folkbildningen. Staten har även angivit sju verksamhetsområden som i särskilt hög grad utgör motiv för statens stöd. I skrivelsen redogör regeringen för sin syn på , och vi tycker att det är bra att regeringen ser kraften i studieförbundens verksamhet och även värnar om deras självständighet, genom att regeringen inte ser någon anledning att förändra roll- och ansvarsfördelningen för när det gäller statsbidragsfördelningen. I lyfts det fram att det inte på ett tydligt sätt går att följa hur statens syften med statsbidraget samt de sju verksamhetsområdena påverkat studieförbundens verksamhet. Vi anser att utformningen med fyra syften och sju verksamhetsområden innebär en detaljstyrning som begränsar den fria och frivilliga folkbildningen. Vi är av den uppfattningen att studieförbundens unika verksamhetsprofilering måste få möjlighet att utvecklas ytterligare. Vi ser en risk i att verksamhetsområdena i stället leder till en likriktning. Av den anledningen anser vi att verksamhetsområdena bör tas bort. I skrivelsen lyfter regeringen fram behovet av risk- och väsentlighetsanalyser. Detta var också något påpekade i sin rapport. Vi anser att en risk- och väsentlighetsanalys bör ligga till grund för folkbildningens internkontroll. Vi delar däremot inte den uppfattning som regeringen framför i skrivelsen att denna analys ska göras av eller en extern aktör. De tio studieförbunden har en gemensam grund och bedriver likartad verksamhet men skiljer sig åt både vad gäller intern organisation och verksamhetsprofilering. Därför bör studieförbunden själva ansvara för att göra risk- och väsentlighetsanalyser medan bör ansvara för hur detta följs upp. Regeringen anser att vissa bestämmelser i förvaltningslagen bör bli tillämpliga på verksamhet. När regeringen nu väljer att överväga vilka delar som bör bli aktuella bör det ske i en gemensam översyn av och . Den bör göras särskilt mot bakgrund av att medlen för inte fördelas via . Vi föreslår detta för att säkerställa att likartade förhållningssätt krävs av och ställs på dessa båda organisationer när det gäller förvaltningslagens tillämplighet. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna.