bet · GY01TU25 · 2011-05-23 00:00:00 — Enligt lagen ska övriga portobeteckningar i gränsöverskridande postbefordran inom ramen för världspostfördragen vara stämplade av, eller ha tillstånd av, ett sådant företag. Vid utrikes postbefordran regleras kostnaderna genom s.k. terminalavgifter vid landsgränsen. Terminalavgifterna följer av världspostfördragen och för flertalet EU-länder och vissa andra länder även . omfattar betalningar för obligatorisk utdelning av internationell post utförd av offentliga postoperatörer. Avtalet lägger fast den ersättning i form av terminalavgifter som den sändande postoperatören betalar den mottagande postoperatören. Denna ersättning utgör ett visst procenttal av den mottagande operatörens inrikesporto. Avtalet syftar också till att förbättra kvaliteten på de internationella posttjänsterna. Vid bestämmandet av terminalavgifter tas hänsyn till de kostnader som finns för utdelningen i respektive land och det inrikes porto som tillämpas. I motion 2010/11:T333 av m.fl. (M) anförs att staten i en ägardialog med bör klargöra det önskvärda i ett gemensamt porto för och , med ett möjligt första steg i form av ett gemensamt porto inom . Motionärerna pekar på att det för många boende i är minst lika naturligt och självklart att ha kontakter med som med norra ; olika porton och leveranstider uppfattas därför som märkliga. Enligt motionärerna borde fusionen mellan /S göra det enklare än någonsin att fundera på ett gemensamt porto mellan de två länderna, eller åtminstone ett speciellt Öresundsporto för och . PTS har i rapporten och konkurrens 2009 (PTS-ER-2009:14) bl.a. studerat hur priserna ser ut för motsvarande posttjänster i de nordiska grannländerna , och . Av rapporten framgår att allmänt för enstaka brev, låg de svenska konsumentpriserna (dvs. inklusive moms) under prisnivån för de övriga länderna. I sammanhanget bör även noteras att brev är mervärdesskattebefriade i , till skillnad från i . Dåvarande statsrådet underströk , i ett frågesvar om EU-frimärken, att priserna för den samhällsomfattande posttjänsten enligt regelverket på postområdet ska vara enhetliga, rimliga och kostnadsbaserade. Statsrådet framhöll att prissättningen av portot utifrån dessa principer kunde användas som konkurrensmedel. Vidare konstaterades det att kostnaderna för utdelning, beroende på postoperatörernas olika förutsättningar, kunde variera mellan länderna och också mellan olika operatörer. Eftersom postoperatörerna har rätt att ta betalt för att täcka sina kostnader meddelade statsrådet att det därför var mycket svårt att utarbeta ett gemensamt porto för hela . Utskottet instämmer i denna bedömning och pekar på att samma problematik uppstår i fråga om gemensamt porto inom . Som redovisats ovan, regleras kostnaderna vid utrikes postbefordran genom s.k. terminalavgifter vid landsgränsen. Dessa avgifter skiljer sig åt när det gäller de nordiska länderna, varför det vid ett gemensamt (nordiskt) porto därför skulle uppstå avräkningsproblem för kostnaderna mellan länderna. Utskottet vill också påminna om att det är postföretagen som, med beaktande av gällande prisreglering, fastställer de aktuella portosatserna som tillämpas i bolagen. Mot bakgrund av ovanstående avstyrks motion 2010/11:T333 (M). Tillgång till grundläggande betaltjänster Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillgång till grundläggande betaltjänster, bl.a. mot bakgrund av pågående beredningsarbete. Utskottet framhåller vikten av att utvecklingen på betaltjänstmarknaden följs och understryker betydelsen av att alla får tillgång till sådana tjänster, inte minst äldre och personer med funktionsnedsättning. Jämför reservation 2 (S, MP, V). beslutade med anledning av propositionen Statens ansvar för vissa betaltjänster att ersätta den grundläggande kassaservice som tillhandahållits av genom det helägda dotterbolaget med ett statligt åtagande att tillhandahålla grundläggande betaltjänster (prop. 2006/07:55, bet. 2006/07:TU16, rskr. 2006/07: 205). Med grundläggande betaltjänster avses tre tjänster: betalningsförmedling, dvs. möjligheten att betala räkningar och ta emot utbetalningar, uttag av kontanter och hantering av dagskassor för näringsidkare och ideella föreningar. I propositionen redovisades ett antal nya lösningar som vuxit fram på betaltjänstmarknaden . Mot bakgrund av denna utveckling ansågs det att det i första hand bör vara marknaden som tillhandahåller de grundläggande betaltjänsterna och att staten bör övervaka att så sker. påbörjade, i enlighet med beslutet, en avveckling av kassaserviceverksamheten fr.o.m. , och lagen (2001:1276) om grundläggande kassaservice upphävdes . beslutade även om ett nytt mål för politiken för de grundläggande betaltjänsterna som innebär att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser. Målet gäller fr.o.m. . () fick regeringens uppdrag (dnr N2007/5852/ITP) att upphandla grundläggande betaltjänster på de orter och den landsbygd där behovet av dessa tjänster inte tillgodoses av marknaden. Regeringen har vidare genom en ändring i förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion givit länsstyrelserna i uppdrag att bevaka att det finns grundläggande betaltjänster som motsvarar samhällets behov. i gavs samordningsansvaret för denna bevakning. En utgångspunkt för PTS upphandling av grundläggande betaltjänster var att de av AB:s serviceställen som det fanns ett betalningsalternativ till inom inte skulle ersättas av en upphandlad betaltjänst. Upphandlingen avslutades då myndigheten tilldelade och gemensamt rätten att leverera de upphandlade tjänsterna på sammanlagt 15 orter och i 73 landsbygdsområden. Upphandlingen avser en fyraårsperiod. Tjänsterna togs i drift löpande i takt med att avvecklade sin verksamhet. De upphandlade betaltjänsterna omfattade kontantuttag och betalning av räkningar. När det gäller hantering av dagskassor gjorde PTS bedömningen att landets näringsidkare och ideella föreningar hade möjlighet att köpa dessa tjänster från banker och värdetransportföretag på en konkurrensutsatt marknad. Dessa tjänster upphandlades därför inte. Av regeringens budgetproposition (prop. 2008/09:1 utg.omr. 22) framgick dock att om det vid en uppföljning visade sig finnas behov som inte tillgodosågs kunde även dagskassehanteringen komma att upphandlas. För att personer med funktionsnedsättning och äldre i glesbygd ska få tillgång till betaltjänster i anslutning till bostaden har regeringen i förordningen med instruktion för även uppdragit åt myndigheten att upphandla s.k. utsträckt betaltjänstservice. Med äldre avses personer . Upphandlingen avslutades , och PTS har sedermera tecknat avtal med och om en sådan tjänst. Tjänsten ersätter den kassaservice dessa hushåll har fått via Postens lantbrevbärare på uppdrag av . Tjänsten levereras dock alltjämt av Postens lantbrevbärare då fortsatt anlitats som underleverantör. Det är också samma villkor för att få tjänsten som gällde för den tidigare utsträckta servicen för äldre och funktionsnedsatta. Denna tjänst är dock inte kostnadsfri. I motion 2010/11:T245 av och (båda M) efterlyses en översyn av hur tillgängligheten till kontantuttag och betalservice kan förbättras på landsbygden. Motionärerna pekar särskilt på en försämrad tillgång till kontantuttag samt problem för handlarna att lämna in dagskassor. (S) anför i motion 2010/11:T262 att betaltjänsterna på landsbygden avsevärt försämrats sedan upphörde. Motionären anför att det blivit betydligt svårare att bo, arbeta och bedriva företag i glesbygden, vilket hotar överlevnaden av många mindre orter runt om i landet, inte minst i inland. Många äldre människor bor kvar i sina barndomshem, ibland långt bort från närmaste tätort. Deras liksom företagarnas tillgång till grundläggande betaltjänster måste garanteras. Motionären begär därför att det nuvarande systemet ska ses över. I motion 2010/11:T348 av och (båda S) framhåller man vikten av tillgång till en väl fungerande betal- och kassaservice i hela landet. Motionärerna framför att såväl kommuner och enskilda som företag i glesbygden är beroende av att kunna utföra betal- och kassatjänster på ett tillfredsställande sätt; detta gäller i synnerhet för småföretagare i glesbygd. Vidare pekar motionärerna på att det är svårt att etablera ett företag om det inte finns möjlighet att enkelt och säkert lämna in dagskassan. I motionen understryks därför att staten även fortsättningsvis måste ta ansvar för att upprätthålla en väl fungerande betalnings- och kassaservice i hela landet. Utskottet har tidigare i betänkandet Statens ansvar för vissa betaltjänster m.m. (bet. 2006/07:TU16) framhållit betydelsen av att alla i samhället har tillgång till grundläggande betaltjänster. Utskottet framhöll även att det i första hand borde vara marknaden som tillhandahåller de grundläggande betaltjänsterna och att staten borde övervaka att så sker. Utskottet förutsatte att tillhandahållandet av grundläggande betaltjänster i fortsättningen säkerställdes genom att regeringen noga följde utvecklingen på betaltjänstmarknaden och vidtog nödvändiga åtgärder, exempelvis upphandling, om brister i tillhandahållandet uppstod. Utskottet instämmer också nu i de ställningstaganden som beskrivs ovan. I sammanhanget kan nämnas att regeringen beslutade att ge PTS i uppdrag (dnr N2009/4521/ITP) att främja och stimulera framväxten av marknadsdrivna lösningar för hantering av dagskassor för näringsidkare och ideella föreningar. Arbetet skulle bedrivas i samverkan med företrädare för marknadens aktörer, berörda länsstyrelser samt andra berörda myndigheter och intressenter. I uppdraget rymdes insatser för att underlätta och stimulera framväxt av frivilliga lösningar som tillhandahålls av marknadens aktörer. PTS skulle i sitt arbete stödja och främja pågående initiativ av myndigheter, företag och andra berörda intressenter. Uppdraget redovisades till () (dnr 09-5752/69). PTS konstaterade här att myndigheten, efter att ha fått uppdraget, i princip inte hade blivit kontaktad av några intressenter som hade påkallat PTS stöd för initiativ till en marknadsdriven hantering av dagskassor. PTS hade inte heller mottagit några klagomål beträffande avsaknaden av en sådan. Myndigheten medgav dock att uppdragets begränsade längd inte hade medgivit närmare efterforskningar av varför reaktioner uteblivit. PTS föreslog därför att ifrågavarande uppdrag kunde förlängas. i lämnade till regeringen , i egenskap av samordnande länsstyrelse, rapporten Länsstyrelsernas bevakning av grundläggande betaltjänster (rapportnr 2009:26). I rapporten beskrivs det arbete som genomförts för att utforma länsstyrelsernas bevakningsuppdrag på området. Utifrån det material som länsstyrelserna redovisat framhålls det att det finns två huvudsakliga problemområden gällande betaltjänsterna: hanteringen av dagskassor för småföretagare i gles- och landsbygden, inte minst i , samt uttag av kontanter för äldre och personer med funktionsnedsättningar. För tid efter att nuvarande upphandling löper ut kan en ny upphandling behöva genomföras. PTS har av regeringen fått i uppdrag att bl.a. kartlägga och analysera behovet av grundläggande betaltjänster efter (N2010/5062/ITP). Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, utg.omr. 22) att om en upphandling behöver göras bör kostnaderna hållas så låga som möjligt. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, utg.omr. 22) anges att det är ca 800 personer som har registrerat sig och har möjlighet att använda de upphandlade tjänsterna som tillhandahålls i lantbrevbäringen. På de 15 orter där betalservice har upphandlats uppskattas antalet användare till drygt 3 000. Regeringen konstaterar vidare i budgetpropositionen att betaltjänstreformen har möjliggjort fortsatt god tillgång till grundläggande betaltjänster. Regeringen anser att det är viktigt att på olika sätt stödja marknadsdrivna initiativ och finna lösningar för hur grundläggande betaltjänster ska tillhandahållas efter då nuvarande upphandling löper ut. Detta sker bl.a. genom de uppdrag som lämnats till PTS som syftar till att utarbeta ett underlag för överväganden om framtida insatser vad gäller statens ansvar för grundläggande betaltjänster. Detta arbete sker i samverkan med bl.a. länsstyrelserna och och ska delredovisas och samt slutredovisas . Inom ramen för sin tillsynsverksamhet genomför PTS en årlig undersökning av den svenska befolkningens användning av post- och betaltjänster. Senast publicerade myndigheten rapporten av post- och betaltjänster 2011 (PTS-ER 2011:9). Undersökningens syfte är att beskriva den svenska befolkningens inställning till kvaliteten i Postens service samt att kartlägga befolkningens betalningsvanor och kontantförsörjning. har betalningsmönster och förutsättningar för kontanthantering i samhället förändrats i grunden. Utskottet menar att den betaltjänstreform som beslutade om 2007 (prop. 2006/07:55, bet. 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205) mot denna bakgrund var såväl nödvändig som naturlig. Utskottet kan konstatera att länsstyrelsernas rapport i huvudsak har identifierat två problemområden, dels hantering av dagskassa, dels uttag av kontanter för äldre och personer med funktionshinder. Utskottet förutsätter att dessa kommer att uppmärksammas inom ramen för de initiativ som redovisats ovan. Utskottet vill här understryka betydelsen av att alla får tillgång till grundläggande betaltjänster, inte minst äldre och personer med funktionshinder. Utskottet förutsätter att syftet bakom flera av motionsförslagen om att trygga grundläggande betaltjänster i hela landet kommer att bli tillgodosett på ett tillfredsställande sätt. Mot bakgrund av vad utskottet anfört ovan avstyrks motionerna 2010/11:T245 (M), 2010/11:T262 (S) och 2010/11:T348 (S). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Fastighetsboxar m.m., punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och i (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:T271 av och (båda S), 2010/11:T404 av (S) och 2010/11:T406 av (S) samt 2010/11:T335 av och (båda C) och 2010/11:T360 av och (båda S). Det är angeläget med tydlig information om vad som ska gälla för fastighetsboxar i flerfamiljshus. De senaste årens oklara och delvis motstridiga besked har varit djupt olyckliga och har bidragit till att fördröja införandet av postboxar i landet. är snart det enda land i där postutdelning i flerfamiljshus görs via inkast i lägenhetsdörrarna. Vi anser att fastighetsboxar är ett bra och effektivt sätt att dela ut post. För att långsiktigt utveckla postmarknaden krävs en rationell infrastruktur. Fastighetsboxar ger enligt vår mening postoperatörerna möjligheter att effektivisera sin verksamhet, vilket i förlängningen bidrar till att säkerställa en samhällsomfattande posttjänst med utdelning . Vi påminner om att , i den utredning som myndigheten gjorde på uppdrag av regeringen om hur fastighetsboxar förhåller sig till utdelningsplikten, fastslog att befordringsplikten är lika väl uppfylld vid utdelning i fastighetsbox som vid utdelning i postinlägg i lägenhetsdörr. Vi kan även konstatera att majoriteten av de boende, liksom de fastighetsägare som fått boxar installerade, är mycket nöjda. En övergång till utdelning i fastighetsboxar är även ett prioriterat önskemål för landets brevbärare. Det nuvarande systemet med brevinkast i lägenhetsdörren medför omfattande spring i trappor med allvarliga förslitningsskador till följd för utdelningspersonalen. Detta styrks av åtskilliga forskningsrapporter och är helt oacceptabelt ur arbetsmiljösynpunkt. Det måste vara möjligt för brevbärare att arbeta utan att behöva utsätta kroppen för sådana förslitningsskador. Av PTS rapport och konkurrens 2010 Postmarknaden i (PTS-ER-2010:7) framgår att antalet fastighetsboxar i flerfamiljshus har ökat kraftigt. PTS pekar på att det totalt finns ca 512 000 boxanläggningar, vilket innebär att av det totala fastighetsbeståndet har övergått till denna utdelningsform. Vidare konstateras det att det , av byggnadstekniska skäl, i så gott som all nybyggnation monteras fastighetsboxar. Vi välkomnar denna utveckling. Att installera boxar vid ny- och ombyggnation är bra, men det räcker inte för att i rimlig tid uppnå de önskade resultaten. Vi anser därför att det krävs initiativ för att påskynda utvecklingen. Härigenom kan vi göra en rejäl satsning på arbetsmiljön för brevbärare och förbättra konkurrensen mellan aktörerna. Vad vi nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Tillgång till grundläggande betaltjänster, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), i (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:T262 av (S) och 2010/11:T348 av och (båda S) samt 2010/11:T245 av och (båda M). En väl fungerande betalnings- och kassaservice måste finnas i hela landet. Det är en förutsättning för människors möjlighet att bo kvar i vissa områden och för andra att etablera sig där. Visserligen sker de flesta betalningarna genom Internet, genom autogiro eller via giroinbetalningar, men trots det finns fortfarande behovet av betal- och kassaservice. Det är särskilt påtagligt inom de regioner där bredbandsnätet ännu inte är helt utbyggt och där det är glest mellan de platser där marknaden erbjuder betal- och kassafunktioner. Det medför problem för enskilda och företag från såväl närhets- som säkerhetssynpunkt. Sedan upphörde har betaltjänsterna på landsbygden avsevärt försämrats. Detta framkommer av den rapport som i tagit fram på regeringens uppdrag. Den visar att framför allt äldre och funktionshindrade personer har stora svårigheter att ta ut kontanter eller betala sina räkningar. Det går inte heller att föra över pengar mellan konton. Att ombuden inte har skyldighet att ta emot företags dagskassor är ett annat stort problem som rapporten pekar på. Goda möjligheter att på ett tryggt och säkert sätt hantera sina dagskassor är viktigt för de många småföretagarna i glesbygden. Den situation som de boende på landsbygden varnade för inför nedläggningen av har besannats. Det har blivit betydligt svårare att bo, arbeta och bedriva företag i glesbygden. Det hotar överlevnaden av många mindre orter runt om i landet, inte minst i inland. Många äldre människor bor kvar i sina barndomshem, ibland långt bort från närmaste tätort. Deras liksom företagarnas tillgång till grundläggande betaltjänster måste garanteras. Det är mycket viktigt att alla ska ha tillgång till en väl fungerande betal- och kassaservice oavsett var i landet de bor. Såväl kommuner och enskilda som företag i glesbygden är beroende av att kunna utföra betal- och kassatjänster på ett tillfredsställande sätt; detta gäller i synnerhet för småföretagare i glesbygd. Det är svårt att etablera ett företag om det inte finns möjlighet att enkelt och säkert lämna in dagskassan. Staten måste därför även fortsättningsvis ta ansvar för att upprätthålla en väl fungerande betalnings- och kassaservice i hela landet, och det nuvarande systemet måste ses över. Vad vi nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:C311 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att postlagstiftningen ska förtydligas så att det inte blir möjligt att i praktiken ha olika priser eller villkor för boende i stad respektive på landsbygd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att medborgarnas servicekrav, inte företagsekonomiska lönsamhetskrav, måste vara vägledande för den rikstäckande postservicen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Posten bör få i uppdrag att tillhandahålla mobila servicepunkter till dem som bor utefter lantbrevbärarlinjer. 2010/11:T215 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn som syftar till att utöka servicen på landsbygden. 2010/11:T245 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för betalningsservice och kontanthantering på landsbygden. 2010/11:T262 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om grundläggande betaltjänster i gles- och landsbygd. 2010/11:T271 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fastighetsboxar. 2010/11:T333 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten i ägardialog med klargör det önskvärda i ett gemensamt porto för och med ett möjligt första steg i ett gemensamt porto för . 2010/11:T335 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstifta om införandet av fastighetsboxar för utdelning av post i flerfamiljshus. 2010/11:T348 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om god post- och kassaservice i hela landet. 2010/11:T360 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om brevbärarnas arbetssituation. 2010/11:T401 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring av postlagen. 2010/11:T404 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fastighetsboxar. 2010/11:T406 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa fastighetsboxar i landets flerfamiljshus.