bet · GZ01SfU1 · 2011-12-05 00:00:00 — Utskottet anser inte heller att det bör tillsättas en parlamentarisk utredning om föräldraförsäkringen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2011/12:Sf286 (M) och 2011/12:Sf263 (C). I förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen finns bestämmelser bl.a. om likabehandling av EU-medborgare och om tillämplig lagstiftning för personer som flyttar bl.a. inom EU/EES-området. Den för vilken förordningen gäller ska omfattas av lagstiftningen bara i en stat, i regel arbetslandet. En person som förvärvsarbetar i ett annat EU/EES-land ska därför omfattas av det landets socialförsäkringsförmåner. Det innebär att den som omfattas av lagstiftningen i en annan medlemsstat inte ska vara försäkrad i för sådana förmåner som motsvarar förmånerna i förordningen, t.ex. familjeförmåner. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2011/12:Sf315 (C). När det gäller frågan om att införa barntid som en ny del av föräldraförsäkringen vill utskottet erinra om att en större familjepolitisk reform har genomförts under den förra valperioden med bl.a. jämställdhetsbonus, vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng. Vidare införs fr.o.m. en förenklad jämställdhetsbonus och en rätt för föräldrar att vara föräldralediga med föräldrapenning under barnets första levnadsår. Någon annan inriktning på familjepolitiken är enligt utskottets mening inte aktuell. Därmed avstyrks motion 2010/11:Sf13 (MP) yrkande 4. Utskottet är inte heller berett att inskränka rätten till föräldrapenning för nyanlända invandrare. Utskottet avstyrker därför motionerna 2011/12:Sf342 (SD) och 2011/12:Sf347 (SD). Inte heller kan utskottet, i enlighet med vad som anförts ovan, ställa sig bakom förslaget om en höjd grundnivå i föräldraförsäkringen. Motion 2011/12:Sf213 (KD) yrkande 1 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning till anslaget 1:3 Underhållsstöd. Därmed avslår motionsyrkanden om annan medelsanvisning. avslår motionsyrkanden bl.a. om ett nytt statligt förskottsbidrag, värdesäkring av underhållsstödet och en ändrad beräkning av återbetalningsskyldigheten. Jämför reservationerna 37 (MP) och 38 (V). Genom underhållsstödet garanterar samhället att ett barn till särlevande föräldrar får ett visst underhåll även när den bidragsskyldiga föräldern inte fullgör sin underhållsskyldighet. Stödet utbetalas av till den förälder som barnet är bosatt och folkbokfört hos. Ett barn som varaktigt bor hos båda föräldrarna (växelvis boende) och är folkbokfört hos en av dem kan också ha rätt till underhållsstöd. När barnet bor varaktigt hos båda föräldrarna kan stödet delas och betalas ut till båda föräldrarna. Om barnet fyllt betalas stödet ut direkt till barnet. Underhållsstödet utbetalas med maximalt per barn och månad. Regelverket ändrades (prop. 2004/05:116, bet. 2004/05:SfU15, rskr. 2004/05:254). Bland annat höjdes underhållsstödet med och den bidragsskyldiges grundavdrag ökade från till . Vidare vidgades rätten till umgängesavdrag. När fullt underhållsstöd betalas ut ska den förälder som barnet inte varaktigt bor tillsammans med återbetala samhällets kostnader helt eller delvis. Hur stort belopp som ska återbetalas beror på den bidragsskyldiges inkomst och totala antal barn. översteg utgifterna för underhållsstödet anvisade medel med . beräknas utgifterna till , vilket är ca mindre än anvisade medel. Det belopp som de bidragsskyldiga föräldrarna har att återbetala för statens kostnader för underhållsstöd har minskat . Det innebär att statens utgifter för underhållsstöd ökar. Det totala antalet barn inom underhållsstödssystemet har dock minskat, vilket minskar utgifterna för anslaget. Ytterligare en orsak till färre barn i systemet är att särlevande föräldrar i större omfattning reglerar underhållet själva utanför underhållsstödssystemet. I praktiken kan detta ofta förklaras av att barn till särlevande föräldrar i allt större utsträckning bor växelvis och att underhållet då regleras genom att respektive förälder ansvarar för de kostnader som uppstår när föräldern har barnet hos sig. Regeringen föreslår att för anvisar ett ramanslag på ca till anslaget 1:3 Underhållsstöd. Motioner med anslagseffekt 2012 I kommittémotion 2011/12:Sf312 (S) begärs i yrkande 16 i denna del att till anslaget 1:3 Underhållsstöd anvisar mer än regeringen. Motionärerna anser att underhållsstödet bör höjas med . I samma motion yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om en sådan höjning av underhållsstödet. Underhållsstödet har inte höjts och det är enligt motionärerna hög tid att de ensamstående föräldrarna får del av ekonomiska satsningar. I kommittémotion 2011/12:Sf338 (MP) begärs i yrkande 3 i denna del att till anslaget 1:3 Underhållsstöd anvisar mer än regeringen. Motionärerna anser att underhållsstödet bör höjas med . I kommittémotion 2011/12:So658 (MP) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att höja underhållsstödet med . I kommittémotion 2011/12:Sf358 (SD) begärs i denna del att till anslaget 1:3 Underhållsstöd anvisar mer än regeringen. Det eftersatta underhållsstödet bör enligt motionärerna höjas med . I kommittémotion 2011/12:Sf283 (V) begärs i denna del att till anslaget 1:3 Underhållsstöd anvisar mer än regeringen. Motionärerna anser att underhållsstödet bör höjas med och värdesäkras genom att knytas till prisbasbeloppet. Vidare bör underhållsstödet höjas med ytterligare för barn från det år de fyller . I kommittémotion 2011/12:So569 (V) begärs i yrkandena 2 och 3 beslut om sådana höjningar av underhållsstödet. Motioner utan anslagseffekt 2012 I kommittémotion 2011/12:So658 (MP) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om att värdesäkra underhållsstödet gentemot prisbasbeloppet. I motion 2011/12:Sf234 (FP) begärs ett tillkännagivande om att skapa ett nytt statligt förskottsbidrag som baseras på föräldrarnas civilrättsliga avtal om underhållsbidrag. Det nuvarande beloppet om per barn och månad är i många fall för lågt i förhållande till kostnaderna för barnet. Föräldern måste i regel gå till domstol för att få ett högre underhållsbidrag fastställt. Detta varken kan eller vill föräldern då det för barnets skull behövs en bra relation mellan föräldrarna. I kommittémotion 2011/12:So569 (V) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om att beräkningsgrunden för underhållsstödet bör ändras så att återbetalningsskyldigheten bestäms utifrån den dagsaktuella inkomsten om inkomsten minskar . I samma motion yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om förslag på förbättringar när det gäller umgängesresor. Umgängesföräldrar bör enligt motionärerna kunna söka ekonomiskt stöd för resor inom ramen för underhållsstödet. Utgångspunkten för bestämmelserna om underhållsstöd är att föräldrarna har ett gemensamt och primärt ansvar för sina barn. Ett reformerat underhållsstödssystem infördes , och i samband med detta höjdes underhållsstödet med per barn och månad. Utskottet konstaterar att Utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad i betänkande SOU 2011:51 anser att den nuvarande utformningen av underhållsstödet bör förändras och i stället ersättas med ett förskottsbidrag som baseras på föräldrarnas civilrättsliga avtal om underhållsbidrag. Utredningen anser därför att regeringen i särskild ordning bör utreda utformningen av ett sådant system. Utredningen har i avvaktan på en större översyn av underhållsregleringen föreslagit några justeringar för att komma till rätta med vissa brister inom underhållsstödet. Bland annat föreslås att underhållsstödet ska tidsbegränsas för en period om maximalt , att umgängesavdraget ska avskaffas och att underhållsstödet ska åldersdifferentieras för att bättre svara mot de kostnader som finns för att tillgodose barns varierande behov. Betänkandet är som redan nämnts föremål för beredning inom , och utskottet anser att resultatet av detta beredningsarbete bör avvaktas. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker därmed motionerna 2011/12:Sf312 (S) yrkandena 12 och 16 i denna del, 2011/12:Sf338 (MP) yrkande 3 i denna del, 2011/12:So658 (MP) yrkande 3, 2011/12:Sf358 (SD) i denna del, 2011/12:Sf283 (V) i denna del och 2011/12:So569 (V) yrkandena 2 och 3. Frågor om underhållsstöd i övrigt I motion 2011/12:So658 (MP) begärs i yrkande 4 en värdesäkring av underhållsstödet. Motionsyrkandet avstyrks med beaktande av vad utskottet anfört. Också motion 2011/12:Sf234 (FP) om att skapa ett nytt system för underhållsstöd avstyrks med hänvisning till att förslaget i betänkande SOU 2011:51 om att ersätta det nuvarande underhållsstödet med ett förskottsbidrag bereds inom . Även motion 2011/12:So569 (V) yrkande 5 avstyrks med det anförda. Frågor om beräkning av inkomstunderlaget för återbetalningsskyldighet har varit föremål för utskottets bedömning. Enligt utskottet är det administrativt fördelaktigt att basera en återbetalningsskyldighet på en taxerad inkomst, som är fastställd och lätt tillgänglig, jämfört med en uppgiven aktuell inkomst. har även möjlighet att efterge statens fordran om det finns synnerliga skäl för detta med hänsyn till den bidragsskyldiges personliga eller ekonomiska förhållanden, t.ex. om den återbetalningsskyldige har fått en försämrad ekonomi. Med det anförda och med hänvisning till vad ovan anförts om att betänkande SOU 2011:51 är föremål för beredning inom avstyrks motion 2011/12:So569 (V) yrkande 4. 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning till anslaget 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner. Adoptionsbidrag kan lämnas till försäkrade föräldrar för kostnader vid adoption av barn som inte är svenska medborgare, inte fyllt och som inte är bosatta här i landet när föräldrarna får dem i sin vård. Bidrag lämnas med för varje barn och administreras av . Adoptionsbidrag lämnas för adoptioner som förmedlas av en sammanslutning som är auktoriserad enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. Bidraget avser att bidra till de extra kostnader för resor och andra omkostnader som uppstår vid adoption av utländska barn. Bidraget är lika stort oavsett från vilket land adoptionen sker och oavsett vilka kostnader som adoptivföräldrarna faktiskt haft. Även en ensamstående person kan få adoptionsbidrag. Antalet utländska barn som kommer till för adoption genom de auktoriserade sammanslutningarna har varierat mellan ca 600 och 1 000 barn . Regeringen bedömer att antalet adoptioner av utländska barn kan komma att uppgå till ca 800 . Regeringen föreslår att för till anslaget 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner anvisar ett ramanslag på ca . Regeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning till anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn. Inkomstgrundad barnpension och efterlevandestöd till barn ges till barn vars ena eller båda föräldrar har avlidit. För barn som går i , gymnasieskolan eller liknande kan barnpensionen förlängas, längst t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Reglerna för barnpension innebär att ett efterlevandepensionsunderlag, som är knutet till den avlidna förälderns intjänade och beräknade framtida pensionsrätt i ålderspensionssystemet, läggs till grund för beräkningen av barnpensionen. Grundskyddet, efterlevandestöd till barn, utgör en lägsta garanterad nivå för barnet och betalas ut som en utfyllnad till barnpensionen. Grundskyddets utformning syftar till att säkra barnets rätt till en garanterad ersättning när det förlorat en eller båda sina föräldrar. Utgifterna styrs främst av utvecklingen av inkomstindex och prisbasbelopp. Kostnaderna påverkas av att antalet personer med barnpension eller efterlevandestöd beräknas att sakta minska. Anledningen är att antalet barn i tonåren beräknas minska och att de flesta som har barnpension är . Regeringen föreslår att för anvisar ett ramanslag på till anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn. Regeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning till anslaget 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn. avslår ett motionsyrkande om en översyn av vårdbidraget. Jämför reservation 39 (S). Vårdbidrag betalas ut till föräldrar med hemmavarande barn som på grund av sjukdom, utvecklingsstörning eller annat funktionshinder är i behov av särskild tillsyn eller vård . Förmånen kan betalas ut t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Vid bedömning av rätten till vårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder. Bidraget kan också betalas ut med beaktande av enbart merkostnader. Om båda föräldrarna har rätt till vårdbidrag för ett visst barn får den förälder vårdbidraget som står för den huvudsakliga tillsynen och vården av barnet. Om båda föräldrarna begär det ska i stället halva bidraget betalas ut till var och en av dem. En förutsättning för det är att föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet och att båda tar del i vården av barnet. Vårdbidrag betalas ut som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Hel förmån utgör av prisbasbeloppet (2012). Utöver detta belopp kan ersättning för merkostnader som motsvarar av prisbasbeloppet (2012) betalas ut. Detta förutsätter att vård- och tillsynsbehovet för ett barn är så stort att det räcker för att grunda rätten till helt vårdbidrag. Vårdbidrag för enbart merkostnader kan betalas ut om merkostnaderna uppgår till av prisbasbeloppet (2012). Vårdbidraget, utom den del som motsvarar merkostnader, är skattepliktigt och pensionsgrundande. Syftet med vårdbidrag är att ge en förälder möjlighet att ta hand om ett barn med behov av särskild tillsyn och vård på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning. Prognosen är att antalet vårdbidrag ökar . Antalet hela vårdbidrag beräknas minska, medan antalet tre fjärdedels, halva respektive en fjärdedels vårdbidrag beräknas öka. Regeringen föreslår att för anvisar ett ramanslag på ca till anslaget 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn. Motion utan anslagseffekt 2012 I kommittémotion 2011/12:Sf312 (S) begärs i yrkande 15 ett tillkännagivande om barn med behov av särskilt stöd och om vårdbidraget. Många föräldrar kan enligt motionärerna vittna om att bedömningarna skiftat beroende bl.a. på var man bor och vilken handläggare man har. En översyn av vårdbidraget krävs för att förbättra och utveckla stödet till föräldrar med svårt sjuka barn. Likvärdiga principer för delat barnbidrag bör också gälla för vårdbidraget. Regeringens förslag till medelsanvisning har inte medfört några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. Utskottet noterar att på regeringens uppdrag presenterade rapporten handikappersättning och vårdbidrag. Av rapporten kan utläsas att lagstiftningen är otydlig, att stödformerna till viss del har svårt att passa in i dagens samhälle och att gränsdragningsproblem uppstår i förhållande till andra ersättningar både inom och utom socialförsäkringen. Enligt finns det behov av att förändra utformningen av förmånerna. Utskottet har senast i betänkande 2010/11:SfU1 uttalat att utskottet förutsätter att regeringen med anledning av rapporten tar initiativ till nödvändiga förändringar av vårdbidraget. Något tillkännagivande från ansågs däremot inte påkallat. Utskottet, som inte funnit anledning att ändra uppfattning i frågan, beklagar att regeringen ännu inte tagit initiativ till en förändring av vårdbidraget men förutsätter att regeringen nu vidtar nödvändiga åtgärder för att reformera vårdbidraget. Utskottet utgår från att regeringen därvid överväger om det finns skäl att ändra reglerna för vem som har rätt att få förmånen. Med det anförda avstyrker utskottet kommittémotion 2011/12:Sf312 (S) yrkande 15. Utskottet noterar att ISF på eget initiativ inlett en granskning av om det finns tecken på regionala skillnader i bedömningen av vårdbidrag. Resultatet av granskningen ska presenteras . Vidare genomför ISF en utvärdering av i vilken utsträckning vårdbidraget kompenserar föräldrar för det inkomstbortfall som uppstår när föräldern vårdar sitt barn. Utvärderingen ska presenteras . 1:7 Pensionsrätt för barnår Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning till anslaget 1:7 Pensionsrätt för barnår. Pensionsgrundande belopp för barnår kan tillgodoräknas fr.o.m. det år barnet föds och t.o.m. det år då barnet fyller . Om barnet är fött under någon av månaderna juli t.o.m. december tillgodoräknas det pensionsgrundande beloppet fr.o.m. det år då barnet uppnår t.o.m. det år då barnet fyller . Föräldrarna kan själva välja vem av dem som ska tillgodoräknas det pensionsgrundande beloppet. Om föräldrarna inte gör ett aktivt val kommer den förälder som har den lägsta pensionsgrundande inkomsten det aktuella året att tillgodoräknas barnårsrätt automatiskt. För föräldrar med mer än ett gemensamt barn i aktuell ålder kan endast en av föräldrarna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för ett och samma barnår. Barnårsrätt för adoptivföräldrar ges räknat den försäkrade fick barnet i sin vård, dock längst tills barnet fyller . Anslaget används för statlig ålderspensionsavgift för pensionsrätt för barnår, s.k. barnårsrätt. Regeringen föreslår att för anvisar ett ramanslag på till anslaget 1:7 Pensionsrätt för barnår. Regeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag om höjda bostadsbidrag till såväl barnfamiljer som hushåll utan barn. För barnfamiljer höjs dels det särskilda bidraget, dels bidraget till bostadskostnader. För hushåll utan barn höjs den procentuella ersättningen för bostadskostnader. bifaller regeringens förslag till medelsanvisning till anslaget 1:8 Bostadsbidrag. Därmed avslår motionsyrkanden om annan medelsanvisning. avslår motionsyrkanden bl.a. om bostadsyta och en översyn av bostadsbidraget. Jämför reservationerna 40 (S) och 41 (MP). Bostadsbidrag kan betalas ut dels till barnfamiljer, dels till hushåll utan barn om sökanden har fyllt 18 men inte . Bidrag beräknas med hänsyn till bl.a. familjens inkomst, antalet barn, bostadskostnaden och bostadens storlek. Ett preliminärt bidrag, beräknat efter en uppskattad bidragsgrundande inkomst, betalas ut med ett månadsbelopp. Den som får preliminärt bostadsbidrag är skyldig att anmäla ändringar av inkomsten och andra förhållanden som kan påverka bidragets storlek. Det slutliga bostadsbidraget bestäms när inkomsttaxeringen som bidrag har betalats ut är klar. Om hushållet har fått ett för lågt preliminärt bidrag betalar ut ytterligare bidrag. Om hushållet i stället har fått ett för högt preliminärt bidrag kan hushållet bli återbetalningsskyldigt. Skyldigheten att betala ut bidrag eller att återbetala vad som har betalats ut för mycket gäller dock bara om skillnaden mellan det slutliga och preliminära bidraget är eller mer. beslutade om ändrade regler för bostadsbidrag fr.o.m. (prop. 2004/05:112, bet. 2004/05:BoU9, rskr. 2004/05:281). Därigenom höjdes den del av bostadsbidraget som lämnas som särskilt bidrag till barnfamiljer med beroende på antalet barn. Vidare infördes ett umgängesbidrag på beroende på antalet barn till föräldrar som med anledning av vårdnad eller umgänge har sina barn boende hos sig. Utgifterna för bostadsbidrag har minskat under den senare delen av och . Minskningen beror dels på den samhällsekonomiska utvecklingen, dels på att bostadsbidragssystemet har reformerats. För att stärka ekonomin för de barnfamiljer som har det sämst stäält, inte minst ensamstående med barn, och därmed öka deras marginaler föreslår regeringen en höjning av det särskilda bidraget i bostadsbidraget med till för familjer med ett barn, med till för familjer med två barn och med till för familjer med tre eller fler barn. Förslaget beräknas öka kostnaderna för bostadsbidraget med ca . En samtidig satsning görs på unga utan barn som har bostadsbidrag. För att stärka deras ekonomi och öka deras marginaler föreslås att den procentuella ersättningen för ungas bostadskostnader höjs. Bidrag ska enligt förslaget lämnas , i stället för , av den del av bostadskostnaden som övertiger men inte och , i stället för , av den överskjutande bostadskostnaden . Antalet unga med bostadsbidrag uppgår till ca 45 000 personer, och den genomsnittliga höjningen av bostadsbidraget blir med förslaget . Kostnaden beräknas till . För att förstärka ekonomin för de barnfamiljer som har de lägsta inkomsterna föreslås en sänkning av den nedre gränsen för bostadskostnader vid vilken bidrag betalas ut från till . Förslaget når alla de 510 000 som uppbär bostadsbidrag. Bland alla ensamstående med barn berörs av förslaget som för dessa hushåll innebär en höjning av bidraget med . Kostnaden beräknas uppgå till . Regeringen föreslår att för till anslaget 1:8 Bostadsbidrag anvisar ett ramanslag på . Motioner med anslagseffekt 2012 I kommittémotion 2011/12:Sf312 (S) begärs i yrkande 16 i denna del att till anslaget 1:8 Bostadsbidrag anvisar mer än regeringen som en följd av motionärernas förslag om en tillfällig skattekredit för personer med försörjningsstöd som börjar arbeta. I kommittémotion 2011/12:Sf358 (SD) begärs i denna del att till anslaget 1:8 Bostadsbidrag anvisar mer än regeringen. Motionärerna anser att bostadsbidraget bör höjas för ensamstående föräldrar. I kommittémotion 2011/12:Sf283 (V) begärs i denna del att till anslaget 1:8 Bostadsbidrag anvisar mer än regeringen. Det särskilda bidraget och umgängesbidraget bör enligt motionärerna höjas med 150 respektive . I kommittémotion 2011/12:So569 (V) begärs i yrkande 6 beslut om att höja bostadsbidragets särskilda bidrag samt umgängesbidrag med 150 respektive . Motioner utan anslagseffekt 2012 I kommittémotion 2011/12:Sf312 (S) begärs i yrkande 14 ett tillkännagivande om höjt bostadsbidrag och behovet av en översyn av bostadsbidraget som ett bostadspolitiskt och familjepolitiskt instrument. Reglerna om bidragsgrundande bostadsyta kan bl.a. få till följd att ett byte till en större lägenhet med samma eller lägre hyra kan leda till att bidraget minskar eller uteblir. I kommittémotion 2011/12:Ub495 (MP) begärs i yrkande 15 ett tillkännagivande om förslag på hur bostadsbidraget kan utformas så att det blir oberoende av studentens ålder. I samma motion yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om möjligheten att söka bostadsbidrag halvårsvis. I motion 2011/12:Sf255 (S) begärs ett tillkännagivande om att den övre gränsen för att få bostadsbidrag bör ses över. Det blir alltmer vanligt att unga människor väntar med att skaffa familj eller väljer att leva ensamma. Enligt motionärerna bör man inte konservera normer om att man ska ha familj och barn. Den omläggning av politiken som inleddes i samband med regeringsskiftet innebär att en rad åtgärder vidtagits för att stärka möjligheten till egen försörjning genom arbete och minska bidragsberoendet. En politik med den inriktningen kommer successivt att minska behovet av såväl bostadsbidrag som övriga bidragssystem. måste utskottet konstatera att bostadsbidragen har en stor betydelse för de ekonomiskt svaga hushållens möjligheter att finansiera sitt boende. Till skillnad från generella bidrag har också bostadsbidragen den fördelen att de är riktade mot en avgränsad grupp och därmed är ett träffsäkert stöd till ekonomiskt utsatta personer. Regeringen har i denna proposition föreslagit höjningar av bostadsbidraget . Utskottet välkomnar regeringens förslag som innebär en förstärkning av ekonomin för de barnfamiljer som har det sämst ställt, inte minst ensamstående med barn, men också för hushåll utan barn.