bet · GZ01JuU1 · 2011-12-08 00:00:00 — Utredningen medborgarna för bättre offentlig service (SOU 2009:92) innehåller flera exempel på hur servicen på landsbygden kan utvecklas och förbättras. Regeringen bör fatta beslut som går i denna riktning. Fler civilanställda inom polisen, punkt 21 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 12. Vi vill se fler civilanställda inom polisen. Civilanställda behövs för att poliser ska kunna ägna sig åt polisarbete och inte sitta som arrestvakter eller i receptioner. minskar antalet civilanställda inom polisen . Det är inte effektivt. Poliser ska vara ute i verksamheten där de behövs. Obligatorisk personalhandledning, punkt 22 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 13. Att arbeta inom polisen innebär en utsatthet. Som polis möter man ofta människor i kris och hamnar även själv i situationer med starka upplevelser. Som exempel kan nämnas barnpornografiutredningar och grova våldsbrott. Inte minst utifrån ett arbetsmiljöperspektiv är det viktigt med handledning för poliser. Vi menar därför att personalhandledning bör bli en obligatorisk del av polisens verksamhet. Polisiär organisation mot organiserad brottslighet, punkt 23 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju292 av m.fl. (S) och 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 1. Det krävs en kraftfull mobilisering mot den organiserade brottsligheten. Vi vill slå ihop de enheter inom rättsväsendet som arbetar med dessa brott , och till en nationell spetsorganisation med namnet Polisens riksorganisation mot ekonomisk och organiserad brottslighet (). Det skulle enligt vår uppfattning innebära en tydligare och rakare ledningsfunktion inom polisen. Vår bedömning är att revirtänkandet på det sättet skulle minska och att informationsutbytet skulle fungera bättre. Brotten som det handlar om har en koppling till alla tre myndigheterna, och hanteringen skulle därför bli effektivare. Det gäller även underrättelsearbetet, som är en viktig del av både och Säkerhetspolisens arbete. En sammanslagning skulle sammanfattningsvis innebära ett bättre resursutnyttjande och främja öppenhet. Fristående utredningsmyndighet, punkt 24 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 10. Ingen statlig verksamhet är lika beroende av allmänhetens förtroende som polisen. Den instans som har våldsmonopol måste ha ett grundmurat förtroende för att upprätthålla sin legitimitet. Den borgerliga regeringen införde fr.o.m. en ny hantering av interna utredningar genom att flytta dem till . Vi menar att det inte är tillräckligt. Anklagelser om brott mot poliser och åklagare ska inte utredas av dem själva utan av en helt fristående myndighet. I flera jämförbara länder finns redan sådana fristående myndigheter. Om polismyndigheterna slås samman till en myndighet kommer dessutom den nuvarande modellen att innebära att vi är tillbaka på ruta ett, dvs. att internutredningarna kommer att handläggas av samma myndighet där de som utreds arbetar. Vi vill därför se en fristående utredningsmyndighet som utreder brott som har begåtts av poliser och åklagare. Det skulle stärka förtroendet för alla som genomför ett kompetent och engagerat arbete inom rättsväsendet. Polisutbildningen, punkt 25 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju326 av m.fl. (V) yrkande 2, 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 11 och 2011/12:Ju371 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2011/12:Ju232 av (M) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Ju248 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Ju263 av m.fl. (M), 2011/12:Ju286 av och (båda M), 2011/12:Ju350 av (KD), 2011/12:Ju371 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 3, 2011/12:Ju372 av (M) och 2011/12:Ju375 av m.fl. (S). Polisen har en avgörande roll i brottsbekämpningen. Därför är det viktigt med en modern, attraktiv och adekvat polisutbildning som är knuten till högskolan. Ett sådant förslag lämnades i utredningen polisutbildning (SOU 2008:39). För att främja polisutbildningens utveckling, säkra kvaliteten och engagera de studerande i deras utbildning bör de polisstuderande få samma rätt till insyn och inflytande över sin utbildning som övriga högskolestudenter. Om polisutbildningen blir akademisk skapas också bättre förutsättningar för forskning inom området, vilket i sin tur kan bidra till att effektivisera polisen. En högskolekoppling tillför också andra värden. Polisstudenterna skulle komma i kontakt med studenter från andra utbildningar. Detta anser vi är viktigt eftersom vi vill se polisen som en integrerad del av samhället i övrigt. Vi vill att polisutbildningen förlängs till och att det blir fler utbildningsorter. Detta bör kunna leda till en bred rekrytering och öka förutsättningarna för en större etnisk mångfald inom poliskåren. Specificering av Säkerhetspolisens resurser, punkt 28 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju399 av m.fl. (MP) yrkande 3. Säkerhetspolisens strategiska arbete för rikets säkerhet måste utvecklas. Det gäller särskilt miljöbrotten, den internationella ekonomiska brottsligheten, sexhandeln med kvinnor och barn över gränserna, narkotikahandeln och den illegala vapenhandeln. Dessa typer av brottslighet hotar demokratiska grundvalar och måste ha hög prioritet. Jag ifrågasätter dock de stora summor som regeringen har tillfört Säkerhetspolisen. och de folkvalda har en bristande insyn i Säkerhetspolisens arbete. Jag vill att regeringen återkommer till med detaljerade specifikationer av Säkerhetspolisens miljardstora budget. , punkt 29 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 54. har domstolar minskat i antal med ungefär hälften. har föreslagit att ytterligare fyra tingsrätter ska läggas ned. Om det sker försämras tillgängligheten och servicen för medborgarna. Det skulle även innebära ett hot mot rättssäkerheten med tanke på det redan hårda trycket på domstolarna. Det är viktigt att medborgarna känner förtroende för landets rättsskipande verksamhet. Vi menar att det är av stor betydelse att tingsrättsorganisationen inte förändras på så sätt att fler domstolar läggs ned. Statistik i vårdnadsmål, punkt 30 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju380 av (SD). finns det ingen jämställdhetsstatistik när det gäller vårdnadstvister. Det argumenteras för att gemensam vårdnad är bäst för barnet. Både män och kvinnor sägs vara väl lämpade som vårdnadshavare. Rimligen borde detta resultera i att de flesta vårdnadstvister utmynnar i gemensam vårdnad. I de mål där en förälder anförtros ensam vårdnad borde fördelningen mellan män och kvinnor vara lika. Jag anser att regeringen borde ge i uppdrag att sammanställa statistik över vilken part som tillerkänns vårdnaden i vårdnadstvister. Statistiken borde redovisas län för län och vara tillgänglig på webbplats. Beroende på utfallet av en sådan statistik kan den antingen fungera som ett varningstecken eller visa att domstolarna verkligen inte har förutfattade meningar när det gäller kvinnors och mäns lämplighet att anförtros vårdnaden. Kriminalvårdens resurser, punkt 31 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 48. Satsningarna på polisorganisationen har ökat trycket på resten av rättskedjan. Antalet klienter inom kriminalvården ökar. De har inte sällan komplexa problembilder. Denna utveckling ställer stora krav på kriminalvårdens utveckling och innehåll. Bristande resurser skapar en ineffektiv kriminalvård som riskerar att motverka de intagnas rehabilitering och försämrar arbetsmiljön inom kriminalvården. har tidigare rapporterat om kraftig överbeläggning och ett hårdare klimat inom anstalterna. Det är trångt både på anstalter och på häkten runt om i landet. Det förekommer att häktade transporteras långa avstånd, vilket är ineffektivt och resursslukande. Det är viktigt att personalstyrkan och lokalerna är anpassade efter de behov som finns för att skapa en väl fungerande kriminalvård. Vi anser därför att regeringen bör återkomma till med en redogörelse för om kriminalvårdens resurser används effektivt och är tillräckliga för att bedriva en fungerande verksamhet. Utslussningspeng, punkt 32 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 49. Tiden efter en anstaltsvistelse är svår trots att kriminalvården ska utformas på ett humant sätt så att den intagnes anpassning till samhället främjas och skadliga följder av frihetsberövandet motverkas. Förberedelserna för den intagnes frigivning ska särskilt inriktas på konkreta åtgärder för att underlätta övergången till ett liv i frihet. Syftet är att den intagne vid frigivningen i möjligaste mån ska ha sin försörjning ordnad genom arbete eller på annat sätt och att han eller hon ska ha tillgång till bostad. Bland dem som tas in i anstalt är fler än hälften narkotikamissbrukare. De flesta saknar arbete efter frigivningen och många saknar bostad. Risken att återfalla i brott är därför hög. Behandling ges inom kriminalvården. Den nya insatsen vårdvistelse ger ytterligare en möjlighet till behandling. Det är viktigt att kommunerna har en god beredskap att erbjuda bostad, utbildning, stöd och vård som behövs efter frigivningen. För att underlätta kommunernas möjlighet till detta anser vi att det bör utredas hur alla de resurser som finns inom missbrukarvården, , Arbetsförmedlingen osv. kan samordnas på ett bättre sätt för att ge varje enskild individ ett relevant stöd i samband med frigivningen med en s.k. utslussningspeng. Stödet ska vara individuellt och insatserna ska vara riktade mot t.ex. fortsatt missbrukarvård, arbetspraktik, utbildning och boende. Insatserna ska vara dokumenterade i en handlingsplan som har undertecknats av den enskilde, kriminalvården och kommunen. Regeringen bör utreda hur ett system med utslussningspeng skulle fungera på bästa sätt. En sådan utredning kan göras parallellt med det pilotprojekt som vi beskriver i motion Ju354 yrkande 4 (se även vårt särskilda yttrande s. 85). Statistik om intagnas medborgarskap, punkt 34 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju386 av (SD). Det är viktigt att myndigheternas statistik inte är missvisande. När det gäller Kriminalvårdens statistik om etnicitet och medborgarskap finns det vissa tveksamheter som behöver rättas till. En intagen person med enbart utländskt medborgarskap redovisas i statistiken som utländsk medborgare. En person med både svenskt och utländskt medborgarskap redovisas däremot i samma grupp som svenska medborgare. Jag anser att det borde finnas tre grupper i Kriminalvårdens statistik om medborgarskap: svenska medborgare, utländska medborgare och personer med både svenskt och utländskt medborgarskap. Detta skulle utan tvekan ge en klarare bild och trovärdigare statistik över hur situationen ser ut i våra fängelser och förbättra beslutsunderlagen för myndigheter och lagstiftare. Forskning och evidensbaserat arbete, punkt 35 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 22. Ett systematiskt och väl utvecklat brottsförebyggande arbete gör stor skillnad då det leder till minskad kriminalitet, vilket i sin tur medför minskat lidande för brottsoffer och minskade kostnader för samhället. Enligt har regeringen inte gett polisen tillräckligt goda förutsättningar i form av mål som är fastställda för och som är specifika, mätbara, relevanta och tidssatta. Vi menar att det är av avgörande betydelse att det brottsförebyggande arbetet fungerar. Vi anser därför att bör ges ett särskilt uppdrag att samla den kunskap som finns om internationellt och nationellt brottsförebyggande arbete som fungerar och anpassa dessa metoder till praktiskt polisarbete i samverkan med kommuner och andra myndigheter. Brottsligheten bland invandrare m.m., punkt 36 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju385 av och (båda SD) och 2011/12:Ju407 av och (båda SD). (Brå) har tagit fram statistik om brottslighet bland svenskar och invandrare som sedan utmynnat i två rapporter. Den första rapporten publicerades och hade rubriken och invandrares barns brottslighet en statistisk analys. Den andra rapporten publicerades med rubriken bland personer födda i och i utlandet. Den förra byggde på statistik och den senare byggde på statistik . Jag anser att det är av stor vikt att beslutsfattare och lagstiftare har adekvata underlag för att fatta riktiga och effektiva åtgärder mot brottslighet och brottsförebyggande åtgärder. Det är därför hög tid att ge Brå i uppdrag att genomföra en ny studie av hur brottsligheten bland svenskar och invandrare och invandrares barn utvecklats sedan den senaste studien. I uppdraget bör det även ingå en indelning av invandrare likt den som gjordes i studien . Det skulle även vara av värde för beslutsfattare och lagstiftare om det även gjordes en adekvat uppdelning i studien av boendeort i , i t.ex. stad, landsbygd och s.k. utanförskapsområden. För att få en tydligare bild av generella mönster för kriminella anser jag vidare att Brå bör särredovisa brottsdömdas samt brottsmisstänktas bakgrund avseende ursprungsland samt deras föräldrars och far- och morföräldrars ursprungsländer i sin statistik. Utbildning om sexuella övergrepp mot barn, punkt 37 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju273 av (S) och 2011/12:Ju274 av m.fl. (S). Antalet polisanmälningar om sexuella övergrepp mot barn har ökat sedan lagstiftningen om sexuellt våld mot barn förstärktes . Ett problem som blir ännu mer påtagligt när antalet anmälningar ökar är att det inom rättsväsendet inte finns tillräcklig kompetens för att ta emot och hantera anmälningarna. Även om kompetensen har ökat inom rättsväsendet, bl.a. genom utbildningsinsatser från och utvecklingen av s.k. barnahus, så finns det fortfarande brister. () har exempelvis påpekat att försvarsadvokater inte ingick i den utbildningssatsning som genomfört. Många sexuellt utnyttjade barn far illa under rättsprocessen och har svårt att få rättvisa. Brister i polisens och åklagarens hantering av utredningar gör att många förövare sannolikt går fria och att barnen aldrig får upprättelse för de kränkningar som de utsatts för. Både , barnpsykiatrin och rättsväsendet måste bli mycket bättre på att möta barnens speciella behov. Utbildning i att bemöta barn som varit utsatta för sexuella övergrepp bör bli obligatorisk för alla som har att göra med barnet genom den juridiska processen. Särskild utbildning behövs om ärendet gäller funktionshindrade barn med kommunikationssvårigheter. Rättsprocessen måste barnanpassas så att hänsyn tas till barns speciella sätt att hantera och vittna om sexuella övergrepp. Utbildningsinsatser om övergrepp mot barn bör genomföras redan på polishögskolorna, speciellt om barns utsatthet på internet. Vi anser att regeringen bör ta ett samlat grepp kring barns rättssäkerhet i samhället. Barnperspektiv inom rättsväsendet, punkt 38 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju324 av (S) och 2011/12:Ju332 av m.fl. (S) samt 2011/12:Ju362 av (M). Det är svårt att arbeta med brott som rör barn. Barn är inte lika verbala som vuxna och kan inte på samma sätt uttala sig och berätta vad de har blivit utsatta för. Det är därför viktigt att poliser får extra utbildning i hur barn fungerar. Likaså är det viktigt att domstolarnas personal får särskild utbildning så att hanteringen av ärenden som gäller brott mot barn blir rätt. Statusen för poliser och domare som arbetar med brott som rör barn bör höjas för att därigenom säkra att rättsväsendet fungerar optimalt också för samhällets yngsta. Inom hela rättsväsendet måste man enligt vår mening bli bättre på att anlägga ett barnperspektiv. tvingas många tusen barn i uppleva att en, eller båda, föräldrarna hamnar i fängelse. Ännu fler barn upplever hur deras föräldrar blir häktade eller hämtade till förhör. Redan i det första skedet, när föräldrarna hämtas av polisen, brister skyddet för barnen. De tvingas då uppleva hur polisen, oftast helt oväntat för barnen, tränger sig in i bostaden, eventuellt genomför husrannsakan och griper en eller båda föräldrarna. Det finns inga krav på polisen att ta med någon från när de griper föräldrar i hemmet. Vi anser att samarbetet mellan polisen och måste bli bättre i detta avseende och hänsyn måste tas till hur traumatisk denna situation är för ett barn. Det bör bli obligatoriskt att koppla in när föräldrar till barn grips. Vi anser att det är mycket anmärkningsvärt att det inte finns nationella riktlinjer för omhändertagande av barn till fängslade föräldrar. Genom att ta hand om barnen i ett tidigt skede kan vi spara mycket pengar åt samhället. Framför allt kan vi bespara barnen mycket onödigt lidande. Utbildning inom rättsväsendet om sexualbrott, punkt 39 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju329 av m.fl. (S). Det är av största betydelse att polisen har kunskap om hur den som blivit våldtagen reagerar psykiskt på sexuellt våld. Det är viktigt att den kunskap och forskning som finns om trauma och hur minnet fungerar tas till vara. Av de våldtäktsbrott som anmäls är det ett högt antal fall som läggs ned av polis eller åklagare. I inledande förhör kan polisen missa i händelseförloppet på grund av bristande psykologisk insikt. Med en psykologisk handledare som medverkar under förhör, som även skulle kunna fungera som krissamtalspartner, skulle den brottsutsatta få bättre förutsättningar att bearbeta det som hänt. Det finns stora behov och flera möjligheter att ge våldtagna personer en mer rättvis och rättssäker behandling vid polisförhör. Sålunda bör nya riktlinjer och lagstiftning för polisens handlingsschema vid förhör övervägas i syfte att möta den brottsutsattas behov. Utbildning för poliser i hbt-kunskap, punkt 40 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju378 av m.fl. (S) yrkande 1. Utbildning om hatbrott ingår i den ordinarie polisutbildningen. Stora delar av landets poliser saknar dock en adekvat hatbrottsutbildning. Medvetenheten om denna typ av brottslighet varierar också över landet. borde via sitt regleringsbrev få i uppdrag att vidta åtgärder för att öka samtliga polisers kompetens och förmåga att förebygga, upptäcka och utreda hatbrott. Detta behövs för att stärka möjligheten till hatbrottsutbildning för de poliser som saknar denna kompetens. Ökad kunskap inom polisen om arbetsmiljörelaterade brott, punkt 41 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju326 av m.fl. (V) yrkande 4. För att förebygga arbetsplatsolyckor är det oerhört viktigt att misstankar om brott på arbetsplatser utreds på ett adekvat sätt. Ett eftersatt område inom polisen är kompetens när det gäller arbetsmiljörelaterade brott. Precis som på många andra områden måste polisen ha specialkompetens även inom detta område. Polisens lokala myndigheter bör ges i uppdrag att se till att denna kompetens finns i hela landet. Ökad kunskap inom polisen om djurskyddsrelaterade ärenden, punkt 42 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju326 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2011/12:Ju352 av de (M). Ett område som länge har varit eftersatt inom polisen är djurskyddsrelaterade ärenden. Brott mot djur är självklart allvarliga i sig, men inte sällan är de också en del av annan brottslighet. Det kan handla om smugglingsbrott eller grym hantering och misskötsel av djur. Det kan också innebära en inkörsport för yngre personer till annan brottslighet eller vara en del av gängkriminalitet. En satsning på djurskyddspoliser kan därför även vara en viktig brottsförebyggande åtgärd. I har man särskilda djurskyddspoliser som arbetar enbart med brott mot djur. Jag anser att tillgång till djurskyddspolis bör finnas vid landets samtliga polismyndigheter. Nationell djurpolisstyrka, punkt 43 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju413 av och (båda SD). Djur som far illa väcker starka känslor, och attacker mot djur kan med fog tolkas som ett tecken på ett alltmer avhumaniserat samhälle. Det finns forskning som visar på starka samband mellan våld mot djur och annat våld i samhället. Mot denna bakgrund är det viktigt att arbete med djur och hanterande av brott mot djurskyddslagen sköts på ett korrekt och effektivt sätt. Att arbeta med djur och hantera brott mot djurskyddslagen kräver ofta både resurser och en särskild kompetens som dess värre ofta saknas inom den ordinarie polisorganisationen . För att effektivisera arbetet med denna typ av brottslighet anser jag att en nationell djurpolisstyrka bör inrättas. Samordnad utbildning för kriminalvårdare och skötare inom rättspsykiatrin, punkt 44 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju346 av m.fl. (S). Vi anser att en samordnad utbildning för kriminalvårdare och skötare inom rättspsykiatrin bör övervägas.