bet · GY01UbU10 · 2011-03-18 00:00:00 — 2010/11:UbU10 Studiestöd I betänkandet behandlar utskottet 23 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör studiestödsfrågor. I motionerna tas frågor bl.a. upp om fribeloppets avskaffande, återbetalning av studieskulder, förbättrade ekonomiska villkor för studerande med barn, samordning mellan sjuk- och aktivitetsersättning och studiemedel, tids- och åldersgränser för studiemedel, inackorderingstillägg och en avveckling av (). Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden bl.a. med hänvisning till gällande rätt, en aviserad proposition och en aviserad utredning. I betänkandet finns reservationer från Socialdemokraterna, och . Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2010/11:Ub203, 2010/11:Ub205, 2010/11:Ub252, 2010/11:Ub262, 2010/11:Ub292, 2010/11:Ub315, 2010/11:Ub326, 2010/11:Ub348 och 2010/11:Ub416 yrkandena 1 och 2. avslår motion 2010/11:Ub308. Samordning mellan studiemedel och sjuk- och aktivitetsersättning avslår motion 2010/11:Ub338. Reservation 1 (S, V) avslår motionerna 2010/11:Sf362 yrkande 11, 2010/11:Ub365 och 2010/11:Ub479. Reservation 2 (S, MP, V) Lån till ungdomar för körkortsutbildning avslår motion 2010/11:Ub303. Reservation 3 (MP) Tids- och åldersgränser för studiemedel avslår motionerna 2010/11:Ub355, 2010/11:Ub418 och 2010/11:Ub419. Reservation 4 (S, V) avslår motion 2010/11:C311 yrkande 11. avslår motion 2010/11:Ub313. Reservation 5 (S) avslår motion 2010/11:Ub281. avslår motion 2010/11:Ub263. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (FP), i (C), (S), (FP), (MP), (KD), (SD), (V), (S) och (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att avskaffa fribeloppet helt och att avskaffa fribeloppet för lånedelen i studiemedlen. I motionerna 2010/11:Ub203 (M), 2010/11:Ub205 (M), 2010/11:Ub252 (KD), 2010/11:Ub292 (C), 2010/11:Ub326 (M), 2010/11:Ub348 (KD) och 2010/11:Ub416 yrkande 1 (M) begärs att fribeloppet ska avskaffas helt för såväl studiemedlets lånedel som bidragsdel. Motionärerna framhåller som stöd för ett avskaffat fribelopp att det t.ex. leder till en minskad skuldsättning för studenterna, minskat svartarbete och därmed ökade skatteintäkter för staten och en ökad arbetslivserfarenhet för den enskilda studenten. Vissa motionärer framhåller också att studenterna själva som individer bör få bestämma hur mycket de vill arbeta. I motionerna 2010/11:Ub262 (M), 2010/11:Ub315 (M) och 2010/11:Ub416 yrkande 2 (M) föreslås att fribeloppet ska avskaffas för lånedelen. Studiemedlen är behovsprövade, vilket innebär att inkomster under kalenderåret som överstiger ett visst belopp, fribeloppet, reducerar studiemedlen. Fribeloppet är den inkomst den studerande får ha utan att studiemedlen minskar. Fribeloppet varierar med hänsyn till det antal veckor och den studietakt som den studerande har studiemedel för . Är inkomsten högre än fribeloppet minskas studiemedlen av den del av inkomsten som överstiger fribeloppet. Bidragsdelen och lånedelen minskas proportionellt, och reduktionsbeloppet fördelas på de veckor som studiemedel har beviljats för . Fribeloppets storlek beror på det antal veckor för vilka den studerande har studiemedel . Ju fler veckor den studerande har studiemedel , desto lägre är fribeloppet och omvänt. Utskottet har ställt sig bakom den höjning av fribeloppet med ca som föreslogs i budgetpropositionen fr.o.m. . Fribeloppet uppgår därmed till ca per kalenderår vid heltidsstudier (prop. 2009/10:1 utg. omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127). Att helt avskaffa fribeloppet eller att avskaffa det endast för lånedelen, som motionärerna föreslår, skulle dock medföra stora ökningar av statens utgifter, vilket utskottet inte kan ställa sig bakom. Utskottet avstyrker således motionerna 2010/11:Ub203, 2010/11:Ub205, 2010/11:Ub252, 2010/11:Ub262, 2010/11:Ub292, 2010/11:Ub315, 2010/11:Ub326, 2010/11:Ub348 och 2010/11:Ub416 yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ökade möjligheter för () att driva in studieskulder från låntagare bosatta utomlands. I motion 2010/11:Ub308 (KD) framhålls behovet av ökade möjligheter för () att driva in studieskulder från låntagare bosatta utomlands. Med anledning av förslagen i propositionen Rättvist och effektivt förändringar i studiestödssystemet har beslutat att CSN ska ges en möjlighet att säga upp studielån till omedelbar betalning om låntagare trots påminnelser och krav inte har betalat årsbeloppet eller avgifterna (prop. 2009/10:141, bet. 2009/10:UbU18, rskr. 2009/10:290). Utredningen om ett rättvisare och enklare studiemedelssystem för utlandsstudier i en globaliserad värld överlämnade delbetänkandet Förbättrad återbetalning av studieskulder (SOU 2010:54) till regeringen. Utredningen lämnar i delbetänkandet tre förslag som syftar till att öka återbetalningen av studieskulder främst vad avser låntagare bosatta utomlands enligt följande. En återbetalningsförsäkran bör införas. En skyldighet för studiestödstagare att lämna aktuell adress till CSN bör införas. Preskriptionstiden för studiestödsfordringar bör förlängas från till . Regeringen har aviserat att en proposition om förbättrad återbetalning av studieskulder ska avlämnas till . Utskottet är inte berett att föregripa den aviserade propositionen. Utskottet avstyrker därmed motion 2010/11:Ub308. Studenter och de sociala trygghetssystemen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förbättrade ekonomiska villkor för studerande med barn, om rätten till tilläggsbidrag, och om samordning mellan sjuk- och aktivitetsersättning och studiemedel. Jämför reservationerna 1 (S, V) och 2 (S, MP, V). Socialdemokraterna framhåller i motion 2010/11:Sf362 yrkande 11 att när det gäller studerande med barn så är skillnaderna mellan barns ekonomiska villkor stora, och de ökar. I motion 2010/11:Ub365 (M) begärs bl.a. en översyn av de ekonomiska villkoren för studerande med barn. Motionären i motion 2010/11:Ub479 (S) begär att en översyn ska göras av reglerna för att bevilja tilläggsbidrag för studerande med barn. Översynen ska syfta till att ge adoptivföräldrar rätt till tilläggsbidrag då de har barnet i sin vård i men adoptionen inte har vunnit laga kraft. I motion 2010/11:Ub338 (FP, C) framhålls behovet av att se över förutsättningarna för studier vid folkhögskolor för personer med funktionsnedsättning. Samordningen mellan sjuk- och aktivitetsersättning och studiemedel innebär att studiebidraget för dessa funktionshindrade inte längre betalas ut. Detta har fått till följd att funktionshindrade utan resursstarka föräldrar tvingas avstå från studier vid folkhögskolor. När det gäller yrkandena om förbättrade ekonomiska villkor för studerande med barn vill utskottet anföra följande. Tilläggsbidraget till studerande med barn infördes . Regler om tilläggsbidrag återfinns i 3 kap. 13 a och 13 b §§ studiestödslagen (1999:1395) och 3 kap. 11 ad och 15 §§ studiestödsförordningen (2000:655). Tilläggsbidraget är avsett dels för att förbättra situationen för barn i ekonomiskt utsatta familjer, dels för att underlätta studievillkoren för studerande som har eller får barn (prop. 2004/05:111, bet. 2004/05:UbU14, rskr. 2004/05:309). Studerande som har vårdnaden om barn kan söka tilläggsbidrag. Bidraget beviljas utöver ordinarie studiemedel. Man kan få tilläggsbidrag för varje barn t.o.m. det kalenderhalvår barnet fyller . Tilläggsbidraget är skattefritt och påverkar inte bostadsbidraget. Studerande som inte har rätt till studiemedel på grund av för hög inkomst har inte heller rätt till tilläggsbidrag. Tilläggsbidragets storlek beror på antalet barn som den sökande har vårdnaden om och och i vilken studietakt som studierna bedrivs. Exempelvis uppgår tilläggsbidraget för ett barn vid fyra veckors heltidsstudier till (2011). Den parlamentariskt sammansatta bedömde att tilläggsbidraget till studerande med barn fungerade väl och att det borde lämnas även i fortsättningen. Kommittén prövade även bidragets storlek och bedömde nivån som rimlig (SOU 2009:28 s. 274 f.). Utskottet har i samband med behandlingen av budgetpropositionen avstyrkt motioner om höjningar av tilläggsbidraget då utskottet inte ansåg att det fanns något sådant behov (prop. 2010/11:1 utg.omr. 15, bet. 2010/11:UbU2 s. 14, rskr. 2009/10:127). Utskottet vill i sammanhanget erinra om att höjdes barnbidragets flerbarnstillägg med för det andra barnet, för det tredje, för det fjärde och för det femte och varje ytterligare barn (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348). Även om barnbidraget ligger utanför studiemedelssystemet så innebär höjningen en ekonomisk förbättring för behövande barnfamiljer, särskilt för dem med många barn. Utskottet kan mot den redovisade bakgrunden inte se att det finns något behov av att höja tilläggsbidraget eller att i övrigt se över den ekonomiska situationen för studerande med barn. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2010/11:Ub365 och 2010/11:Sf362 yrkande 11. När det gäller yrkandet om frågan om personer som med socialnämndens medgivande tagit emot barn för stadigvarande vård och fostran i i syfte att adoptera har rätt till tilläggsbidrag innan beslutet om adoption har vunnit laga kraft kan följande sägas. För att tilläggsbidrag ska kunna lämnas krävs att den studerande ska vara vårdnadshavare för barnet eller barnen (prop. 2004/05:111 s. 24). Med detta avses att den studerande har den juridiska vårdnaden om barnet (se referatsamling ärende 2006-03332). Vidare har nämnden i ett annat ärende (2008-04179) slagit fast att en adoption av barn måste vara giltig i för att den studerande ska räknas som vårdnadshavare enligt 3 kap. 13 a § studiestödslagen. Utskottet är mot den redovisade bakgrunden inte berett att ställa sig bakom en ändring av gällande lagstiftning. Därmed avstyrker utskottet motion 2010/11:Ub479. infördes, efter beslut av en enig riksdag , en samordningsbestämmelse mellan studiemedelssystemet och sjuk- och aktivitetsersättningen. Bestämmelsen i 3 kap. 25 § första stycket studiestödslagen innebär att det inte är möjligt att under en och få både studiemedel och sjuk- och aktivitetsersättning. infördes möjligheten att få sjuk- och aktivitetsersättningen vilande vid studier (prop. 2005/06:159, bet. 2005/06:UbU21, rskr. 2005/06: 305, rskr. 2005/06:306, bet. 2005/06:SfU16, rskr. 2005/06:267). Samordningsbestämmelserna har bl.a. inneburit att personer med funktionshinder som studerar vid folkhögskolor och har haft både aktivitetsersättning och studiemedlets bidragsdel inte längre har rätt att få det sistnämnda bidraget. föreslog att sjuk- och aktivitetsersättning och studiemedel även i fortsättningen skulle samordnas (SOU 2009:28 s. 487 f.). Utskottet är väl medvetet om hur värdefulla och uppskattade studiemöjligheterna vid landets folkhögskolor är för de funktionshindrade. Såväl studiemedel som sjuk- och aktivitetsersättningen är dock utformade så att de ska täcka normala levnadsomkostnader. Utskottet ser i likhet med den inget behov av att ändra reglerna för samordning av studiemedelssystemet och sjuk- och aktivitetsersättningen. Därmed avstyrker utskottet motion 2010/11:Ub338. Frågor om villkoren för studiemedel Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett särskilt lån för körkortsutbildning och utökade tids- och åldersgränser för studiemedel. Jämför reservationerna 3 (MP) och 4 (S, V). I motion 2010/11:Ub303 (M) föreslås att CSN ska erbjuda ett särskilt lån för körkortsutbildning för ungdomar mellan . Det är enligt motionären angeläget att förbättra möjligheterna för unga att finansiera sin körkortsutbildning och därmed förbättra deras möjligheter att bli attraktiva på arbetsmarknaden eller att starta ett eget företag. I motion 2010/11:Ub418 (FP) efterfrågas en sänkning av den nedre åldersgränsen för rätten till studiemedel för de studerande som kommer direkt från gymnasieskolan till gymnasiala studier vid folkhögskolor. En översyn behöver göras av studiestödet när det gäller man kan beviljas studiemedel enligt motionären i motion 2010/11:Ub355 (S). Studerande som vill gå en yrkesförberedande gymnasial utbildning med studiemedel får inte studiemedel under en tillräckligt . I motion 2010/11:Ub419 (FP) efterfrågas en översyn av studiestödet i syfte att förlänga den längsta tiden och höja den högsta ålder för när man kan beviljas studiemedel. Motionären menar att det måste finnas ett utrymme för vidareutbildning och specialisering också för dem med lång utbildning. När det gäller yrkandet om att inrätta ett lån för körkortsutbildning för ungdomar mellan som ska administreras av CSN kan utskottet konstatera att det utöver vad som nämnts saknas närmare uppgifter om vilka villkor som ska gälla för lånet. Utskottet är mot den bakgrunden inte berett att uttala sig till förmån för att CSN eller någon annan statlig myndighet ska administrera några lån för körkortsutbildning som lämpligen den ordinarie kredit- och lånemarknaden kan sköta. Därmed avstyrker utskottet motion 2010/11:Ub303. Med anledning av yrkandet om en sänkning av den nedre åldersgränsen för studiemedel för de studerande som kommer direkt från gymnasieskolan till gymnasiala studier vid folkhögskolor vill utskottet anföra följande. Studerande som läser på grundskole- eller gymnasienivå kan enligt 3 kap. 1 § studiestödslagen (1999:1395) få studiemedel fr.o.m. höstterminen det år de fyller . Denna nedre åldersgräns gäller för utbildningar i avdelningarna A 1 och A 2 i bilagan till studiestödsförordningen (2000:655), dvs. gymnasieskolor, många folkhögskoleutbildningar, och statlig vuxenutbildning, vissa kompletterande skolor m.fl. kan de studerande vid dessa utbildningar få studiehjälp om de studerar på heltid. Studiemedel kan beviljas och betalas ut till studerande fr.o.m. vecka 27 det år han eller hon fyller . Det finns ingen nedre åldersgräns för studerande på högskola eller andra eftergymnasiala utbildningar (avdelningarna B 1 och B 2). Vid studier på högskolans basår (avdelning A 3) finns inte heller någon nedre åldersgräns för att beviljas studiemedel. Studiehjälpen i form av studiebidrag uppgår till . En elev som är och är inackorderad på folkhögskola kan få inackorderingstillägg. Studiemedlet uppgår till ca per studiemånad vid heltidsstudier (studiemedlet höjs med per studiemånad fr.o.m. ). Utskottet ansåg vid behandlingen av motsvarande motionsyrkande att det inte fanns något behov av ändring av den rådande ordningen (bet. 2009/10:UbU3 s. 62 f.). Utskottet vidhåller sin uppfattning i frågan. Därmed avstyrks motion 2010/11:Ub418. När det slutligen gäller yrkandena om tids- och åldersgränser för beviljande av studiemedel vill utskottet anföra följande. Tiden som man kan bevilja studiemedel för är begränsad. Skälet är dels att gränsen ska uppmuntra till effektiva studier, dels att kostnaderna ska hållas nere, både för de studerande och för samhället. För varje utbildningsnivå finns det gränser för hur många veckor studiemedel kan lämnas. Vilken tidigare utbildning den studerande har inverkar på antalet veckor som studiemedel kan betalas ut för studier på grundskole- och gymnasienivå. Den som redan har fullständig grundskoleutbildning eller motsvarande svensk eller utländsk utbildning kan få studiemedel för 40 veckors () grundskolestudier. Den som saknar grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning kan få studiemedel för 80 veckors () grundskolestudier. Den som saknar grundskoleutbildning och som behöver färdighetsträning i att läsa, skriva eller räkna kan få studiemedel i , eller totalt . Med färdighetsträning menas studier som motsvarar årskurs 16. Den som redan har en treårig gymnasieutbildning eller motsvarande svensk eller utländsk utbildning kan få studiemedel för 80 veckors studier på gymnasienivå. Den som saknar gymnasieutbildning eller motsvarande kan få studiemedel () för studier på gymnasienivå. För studier på eftergymnasial nivå kan studiemedel lämnas (). Utöver dessa tidsgränser kan studiemedel bara lämnas om det finns särskilda eller synnerliga skäl (3 kap. 8 § studiestödslagen). Studiemedel kan beviljas (3 kap. 3 § studiestödslagen). En begränsning av rätten att låna inträder emellertid (3 kap. 9 § studiestödslagen). Utskottet anser att dagens reglering gällande tids- och åldersgränser för att beviljas studiemedel är väl avvägd och således inte i behov av förändring. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2010/11:Ub355 och 2010/11:Ub419. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att möjligheterna att avskriva studieskulderna för personer som flyttar till stödområde A bör utredas. I motion 2010/11:C311 yrkande 11 begärs att möjligheterna att avskriva studieskulderna för personer som flyttar till stödområde A bör utredas. En avskrivning bör inledas efter det att man bott i stödområde A under i rad. Avskrivningen bör därefter fortsätta för varje ytterligare år som man bor kvar. Stödområden regleras av förordningen (1999:1382) om stödområden för vissa regionala företagsstöd. Stödområde A omfattar inland och delar av inre , dvs. kommuner i , och läns inland och hela , samt några kommuner i , och . Utskottet anser att studiestödssystemet inte bör användas som ett regionalpolitiskt instrument, t.ex. genom avskrivning av studielån för akademiker som bosätter sig i glesbygden, eftersom detta bl.a. kan leda till att systemet uppfattas som orättvist av låntagarna. Utskottet avstyrker därmed motion 2010/11:C311 yrkande 11. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att studiebidraget ska fördelas jämnt över årets månader och att se över reglerna om inackorderingstillägg så att de blir enhetliga. Jämför reservation 5 (S). I motion 2010/11:Ub281 (KD) begärs att studiebidraget fördelas jämnt över årets månader. Studiebidraget behövs även för familjer med låg inkomst, och det vore därför bättre att fördela studiebidraget över . Reglerna för inackorderingstillägg bör enligt motionärerna i motion 2010/11:Ub313 (S) ses över så att de blir enhetliga oavsett om eleven bedriver gymnasiestudier vid en skola eller vid en fristående skola. Studiehjälpen består av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg. Studiebidraget uppgår till och betalas ut för ett normalt läsår . Det extra tillägget uppgår till 855, . Behovet av tillägget prövas mot elevens och föräldrarnas ekonomiska förhållanden (2 kap. 1 och 7 §§ studiestödslagen). Ekonomiskt stöd för inackordering ges i vissa fall som ett kommunalt stöd och i vissa fall som ett statligt inackorderingstillägg. Hemkommunen har enligt 15 kap. 32 § skollagen (2010:800) ansvaret för att ge ekonomiskt stöd till de elever inom det offentliga skolväsendet (gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning eller påbyggnadsutbildning på komvux) som behöver inackordering. Stödet ska ges kontant eller på annat lämpligt sätt enligt kommunens bestämmande. Om stödet ges kontant, ska det betalas ut med lägst en trettiondedel av prisbasbeloppet för varje hel kalendermånad under vilken eleven bor inackorderad. Statligt inackorderingstillägg enligt studiestödslagen och studiestödsförordningen kan ges till elever utanför det offentliga skolväsendet (folkhögskolor, fristående gymnasieskolor, riksinternatskolor m.fl.). Beroende på avståndet, enkel resväg, mellan hemmet och skolan beviljas inackorderingstillägg med ett schablonbelopp som uppgår till lägst 1 190 och högst (2 kap. 7 § studiestödslagen och CSNFS 2001:6). I budgetpropositionen konstaterar regeringen att studiehjälpen sedan den infördes har varit i stort sett oförändrad i sin utformning. Regeringen ser därför ett behov av att se över studiehjälpssystemet i sin helhet i syfte att klargöra studiehjälpens roll och funktion och avser därför att tillkalla en särskild utredare för denna uppgift. Utredaren bör dessutom se över stödets utformning, bl.a. utifrån aspekten att studiehjälpen ska samspela med den nya gymnasieskolan som införs . Mot bakgrund av den EU-rättsliga utvecklingen bör utredaren också enligt regeringen särskilt se över om de nuvarande reglerna inom studiehjälpen är förenliga med (prop. 2010/11:1 utg.omr. 15 s. 32). Utskottet finner inte skäl att föregripa den aviserade utredningen. Därmed avstyrks motionerna 2010/11:Ub281 och 2010/11:Ub313. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att () ska avvecklas. I motion 2010/11:Ub263 (M) föreslås att () ska avvecklas och att banker och andra finansiella företag i stället ska ges ansvar att skapa ändamålsenliga lån till studenter och ansvara för administrationen av studiestödet. Den Studiesociala kommitténs samlade bedömning var att det inte finns några avgörande sakliga skäl för att föra över delar av den nuvarande studiestödsadministrationen till andra aktörer. Kommittén undersökte också möjligheten att överlåta hela studiestödsadministrationen i ny regi i form av . Kommittén förordade dock att CSN behåller ansvaret för studiestödsadministrationen. Kommitténs slutsats var att dagens studiemedelssystem och service sannolikt är mer effektiv och ändamålsenlig än vad någon annan aktör kan erbjuda, även om delar av verksamheten fortfarande behöver effektiviseras (SOU 2009:28). Utskottet har ingen annan uppfattning än utredningen och ser således inget behov av att låta banker och andra finansiella företag ta över någon del av studiestödsadministrationen. Därmed avstyrks motionen 2010/11:Ub263. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Samordning mellan studiemedel och sjuk- och aktivitetsersättning, punkt 3 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub338. beslutade att införa en samordningsbestämmelse mellan studiemedelssystemet och sjuk- och aktivitetsersättningen. Bestämmelsen innebär att det inte är möjligt att under en och få både studiemedel och sjuk- och aktivitetsersättning. Riksdagsbeslutet har bl.a. inneburit att personer med funktionshinder som studerar vid folkhögskolor och som har aktivitetsersättning inte längre har rätt att få studiemedlets bidragsdel. Många folkhögskolor har en studieform som är anpassad till de särskilda behov som de funktionshindrade har. En grupp som har ett ekonomiskt svårt utgångsläge har genom beslutet fått sina möjligheter att tillgodogöra sig utbildning väsentligt försämrade. Den ekonomiska situationen för dessa funktionshindrade studenter måste därför lösas. Det får bli regeringens uppgift att återkomma till med lagförslag eller i övrigt vidta behövliga åtgärder som tillgodoser vad vi nu anfört. Studerande med barn, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Sf362 yrkande 11 och avslår motionerna 2010/11:Ub365 och 2010/11:Ub479. är skillnaderna mellan barn stora i , och de ökar med den borgerligt förda politiken. Vissa barn föds in i knappa förhållanden där ensamstående föräldrar får vrida och vända på varenda krona för att få tillvaron att gå ihop. Andra barn föds i familjer där resurser, kontakter, språksäkerhet och rika valmöjligheter är en självklarhet. Vissa barn kommer alltid att ha ett försprång. Därför är det så viktigt med en solidarisk politik som stöder de barn som föds till sämre villkor. Mot denna bakgrund vill vi höja tilläggsbidraget för studenter med barn . Regeringen bör vidta behövliga åtgärder med anledning av vad vi nu anfört. Lån till ungdomar för körkortsutbildning, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub303.