bet · GY01SkU19 · 2011-02-24 00:00:00 — 2010/11:SkU19 Allmänna motioner om mervärdesskatt Allmänna motioner om mervärdesskatt I betänkandet behandlar utskottet ett antal motioner från den allmänna motionstiden . Bland motionerna finns ett flertal förslag som gäller skattesatserna på mervärdesskatteområdet. Vidare finns motioner som behandlar reglerna för ideell verksamhet och vissa andra frågor inom mervärdesskatteområdet. Samtliga motioner avslås. Till betänkandet har lämnats ett särskilt yttrande (S). Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2010/11:Sk201, 2010/11:Sk205, 2010/11:Sk209, 2010/11:Sk212, 2010/11:Sk219, 2010/11:Sk223, 2010/11:Sk236, 2010/11:Sk239, 2010/11:Sk242, 2010/11:Sk250, 2010/11:Sk261, 2010/11:Sk267, 2010/11:Sk287, 2010/11:Sk323, 2010/11:Sk334, 2010/11:Sk369, 2010/11:Sk403, 2010/11:Sk418, 2010/11:Sk433 och 2010/11:C311 yrkande 29. Ideell verksamhet second hand-försäljning, frivillig skattskyldighet och gränsen för skyldighet att redovisa moms avslår motionerna 2010/11:Sk247, 2010/11:Sk349, 2010/11:Sk429 yrkande 1, 2010/11:Sk443 yrkandena 13 och 2010/11:MJ278 yrkande 7. Omvänd skattskyldighet, mervärdesskatt vid import och avdrag för ingående mervärdesskatt avslår motionerna 2010/11:Sk360, 2010/11:Sk391, 2010/11:Sk401 och 2010/11:Sk409. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V) och (S). Ärendet och dess beredning I det följande behandlar skatteutskottet allmänna motionsyrkanden som rör mervärdesskatteområdet. Motsvarande motioner behandlades under förra i betänkande 2009/10:SkU28. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilagan. Utskottets förslag i korthet Utskottet avslår samtliga motioner om förändringar i skattesatserna på mervärdesskatteområdet. I ett flertal motioner föreslås sänkt eller slopad mervärdesskatt för nya grupper av varor och tjänster. I motion Sk201 av och (C) föreslås ett tillkännagivande om att momsen på glasögon och kontaktlinser ska sänkas. I motion Sk205 av (M) föreslås ett tillkännagivande om en sänkning av momsen för restaurang- och cateringtjänster. I motion Sk209 av (C) föreslås ett tillkännagivande om behovet av en översyn av dagens momssatser för att kunna sänka tjänstemomsen, inledningsvis frisör- och restaurangmomsen. I motion Sk212 av och (C) föreslås ett tillkännagivande om behovet av att skapa ekonomisk rättvisa inom kultur och idrott genom att sänka dansbandsmomsen från till . I motion Sk219 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att se över om de turistmomssatser som varierar kan göras mer enhetliga. I motion Sk223 av (FP) föreslås ett tillkännagivande om en översyn av momssatserna inom turistnäringen. I motion Sk236 av och (M) föreslås ett tillkännagivande om att sänka momsen för mat som serveras på restaurang. I motion Sk239 av Lisalott m.fl. (FP) föreslås ett tillkännagivande om en översyn av momssatserna inom turistnäringen. I motion Sk242 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att se över momsen på restaurangtjänster. I motion Sk250 av (M) föreslås ett tillkännagivande om en översyn av frågan om mervärdesbeskattning av digitala medier. I motion Sk261 av och (V) föreslås ett tillkännagivande om samma moms bör tas ut på alla kulturevenemang, dansanta eller ej. I motion Sk267 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om att harmoniserade momssatser bör tillämpas inom turismens fyra huvudkategorier. I motion Sk287 av och (C) föreslås ett tillkännagivande om att sänka den s.k. dansbandsmomsen. I motion Sk323 av Per Lodenius och (C) föreslås ett tillkännagivande om sänkt mervärdesskatt på dans. I motion Sk334 av och (FP) föreslås ett tillkännagivande om en översyn av mervärdesskattesatserna inom kultur och besöksnäring. I motion Sk369 av i (M) föreslås ett tillkännagivande om enhetliga momssatser. I motion Sk403 av (M) föreslås ett tillkännagivande om sänkt mervärdesskatt för hotell- och restaurangbranschen. I motion Sk418 av (M) föreslås ett tillkännagivande om lika momsvillkor för offentlig och privat drift av badanläggningar. I motion Sk433 av de och (M) föreslås ett tillkännagivande om att överväga möjligheten att avskaffa moms på veterinärkostnader. I motion C311 av (KD) yrkande 29 föreslås ett tillkännagivande om att bör verka inom EU för att öka möjligheterna att bevara kulturbyggnader genom att underlätta införandet av reducerad moms på renovering av historiskt värdefulla byggnader. Frågan om skattesatserna på momsområdet har länge varit föremål för diskussion, den var aktuell också vid förra årets behandling av allmänna motioner på mervärdesskatteområdet och är så alltjämt. Efter ett tillkännagivande från (bet. 2001/02: SkU18, rskr. 199) tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att göra en översyn av tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna och undantagen från beskattning inom mervärdesskatteområdet (dir. 2002:141). Utredningen lämnade delbetänkandet Enhetlig eller differentierad mervärdesskatt? (SOU 2005:57) med en rekommendation om att de nuvarande tre olika mervärdesskattesatserna 25, 12 och ersätts med en enda enhetlig skattesats, som beräknas till . I sitt slutbetänkande På väg mot en enhetlig mervärdesskatt (SOU 2006:90) presenterade förslag som rör livsmedelsmomsen och ett antal korrigeringar av gränsdragningar m.m. inom ramen för dagens differentierade skattesatser. Som en följd av dessa förslag skulle också en sänkning av normalskattesatsen möjliggöras. slutbetänkande har inte remissbehandlats. Inom EU har frågan om vilka varor och tjänster som bör kunna omfattas av reducerad skattesats diskuterats . lade kommissionen fram ett meddelande, KOM(2007) 380, inför rådet tillsammans med en utvärderingsrapport skriven av den oberoende tankesmedjan . I meddelandet för kommissionen ett resonemang om hur det framtida skattesatssystemet skulle kunna se ut. Parallellt med den principiella diskussion som fördes i rådet lämnade kommissionen ett begränsat, konkret förslag som bl.a. innebar möjlighet för alla medlemsstater att tillämpa reducerad mervärdesskattesats på de tjänster som ingick i försöket med reducerad skattesats på vissa arbetsintensiva tjänster (det s.k. lågmomsförsöket) och på restaurangtjänster. Vidare lämnade kommissionen förslag om vissa tekniska justeringar av texten i mervärdesskattedirektivet. Bland annat föreslogs ett tydliggörande av texten så att det framgår att även ljudböcker i fysiskt format och inte bara traditionella tryckta böcker omfattas av möjligheten till reducerad mervärdesskattesats. Vid möte nåddes en överenskommelse om att alla medlemsstater som så önskar ska få tillämpa lågmoms på de tjänster som ingår i lågmomsförsöket, på restaurangtjänster och på ljudböcker. Överenskommelsen antogs formellt . Efter uppgörelsen inom EU är det således numera möjligt för de medlemsstater som så önskar att införa reducerad mervärdesskattesats för vissa tjänster. Förutom vad som var möjligt kan de medlemsstater som så önskar införa reducerad mervärdesskattesats på följande tjänster: Renovering och reparation av privata bostäder. Fönsterputsning och städning i privata hushåll. Restaurang- och cateringtjänster, varvid tillhandahållande av (alkoholhaltiga och/eller alkoholfria) drycker får undantas. Mindre reparationer av cyklar, skor och lädervaror samt kläder och hushållslinne (inbegripet lagning och ändring). Hemtjänster såsom hemhjälp och vård av barn, gamla, sjuka eller personer med funktionshinder. I den grönbok om mervärdesskattens framtid, Ett enklare, stabilare och mera effektivt mervärdesskattesystem KOM(2010) 695 som publicerats och som utskottet kommer att behandla , sägs följande om skattesatserna i avsnitt 5.2.3 på s. 15. Det har framförts att tillämpningen av en enda mervärdesskattesats för samtliga varor och tjänster skulle vara en idealisk lösning, om målet är att maximera den ekonomiska effektiviteten. förespråkas ofta, och i synnerhet av hälsorelaterade, kulturella och miljömässiga skäl, reducerade skattesatser som ett politiskt instrument för att skapa en enklare och mer likvärdig tillgång till undervisning och kultur och incitament till miljöinnovation och en kunskapsbaserad resurseffektiv tillväxt. Den nuvarande variationen i normalskattesatserna i EU och de reducerade skattesatserna i vissa medlemsstater verkar inte störa den inre marknaden. Detta beror i huvudsak på att det finns korrigeringsmekanismer (särskilda ordningar för distansförsäljning av varor eller tjänster och nya fordon, se avsnitt 4.2.1) i det nuvarande mervärdesskattesystemet, men denna variation bidrar väsentligt till att komplicera systemet. Gränsöverskridande transaktioner med varor och tjänster till en reducerad skattesats skapar emellertid efterlevnadskostnader och oklarhet angående rättsläget för företag. Detta är särskilt ett problem när ett företag bli skyldigt att betala mervärdesskatt i en medlemsstat där det inte är etablerat. Man skulle kunna tänka sig mer öppenhet och en bindande databas online över de varor och tjänster som omfattas av reducerade skattesatser. Mervärdesskattesatserna för jämförbara produkter eller tjänster är fortfarande inkonsekventa. Medlemsstaterna får t.ex. tillämpa en reducerad skattesats på vissa kulturprodukter men måste tillämpa normalskattesatsen för konkurrerande tjänster online, som e-böcker och tidningar. I den digitala agendan för anges att man vid all översyn av den offentliga politiken bör beakta frågan om konvergens mellan den fysiska världen och världen online, även i fråga om skatter. För att avskaffa denna diskriminering finns två möjligheter: antingen att behålla normalskattesatsen eller att i den digitala miljön tillämpa de reducerade skattesatser som gäller för varor på traditionella bärare. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1) säger regeringen under avsnitt 1.7.4 Regeringens reformambitioner , s. 60, att sänkt mervärdesskatt för vissa tjänster förväntas bidra till ökad varaktig sysselsättning genom en växling från hemarbete till förvärvsarbete och att jämviktsarbetslösheten blir lägre. Detta gäller särskilt för restaurang- och cateringtjänster, där betydande effekter på den varaktiga sysselsättningen kan förväntas. Mervärdesskatten för dessa tjänster bör därför sänkas från . En utredning har tillsatts med uppdrag att ta fram lagförslag. I direktiv till Utredningen om sänkt mervärdesskattesats för vissa tjänster (dir. 2010:132) antagna framgår bl.a. följande. Utredaren ska ta fram ett lagförslag om sänkning av mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster (exklusive alkohol) från till samma nivå som livsmedel (). Utredaren ska också redovisa vilka effekter detta kan förväntas ha på den samhällsekonomiska effektiviteten, den varaktiga sysselsättningen och på företagande. Vidare ska utredaren analysera om sänkt nivå på mervärdesskattesatsen inom vissa andra delar av tjänstesektorn är en samhällsekonomiskt effektiv åtgärd i syfte att öka den varaktiga sysselsättningen. Utredaren ska även analysera vad en sänkt skattesats på dessa tjänster betyder i övrigt för exempelvis företagens administrativa börda och belastningen för . Vidare ska frågan om lämplig skattesatsnivå analyseras. Som en förutsättning för valet av lämplig skattesats gäller mervärdesskattelagens nuvarande struktur med tre nivåer med en normalskattesats () och två reducerade skattesatser (respektive ). Om utredaren finner skäl att föreslå förändringar av skattesatsnivåerna eller av de sektorer som ingår i respektive nivå, ska effekterna av dessa förändringar analyseras. Vid analysen av gränsdragning och skattesatsnivå, samt vid utformning av förslag, ska särskild vikt läggas vid frågan om administrativ börda för företagen och ökad belastning för . Även kontrollmässiga aspekter ska belysas. Uppdraget ska redovisas i två etapper. Ett delbetänkande om restaurang- och cateringtjänster ska lämnas och ett slutbetänkande . Utskottet framhöll i förra årets betänkande om allmänna motioner om mervärdesskatt, liksom vid tidigare års behandling av frågor om skattesatser på mervärdesskatteområdet, att ordningen med reducerade skattesatser och undantag genomgått en grundlig kartläggning och analys som visar att det finns goda skäl att sträva efter ett system med så få undantag och områden med reducerad skattesats som möjligt. framgår det att önskemålen om enkla och lättillämpade skatteregler inte kan ses isolerat utan måste vägas mot andra samhälleliga behov. Utan att i grunden frångå denna tidigare inställning delar också utskottet regeringens reformambitioner i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 s. 60) att sänkt mervärdesskatt för vissa tjänster kan förväntas bidra till ökad varaktig sysselsättning genom en växling från hemarbete till förvärvsarbete. Utskottet finner att det med hänsyn till de möjligheter som finns inom ramen för att tillämpa reducerade skattesatser för vissa tjänster finns all anledning att avvakta resultatet av den utredning som regeringen har tillsatt och att därefter på nytt överväga dessa frågeställningar. Utskottet ser därmed inte någon anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen om en omedelbar förändring av mervärdesskattestrukturen. Ideell verksamhet second hand-försäljning, frivillig skattskyldighet och gränsen för skyldighet att redovisa moms Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om den ideella sektorns mervärdesbeskattning. Jämför särskilt yttrande (S). I motion Sk247 av (M) föreslås ett tillkännagivande om momsregler för second hand-butiker som innebär att denna verksamhet är fortsatt momsbefriad. I motion Sk349 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om att ideellt driven second hand-verksamhet i inte bör vara momsbelagd. I motion Sk429 av och (KD)yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att införa en regel som undantar den ideella sektorn från moms om den skattepliktiga omsättningen av varor och tjänster understiger en viss nivå. I motion Sk443 av m.fl. (S) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att ideell second hand-verksamhet även fortsättningsvis ska vara momsbefriad, i yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att ideella organisationer inte ska omfattas av momsplikt vid lokalförhyrning. i yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen vid en eventuell förändring av mervärdeslagstiftningen bör finna vägar för att kompensera den ideella sektorn för minskade ekonomiska resurser till sin verksamhet. I motion MJ278 av (M) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att förändringar beträffande mervärdesskattebefrielse för ideella föreningar inte får försämra villkoren för hästsporten och hästsektorn. Allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund som bedriver verksamhet som de inte behöver betala inkomstskatt för enligt inkomstskattelagen ska enligt dagens regler i 4 kap. 8 § mervärdesskattelagen (1994:20, ML) inte heller betala någon mervärdesskatt för omsättningar som görs i denna verksamhet. Sådana allmännyttiga ideella föreningar som är befriade från inkomstskatt och mervärdesskatt saknar liksom privatpersoner möjlighet att dra av mervärdesskatten på sina inköp. har i betänkandet Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv (SOU 2002:74) funnit att det generella undantaget från mervärdesskatt för allmännyttiga ideella föreningar och trossamfund som finns i inte är förenligt med EG-rätten. har också i en formell underrättelse till uppmärksammat att de svenska mervärdesskattereglerna för allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund inte synes överensstämma med EG:s mervärdesskattedirektiv. Finansministern har i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2008/09:533) sagt följande: Regeringens utgångspunkt är att undvika ändringar i momsreglerna för ideella föreningar och registrerade trossamfund, men vi kan komma att behöva ändra våra regler i ljuset av hur den fortsatta rättsliga processen utvecklar sig. Regeringen har bett två utredare att undersöka hur de svenska skattereglerna kan utformas för att dessa ska överensstämma med EG-rätten, om en lagändring behöver genomföras (Fi2008:D). Utgångspunkten för utredarnas arbete är således att undvika ändringar men om ändringar i lagen måste göras som leder till negativa ekonomiska konsekvenser för den ideella sektorn i sin helhet ska utredarna föreslå kompenserande åtgärder. Regeringen eftersträvar enkla regler som inte innebär ökat administrativt krångel. I rapporten för den ideella sektorn, m.m. (Ds 2009:58) som överlämnades lämnar utredarna ett antal förslag till ändringar av mervärdesskattelagen. I rapporten föreslås bl.a. att vissa begrepp i lagen anpassas ytterligare till EG-rätten och att de särskilda momsreglerna för ideella föreningar och registrerade trossamfund slopas. Bakgrunden är att Europeiska kommissionen konstaterar att de särskilda momsreglerna för allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund strider mot EG:s momsdirektiv och därför har beslutat att inleda ett fördragsbrottsförfarande mot . Det är viktigt att verksamhet som är skattebefriad även fortsättningsvis kan vara det, i den mån det är möjligt enligt momsdirektivets bestämmelser. Därför har en översyn gjorts av de befintliga undantagen i momslagen, och dessa har anpassats ytterligare till de undantag från moms som gäller enligt EG-rätten. Undantag för mervärdesskatt föreslås även i fortsättningen gälla för allmännyttiga ideella föreningar, stiftelser och registrerade trossamfund som tillhandahåller social omsorg inklusive själavård, idrottstjänster och fysisk träning, vissa kulturella tjänster och utbildningstjänster. Det föreslås att ett särskilt undantag införs för penninginsamlingsevenemang, som innebär att varor och tjänster i begränsad utsträckning kan säljas utan mervärdesskatt i syfte att finansiera en ideell verksamhet. Försäljning av skänkta varor som görs av allmännyttiga ideella föreningar eller registrerade trossamfund ska vara momspliktig men en reducerad mervärdesskattesats () föreslås. För att minska den administrativa bördan för dem som eventuellt kommer att omfattas av momssystemet genom förslagen föreslås en skattebefrielse för företag med skattepliktig omsättning som uppgår till högst . Reglerna kommer även att gynna alla småföretag, oavsett företagsform. Det är angeläget, säger utredarna, att förslagen inte försämrar ekonomin för ideell verksamhet, vilket i sin tur kan påverka aktiviteten i sektorn. Eventuella sådana effekter kan medföra att ytterligare kompensationsåtgärder kan bli aktuella. Det vore önskvärt att kunna beskriva och analysera konsekvenserna av de föreslagna lagändringarna i siffror för såväl hela som delar av den ideella sektorn. Den ideella sektorn är dock inte grundligt kartlagd. saknas i stor utsträckning statistik om den ideella sektorns ekonomiska verksamhet. Det är därmed inte heller möjligt att på ett mer kvalificerat sätt bedöma om ytterligare någon del av den ideella sektorn kommer att påverkas så negativt att särskilda kompenserande åtgärder borde vidtas. En generell åtgärd som trots avsaknad av kvalitetssäkrade uppgifter om storleken på vad som kunde behöva kompenseras enligt utredarna kan övervägas är att öka de statliga organisationsbidragen till den ideella sektorn. Något färdigt förslag i denna fråga lämnas dock inte. Detta beror dels på bristen på statistik om den ideella sektorns ekonomiska verksamhet, dels på kravet att alla förslag ska vara finansierade. De hyresgäster inom den ideella sektorn som kan få ökade lokalkostnader till följd av förslaget om moms på uthyrning av verksamhetslokaler borde kompenseras för detta och ett alternativ till en sådan individuell kompensationsordning skisseras. Förslag lämnas om en utvärdering av konsekvenserna för den ideella sektorn genom vilket man ska kunna följa upp effekterna av den nya lagstiftningen. En sådan utvärdering bör kunna ge ett förbättrat underlag för att bedöma om det finns behov av eventuella kompletterande kompensatoriska åtgärder eller andra justeringar av det föreslagna regelverket. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 s. 147) säger regeringen: Det finns ett behov av att justera begreppet yrkesmässig verksamhet, vilket kan komma att påverka den ideella sektorn. Regeringen har för avsikt att hos ansöka om möjlighet att införa mervärdesskattebefrielse vid omsättning under visst belopp. Skälen härför är att det är angeläget att ha en aktiv folkrörelse i . Den verksamhet som bedrivs av ideella föreningar och registrerade trossamfund har en folklig förankring och betydelse för demokrati, välfärd, trygghet, hälsa och livskvalitet i det svenska samhället. Det är en utgångspunkt att villkoren för folkrörelserna i inte ska försämras. Europeiska kommissionen har riktat klagomål mot angående definitionen av yrkesmässig verksamhet i mervärdesskattelagen. En anpassning av yrkesmässighetsbegreppet till kommer bl.a. att påverka ideella föreningars situation i mervärdesskattehänseende. gav två utredare i uppdrag att utreda frågan och rapporten (Ds 2009:58) redovisades . Rapporten har remissbehandlats. Regeringen bedömer att det med hänsyn till inte är möjligt att undvika en justering av begreppet yrkesmässig verksamhet. En åtgärd som kan bli aktuell är en skattebefrielse för omsättning av varor och tjänster om omsättningen inte överstiger ett visst belopp. En sådan regel kräver dock tillåtelse från EU. Regeringen har för avsikt att lämna in en ansökan till kommissionen om att få införa en sådan regel. har också i brev till kommissionen uppmanat kommissionen att inom ramen för en ny strategi för det gemensamma regelverket för mervärdesskatt inom EU även se över reglerna om undantag för mervärdesskatt för sådan verksamhet som bedrivs av folkrörelserna. Ideella sektorn kan även komma att påverkas av de förslag vad gäller inkomstskatt som lämnats av Stiftelse- och föreningsskatteutredningen i betänkandet Moderniserade skatteregler för ideell sektor (SOU 2009:65). Betänkandet bereds inom . har i en ansökan till kommissionen begärt ett sådant särskilt bemyndigande enligt artikel 395 i rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt att med avvikelse från artikel 287 införa en omsättningsgräns som angavs i budgetpropositionen . Ansökan omfattar subjekt inom ideell sektor och avser införandet av en omsättningsgräns för mervärdesskatt på uttryckt prisnivå. Detta värde ska kunna indexuppräknas och ansökan avser undantag utan begränsning i tiden. Utskottet menar liksom regeringen i sin skrivelse till kommissionen att den ideella sektorn i tar ett stort samhällsansvar och bidrar till en berikande mångfald. Verksamheten inom den ideella sektorn ger alla medborgare verktyg för samhällsengagemang och bidrar till ett samhälle där medborgarna är engagerade i socialt arbete, kulturfrågor, mänskliga rättigheter, miljöarbete, utbildning och hälsofrågor som t.ex. idrott. Föreningarna organiserar också en mångfald politiska, ekonomiska och sociala intressen. Utskottet vidhåller sin inställning från föregående år om att alla de åtgärder som kan förväntas bör innefatta en helhetsbedömning av påverkan på den ideella sektorn. Det är viktigt att de sammanvägda förslagen inte innebär en försämring. Utskottet som ser positivt på de ansträngningar som görs för att bevara goda förutsättningar för den ideella sektorns verksamheter vill därför avvakta resultatet av dessa. Omvänd skattskyldighet, mervärdesskatt vid import och avdrag för ingående mervärdesskatt Utskottets förslag i korthet avslår förslag om reglerna om omvänd skattskyldighet i byggbranschen, om mervärdesskatt vid import och om avdrag för ingående mervärdesskatt. I motion Sk391 av (M) föreslås ett tillkännagivande om tydliggörande av reglerna om omvänd skattskyldighet för byggbranschen. I motion Sk401 av (M) föreslås ett tillkännagivande om införande av förvärvsmoms vid import från länder utanför EU. I motion Sk409 av (M) föreslås ett tillkännagivande om en översyn av avdragsrätten för ingående mervärdesskatt vid inköp av fordon.