bet · GZ01UU1 · 2011-11-23 00:00:00 — Det är bra, men det bör kompletteras med en handlingsplan för att förverkliga de ovan nämnda resolutionerna i alla samarbetsländer. Inte minst har vi möjlighet att verka för att EU ska upprätta handlingsplaner för genomförande av resolutionerna och 1820 och att det i skrivs in en politisk förpliktelse att leva upp till resolutionerna. Det räcker inte att tala om säkerhet, man måste också agera. Jag yrkar därför bifall till reservation 3. Jag börjar med att yrka bifall till reservationer 1 och 2. ser positivt på att deltar i internationella samarbeten. Det är viktigt att vi inledningsvis slår fast detta. Vi anser till exempel att FN och utgör viktiga samarbetspartner. Vi sätter också stort värde på det nordiska samarbetet. Det är dock precis lika viktigt att slå fast att man bör ha en vägledande bild för sina samarbeten och att man låter de avtal man ingår styras av detta. Ett gott samarbete med andra länder och andra parter bör kunna ske genom ett ömsesidigt förtroende och gemensamma intressen. Av denna anledning finner vi i att vi måste ifrågasätta fler av de så kallade samarbeten som har ingått eftersom vi frågar oss vilken relevans de egentligen har. Låt mig ta ett exempel. Under en följd av år har ingått i ett samarbete med där vi för miljonbelopp har bidragit till finansieringen av reningsverk längs med . ifrågasätter vi inte behovet av reningsverk och rent vatten i , och det är möjligt att det fanns ett behov av stöd för i . Jag måste dock säga att jag har svårt att se varför inte själva skulle kunna bära kostnaden för dessa reningsverk. Trots den bitvis bristfälliga ekonomi som vår granne i öst uppvisar är fortfarande en av världens stormakter, och med stora inkomster från gas och olja innehar helt andra ekonomiska muskler än vad lilla har. Det framstår som orimligt att vi fortfarande ska betala dessa reningsverk. Vi kan som sagt förstå att det har funnits ett behov av att stötta till en positiv utveckling efter , men har det gått , och efter av svenskt miljö- och demokratistöd till är det enligt vår mening nu dags för en avslutning. Vi anser att bör ta ansvar för finansieringen av sina egna reningsverk i , och vi anser det inte försvarbart att ansvaret ska ligga på svenska skattebetalare. Vi vill gärna se ett gott samarbete med genom ett ömsesidigt förtroende och gemensamma intressen men inte genom bistånd till ett land som enligt , DAC:s, kriterier inte räknas som ett utvecklingsland. Dessa reningsverk är dock inte det enda projekt som finansierar i . Vi bedriver också vissa typer av jämställdhetsarbete via Sida inom ramen för Östersjöarbetet. Enligt Sidas årsredovisning har pengar som gått via dessa anslag använts bland annat till att ordna pappautbildningar för ryska män i för att förändra könsroller. Jag kan förstå att det finns en vilja att verka för jämställdhet i andra länder, men jämställdhetspolitik av detta slag borde vara en verksamhet som faller inom det enskilda landets ansvar, särskilt när inte räknas som ett utvecklingsland. Rimligen borde regeringen i stället till exempel ta mer ansvar för en värdig äldreomsorg i . Med hänvisning till det anförda vill vi bland annat minska samarbetet när det gäller med 83 miljoner. Vi ställer oss däremot positiva till samarbete inom Visbyprogrammet och Östersjöteamet på områden som handlar bland annat om att samverka mot skogsbränder och mot trafficking och att ha ett utbyte inom forskning och utbildning. Där skulle vi gärna se ett ännu närmare samarbete med våra baltiska grannländer. Vi har dessutom en motivreservation i föreliggande betänkande där vi har en annan motivering än majoriteten. Som har anförts är inte principiellt emot internationella insatser i andra länder. I flera fall anser vi det vara viktigt att bidra till fred och stabilitet. Däremot kan vi inte instämma i utskottets positiva inställning till utvecklingen av EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik samt EU:s gemensamma utrikestjänst, EEAS. är kritiskt inställda till EU:s gemensamma försvars- och säkerhetspolitik eftersom vi ser med oro på att alltmer engagerar sig i internationella militära insatser som har en begränsad förankring hos det svenska folket och som har begränsade möjligheter att få inflytande över. Vi ser även kritiskt på EU:s gemensamma utrikestjänst eftersom det ofrånkomligen urholkar svenska utrikespolitiska intressen när mycket av vår utrikespolitik överlåts åt EU. Avslutningsvis yrkar jag återigen bifall till våra reservationer 1 och 2. Jag blev lite undrande när talade om biståndet till under behandlingen av just detta betänkande eftersom vi nu talar om internationell samverkan och inte om biståndsbudgeten. Det som tog upp handlade väl mer om biståndsbudgeten. Jo, jag är mycket väl medveten om att vi inte talar om bistånd . Men har gett bistånd till . anser jag att det enda som man har gjort är att man har flyttat detta till ett annat utgiftsområde och inte längre kallar det bistånd utan grannsamverkan. Men vi ger fortfarande stora medel till som självt har stora möjligheter att stå för dessa kostnader. Då anser jag att särskilt dessa reningsverk är någonting som självt ska kunna ta ansvar för. Jag anser därför att vi fortfarande ger bistånd till . Vi har bytt namn på det. Då kan jag konstatera att det egentligen inte är de medel som talar om just nu som vi diskuterar , utan detta tillhör biståndsbudgeten som vi kommer att diskutera . Om man tittar på det som har skett med det bidrag som har getts för miljöåtgärder i måste vi tänka på att det faktiskt gynnar oss själva också och den gemensamma som vi på något sätt måste skydda. Även om har de ekonomiska medlen hjälper inte det om inte har den politiska viljan. Vi kommer inte att få ett renare så länge självt inte vill. Därför är det bra att arbetar med att rena och med att hjälpa våra grannländer att också rena Östersjön.I och för sig tror jag inte att det är så att vi fortfarande betalar för ryska reningsverk. Vi har tidigare gjort det, men jag tror inte att det är så . Jag vill klargöra att det i årets budget från regeringen klart och tydligt står att 35 miljoner går till reningsverk i . De pengar vi talar om finns under detta anslag. 35 miljoner går också till olika andra projekt i - jag ser detta som det som förut har varit biståndsarbete men som flyttats till utgiftsområde 5, som vi diskuterar. Inom det området föreslår vi bland annat en minskning med 83 miljoner.Apropå detta med att inte har ekonomiska möjligheter och måhända inte vill ta sitt ansvar: Ja, det må vara så. Men jag tycker kanske inte att svar ska vara: Okej, ni vill inte ta ansvar, så vi betalar i stället.Kanske borde det finnas andra vägar att påverka . Till exempel har byggt en gasledning genom svenska vatten. Vi tycker väl att man borde ha ställt upp tydligare villkor: Ska ni få bygga en gasledning genom våra vatten bör ni också kunna ta er del av ansvaret för ett rent . Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. En lång rad år har vi socialdemokrater haft en egen motion och egna förslag om kostnader inom utgiftsområde 5, Internationell samverkan, härrörande sig från att regeringen skurit ned på , det institut som är en av världens mest ansedda tankesmedjor för fredsforskning.I den budget som regeringen nu lagt fram ser vi att man inte fortsätter att göra sådana neddragningar. Över det är naturligtvis vi socialdemokrater väldigt glada. Därför har vi inte lagt fram något förslag i det avseendet.Dock är det ledsamt att jag inte kan svära mig fri från misstanken att detta har att göra med vem som är ordförande för . Så länge ordföranden hette var det besparingar. Men när en före detta moderat riksdagsledamot blev ordförande i slutade regeringen med sin besparingsiver beträffande detta institut. Det är det värt att notera. Jag är alltså lite ledsen över att jag inte kan svära mig fri från nämnda misstanke.När det gäller det utgiftsområde vi nu diskuterar handlar det om vad det är för institutioner och organisationer som i en internationell samverkan ger stöd. Vi socialdemokrater har hävdat att återigen måste vara ett av de ledande länder som hanterar medling och förhandlingar i olika konflikter ute i världen.Går man tillbaka i historien ser man att är ett av de länder som alltid haft medlare och som varit duktigt med att delta för att bringa ordning i konflikter runt om i världen. Är det någon som kan peka på någon som är utsedd till att vara medlare och förhandlare i några av världens konflikter ? Nej, har helt fallit undan i detta avseende! är det norrmän som är med. Det är från och andra som är betydligt mer aktiva. Det är synd att det är så.Sverige har lång tradition, god kunskap och ett utrikesdepartement med väldigt dugliga personer. Tyvärr finns det inget intresse från regeringens sida. Det syns tydligt också i det här förslaget. Det är tråkigt. Här borde man anstränga sig ännu mer.Jag vill ändå ge en eloge till vår delegation nere i under ledning av ambassadör som mycket aktivt deltar. Också ger där stöd till olika think tanks som finns runt i som i sin tur arbetar med att delta i medlingar och fredsförhandlingar i världen. Det är gott, men skulle kunna vara betydligt mer aktivt på detta område.Jag vill ta tillfället i akt att också säga att när vi nu diskuterar internationell samverkan finns det även en annan del som så att säga ska vara med i alla dessa samarbeten - tog tidigare upp detta - nämligen detta med kvinnors roll i fredsarbetet vid konflikter när det gäller att bygga säkerhet. Där finns det två FN-resolutioner, 1325 och 1820, som bidrar till detta. I allt som regeringen gör och föreslår när det gäller internationell samverkan borde det vara "mainstreamat" att detta ska vara en röd tråd i all verksamhet. Också om det hade man kunnat skriva betydligt mer i den budgetproposition som vi behandlar.Julia Kronlid menar att vi inte ska ha något som helst samarbete med därför att självt klarar av att betala sitt. Jag tycker att det är helt rätt. har rejält med pengar; det råder ingen tvekan om det. Därför ska vi inte bidra till infrastrukturinvesteringar, till vägar, reningsverk och så vidare. Det kan landet självt betala. Den förändringen av stödet har faktiskt skett.Vad det nu handlar om är att bidra till en modernisering av den ryska samhällsapparaten, om att i olika projekt kunna påverka för att man ska få en mer demokratisk attityd och för att man ska lyssna på sina egna medborgare och öppna upp sitt samhälle för mer tänk - ungefär som här i . Det tycker jag är högst rimligt, så i den meningen försvarar jag regeringen.Det bistånd som förr fanns till har förändrats till att nu mer vara ett systemförändrande stöd, något som jag ställer upp på och tycker är bra. Det är rimligt att vi finns med för att ge impulser till att modernisera sitt arbetssätt.Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Temat för morgonens debatt här är utrikesutskottets betänkande om utgiftsområde 5, Internationell samverkan. Det handlar om ett ramanslag om , vilket i det stora sammanhanget kanske är en förhållandevis liten del av budgetpropositionen som helhet. Men här är kanske inte pengarna, krontalet, det viktiga, utan här berörs områden och ställningstaganden som är helt centrala för svensk utrikespolitik.Bra med betänkandet är att det är ett utryck för den breda parlamentariska uppslutning som finns kring att ska ha och driva en aktiv utrikespolitik där frågor som rör internationell samverkan och arbetet för fred och säkerhet ska stå allra högst på dagordningen. Det är något som jag varmt välkomnar.Fru talman! Jag vill göra ett par nedslag i de delar av utskottets betänkande som jag uppfattar som särskilt viktiga.För det första tar man i betänkandet fasta på att Europeiska unionen är det centrala forumet för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Så är det, och så kommer det att förbli. Europasamarbetet har utsatts för påfrestningar genom den ekonomiska krisen. Ändå finns det nu ännu större anledning att fördjupa och förstärka vår gemensamma utrikespolitik. Det är genom ett aktivt deltagande inom EU:s utrikespolitik som vi allra bäst förvaltar intressen. Det är då vi kan uppnå verklig skillnad genom att påverka en union som i sig består av en halv miljard människor och som utgör världens största gemensamma marknad. Därför är det också centralt att EU:s utrikespolitik fortsätter att utvecklas och att den nya utrikestjänsten får möjlighet att spela roll i det framtagandet.I utskottets betänkande välkomnas också regeringens ambition att stärka det militära och civila samarbetet mellan EU och FN. Det är en viktig signal. Det finns de som vill ge sken av att utvecklingen av en krishanteringsförmåga inom EU skulle vara någonting negativt för FN. Jag tror att det är precis tvärtom. Det är inget nollsummespel när vi arbetar för fred och säkerhet i världen. Ju fler som vill vara med och som kan ta ansvar och dra sitt strå till stacken, desto bättre! FN och dess generalsekreterare har välkomnat att EU utvecklar en ökad förmåga att hantera väpnade konflikter, inte minst för att avlasta FN:s redan hårt ansträngda fredsinsatser som omfattar cirka hundra tusen soldater i ett femtontal insatser runt om i världen. Här har EU en viktig roll att spela. Vi hoppas att den rollen kan bli ännu större. För det andra, fru talman, tas i betänkandet fasta på att fortsatt ska ha ett starkt engagemang för internationell fred och säkerhet. Ett uttryck för detta är naturligtvis våra fredsfrämjande insatser i och på västra . Det gäller även den avslutade insatsen i . Men insatser som dessa kostar pengar. Det gör att man måste prioritera detta område om man menar allvar med sin ambition. Det är också därför anslaget inom ett annat utgiftsområde, nämligen 6, har fördubblats för de internationella insatserna den senaste mandatperioden.Att främja internationell fred och säkerhet ställer dock andra krav än att skicka ut soldater på fredsfrämjande insatser. Det handlar också om att säkra att vi har kompetens, information och forskning även inom på detta område. , som redan har varit uppe i denna debatt, spelar här en viktig roll och är världsledande på sitt område. Jag tycker att det är bra att utskottet klart och tydligt skriver i betänkandet att det är viktigt att det finns en grund, men det är också viktigt att liksom andra forskningsinstitut måste kunna attrahera andra forskningspengar. Det har man lyckats väldigt bra med, och det fick vi väldigt bra förklarat hos utskottet. Det finns med i betänkandet. För det tredje handlar det om att stå upp för och värna de mänskliga rättigheterna, och då inte minst kvinnors situation i väpnade konflikter. Här är det viktigt att fortsätta betona det engagemang som redan finns och som visar sig inför resolution och 1820. Regeringen har antagit en förstärkt handlingsplan för att försöka få stopp på sexuellt våld mot kvinnor och flickor, motverka straffrihet i dessa länder och, precis som varit uppe tidigare i debatten, stärka kvinnors delaktighet, deltagande och inflytande i att bygga fred. Min kollega kommer strax att tala mer om detta.Fru talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Vi har hört lite olika infallsvinklar, och tänker jag att jag skulle vilja få lite klarhet i detta med svenska skattemedel till ryska reningsverk och till en form av biståndsinsatser i - även om det inte längre kallas bistånd inom detta utgiftsområde. I regeringens budget står det nämligen klart och tydligt att inom anslaget till Sida för Östersjösamarbetet går huvuddelen inom miljösamarbetet till att finansiera reningsverk i . Jag undrar lite hur regeringen anser det försvarbart att man inte har råd att ta ansvar för till exempel äldreomsorgen i men har råd att finansiera reningsverk i . Jag skulle också vilja ha ett svar på när detta kommer att avslutas, om det nu är så att man instämmer i det jag har sagt om att det är dags att avsluta. Jag skulle vilja veta när regeringen tänker avsluta denna form av bidrag. När man ställer olika utgifter mot varandra kan det ibland bli konstiga jämförelser.Här handlar det om att vi från sida tycker att det är väldigt viktigt att vi som är strandländer runt samarbetar för att försöka rädda vårt innanhav, som är väldigt känsligt. Det är känsligare än många andra hav; det är grundare, har mindre utbyte och en speciell fauna under vattnet som absolut är värd att beskydda. Därför har vi satsat mycket, och har vi hjälpt många länder runt både med kompetens och med reda pengar för att se till att vi tillsammans får ett renare hav som vi ska kunna njuta av och fiska i. Det ska även våra barn och barnbarn kunna göra.Däremot håller vi på med en omsvängning, vilket också redovisade. Här måste man väga olika saker mot varandra. Detta är så pass viktigt både för och för de andra att vi fortsätter att prioritera detta. Jag tror att vi alla tjänar på att ha ett renare . Jag ifrågasätter inte att vi har ett behov av ett renare och att det absolut är viktigt. Jag kan mycket väl tänka mig att kan bidra och hjälpa länder som inte har de ekonomiska möjligheterna. Vi är till exempel - det kommer vi att ha en debatt om senare - positiva till att bidra med miljösatsningar i utvecklingsländer. Det jag frågar här är dock varför vi ska bidra med finansiering till ett land som , som har de ekonomiska möjligheterna att stå för detta själva. Har det inte funnits möjligheter att genom olika avtal trycka på för att också ska ta ansvar för och att det ansvaret inte ska ligga på svenska skattebetalare? Jag är alltså inte emot ett renare i sak, men här är det fråga om ansvar. tar ansvar för sin del, och tar ansvar för sin del. Sedan kan vi samarbeta i utbildning och kompetens - absolut. Regeringen har sagt ja till ett samarbete om den ryska gasledningen. Jag undrar om man inte här hade kunnat ställa vissa villkor och krav på att ta ansvar för när det gäller deras reningsverk. Hade detta kunnat vara en möjlighet att ställa lite krav? har rätt i att vi ska ställa krav, och vi ställer också krav. Länder som kan betala själva ska göra det i så stor utsträckning som möjligt. Detta har snarare handlat om att med kompetens och viss finansiering se till att vi får ordning på de stora miljöproblem som finns. Att koppla ihop detta med gasledningen tror jag är olyckligt, för det handlar om två olika typer av miljöfrågor. När det gäller gasledningen handlar det om en miljöprövning där skulle svara på frågan hur vi såg på gasledningens effekter på miljön. Vi har att debattera utrikesutskottets första betänkande under detta . Det berör utskottets behandling av utgiftsområde 5 i budgetpropositionen, om internationell samverkan för . Utgiftsområde 5 i statsbudgeten berör förhållanden till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Det huserar också två myndigheter under detta utgiftsområde. Det är ISP, alltså , och . Betänkandet sträcker sig från frågor som rör forskning kring konflikter, fred och nedrustning över engagemang för kvinnors rättigheter i exempelvis konflikter till vårt arbete inom regionala och internationella organisationer såsom Europeiska unionen, , , och så vidare. Detta utgiftsområde omfattar ungefär 2 miljarder svenska kronor.Fru talman! är ett förhållandevis litet land. Vi befinner oss i centrum av globaliseringen, men vi befinner oss geografiskt i utkanten av . Vi är ett fredligt land - det vet vi. Vi är ett land med en välutbildad befolkning. Vi har många människor från andra länder som bor, lever och jobbar här. Vi har alltid haft en ekonomi som är öppen för omvärlden. Vi är ett land som bejakar demokrati och frihet men också ett land som bejakar en öppen ekonomi, kapitalistiska principer och fri handel. Detta innebär att det är viktigt för oss i att vi inte bara är väl integrerade i världsekonomin utan att vi också har ett politiskt fördjupat samarbete med andra länder i världen, inom utvecklingssamarbetet och mycket annat. Det innebär i klartext, fru talman, att bör tillhöra kärnan i det europeiska samarbetet. Vi bör vara en aktiv medlemsstat i andra internationella organisationer såsom , , , , med flera. I fall anser vi också att bör vara medlem i Nato. Det innebär att också satsar på forskning. Att vi är en del av det internationella samfundet och den globala ekonomin innebär att vi satsar på forskning inom viktiga områden såsom nedrustning, ickespridning, freds- och konfliktforskning och annat som kan bidra till att vår värld blir bättre genom en ökad stabilitet och bättre möjligheter att motverka väpnade konflikter.Fru talman! Mitt största problem här i världen är inte att hjälper med reningsverk. Det stora problemet är att inte har genomgått ett reningsbad efter det sovjetiska imperialistiska, reaktionära och odemokratiska styre som landet hade till det mycket auktoritära styre som man nu ser under , som dessutom återigen äntrar scenen som främste man, även om han alltid har haft det bakom kulisserna på olika sätt, också under Medvedev. Vi ser en utveckling i som på ett politiskt demokratiskt plan är djupt oroväckande. Det är förstås på det vi ska fokusera om vi riktar kritik mot . Det är betydligt viktigare att fokusera på reningsbadet än på reningsverk, tycker jag.Fru talman! Det här innebär också att måste ligga i framkant för att värna kvinnors rättigheter, och det har nämnts av flera talare här tidigare. säkerhetsråd antog resolution om kvinnor, fred och säkerhet. Resolutionen betonar vikten av att kvinnor som berörs av konflikter också deltar i lösningarna av dem och att kvinnor finns representerade som aktörer i det internationella samfundets insatser för att skapa fred.Resolution följdes upp av resolution , som handlar om att stoppa sexuellt våld mot civila med utgångspunkten att kvinnor och flickor är särskilt utsatta i konflikter. Den resolutionen har sedan följts upp och konkretiserats genom andra resolutioner. Och har även utsetts till särskild representant för att bekämpa sexuellt våld i konflikter, vilket vi tycker är väldigt bra. Därutöver har regeringen antagit handlingsplaner och Europeiska unionen har antagit handlingsplaner, vilket också är väldigt positivt. har också som partnerland till Nato lyckats få in detta tänk och skrivningar om detta i Natos nya strategiska koncept som man enades om i sedan.Det här innebär att det finns en plattform att ta avstamp ifrån för att värna kvinnors rättigheter i konflikter. Problemet är bara att de länder som lite oftare än vi i går ut i krig inte alltid bryr sig särskilt mycket om de resolutioner som har undertecknats. Det är en väsentlig skillnad mellan att undertecknar resolution och vad som händer när det pågår massutrensningar och massvåldtäkter i i östra . Det finns ett enormt glapp här mellan vad vi förbinder oss till inom världssamfundet och i de internationella organisationer som vi verkar i och vad som sedan blir fallet i konfliktzoner.Därför, fru talman, är det viktigt att vi ser att det svenska arbetet för att synliggöra dessa resolutioner inte bara handlar om att vi själva ska efterleva dem bättre i till exempel internationella insatser. Det handlar också om att verka för att andra länder ska respektera kvinnors rättigheter bättre. Det är alltså i hög grad ett normativt arbete, och om sviker i detta arbete kan vi inte förvänta oss att andra länder ska leverera engagemang och resultat. Det är alltså väldigt viktigt i detta sammanhang att vi inte bara ser resolutionerna som en hemläxa för oss själva utan också som ett sätt att kunna påverka andra.Det är viktigt att fler länder följer FN:s resolutioner och att varje land gör sin hemläxa för att dessa viktiga frågor ska vara en integrerad del inom säkerhetspolitiken, försvarspolitiken, de internationella insatserna och andra områden som berör kvinnor och flickor i konfliktsituationer.Med dessa ord, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. Oavsett hur jag kommer att ställa mig här i talarstolen kommer jag att känna mig lika ödmjuk.