bet · GZ01MJU2 · 2011-12-06 00:00:00 — De tillgängliga medlen är till största delen redan förbrukade, utan att målen har nåtts. Enligt gruppens bedömning är detta en erfarenhet som man bör dra lärdom av i det fortsatta fiskepolitiska arbetet. Ett syfte med skrotningskampanjerna har varit att lönsamheten i det svenska yrkesfisket ska öka. Det är oklart om detta syfte har nåtts. Regeringen och har valt att använda förädlingsvärdet per anställd som ett mått på detta. Förädlingsvärdet är ett mått på det överskott som kvarstår efter att alla rörliga kostnader har dragits av från intäkterna. Förädlingsvärdet ska täcka kapitalkostnader, andra fasta kostnader och arbetskraftskostnader. Gruppen konstaterar att bl.a. den genomförda halvtidsutvärderingen visar att lönsamheten i fiskenäringen har ökat men att lönsamheten varierar mycket mellan fiskeflottans olika delar. Gruppen vill i detta sammanhang peka på att det kan vara svårt att mäta och ge en rättvisande bild av lönsamheten i fiskenäringen som helhet. Det är också viktigt att målet om förbättrad lönsamhet uppnås inom ramen för målsättningen att fiskeansträngningen ska anpassas till en långsiktig hållbar beståndssituation. Enligt gruppens bedömning kan det dessutom vara svårt att knyta de iakttagna förändringarna i förädlingsvärdet per anställd till just skrotningsbidraget. Den ekonomiska utvecklingen för fiskeföretagen är beroende av en rad olika faktorer. Exempelvis varierar omsättningen inom fiskenäringen över åren. Gruppen konstaterar att ansvariga myndigheter inte kan bedöma hur många som har fortsatt inom fiskenäringen efter erhållet skrotningsbidrag. Detta är otillfredsställande. Gruppen anser att rutinerna för uppföljning av genomförda insatser därför bör förbättras. Det är mycket viktigt att regeringen säkerställer att de ansvariga myndigheterna vidtar åtgärder så att effekterna av olika fiskepolitiska insatser kan värderas så att man får kunskap om var insatta medel ger störst nytta. Det torde därvid vara intressant att följa om EU-medel och statliga medel i form av skrotningsbidrag går tillbaka till näringen genom att återinvesteras i fisket. Gruppen har funnit att det finns flera exempel på att fiskare som har fått skrotningsbidrag har fört in nya fartyg . Detta är en fråga som uppmärksammades redan i förra årets uppföljning av regeringens resultatredovisning. Av uppföljningen framgår att frågan diskuteras inom myndigheterna. Gruppen kan konstatera att regeringen inte har kommenterat de synpunkter kring skrotning som miljö- och jordbruksutskottet framförde . Gruppen vill i årets uppföljning därför betona vikten av att regeringen följer den fortsatta utvecklingen av denna fråga, även om stödet till skrotning av fiskefartyg kommer att upphöra. Gruppen menar att det är väsentligt att regeringen återkommer till med information om denna fråga. finns en ny myndighetsorganisation inom fiskeområdet. En bakgrund till den nya organisationen är att den nya Havs- och vattenmyndigheten ska ges en möjlighet att knyta ihop frågor om fisk och fiske samt hav och vatten, vilket enligt gruppens bedömning är mycket positivt. innebär ändringen i myndighetsstrukturen att det inte längre finns någon myndighet som har ett helhetsansvar för fiskefrågor. Den nya strukturen innebär att handlägger bl.a. frågor om skrotning och Havs- och vattenmyndigheten bl.a. frågor om yrkesfiskelicens och fartygstillstånd. Gruppen noterar att Havs- och vattenmyndighetens och verksamheter därmed har flera beröringspunkter, vilket ställer stora krav på samverkan och samarbete. Mot den bakgrunden vill gruppen i årets uppföljning särskilt lyfta fram följande synpunkter. I det fortsatta fiskepolitiska arbetet med att t.ex. ta fram nya insatser är det viktigt att utgå från de erfarenheter som har gjorts vad gäller bl.a. stödet till skrotning av fiskefartyg. Uppföljningen av de fiskepolitiska insatsernas resultat bör förbättras. Det är viktigt med ett gott samarbete mellan berörda myndigheter när det gäller frågor kring fisk och fiske. Det är viktigt att regeringen redovisar till vad som har vidtagits med anledning av de frågor som har uppmärksammats i denna uppföljning. För sedan fick jag frågan: Vad tänker du på när du hör ordet bonde? Mitt svar och det första jag kom att tänka på var bra mat. På något sätt är väl det en idealbild som dyker upp. På något sätt vill vi ju att jorden, skogen, havet, vårt ekosystem ska producera bra mat och rent vatten. Men tyvärr är det inte fallet.När vi socialdemokrater fokuserar på mervärden som högt ställda krav på djurskydd och god miljömässighet är det att ta ansvar för nuvarande och kommande generationer, för en hållbar värld. Det är för oss ett sätt att rusta jordbruk, skogsbruk och landsbygd för att kunna konkurrera på världsmarknaden. Om svenska produkter ska tilltala konsumenterna måste de ha kvaliteter som gör att de just för att de är tillverkade i har ett ökat marknadsvärde. Vi menar att det är så vi säkrar en värdeburen tillväxt och arbetstillfällen i de gröna näringarna.Jag beklagar att den ansvarige landsbygdsministern inte synes ha möjlighet att närvara i kammaren för att diskutera detta viktiga område. Om jag ska vara lite elak kan jag väl säga att det kan vara ett symtom på den passivitet som vi tycker präglar den sittande borgerliga regeringen.Fru talman! I Socialdemokraternas budgetmotion konstaterar vi att behöver en ny färdriktning. Vi vill ha ett hållbart samhälle där välfärd och möjligheter kommer alla till del. Vi vill utveckla mot ett mer modernt och framåtblickande samhälle. Vi har högre ambitioner för Sverige.De borgerliga partierna har i finansutskottet ställt sig bakom den ram för utgiftsområde 23 som vi nu debatterar. Beslut om samtliga anslag inom ett utgiftsområde ska enligt budgetprocessens regler fattas genom ett enda beslut. Vårt förslag på det här området överstiger denna nivå och kan därför inte formellt tas upp till behandling. Vi vidhåller dock vår uppfattning och anser att anslaget inom utgiftsområde 23 borde ha utökats med , som framgår av vår kommittémotion MJ376 och vårt särskilda yttrande i detta betänkande.Jag vill här ta tillfället i akt att berätta mer om vilka beslut vi hade önskat att riksdag beslutat om.Fru talman! Det breda svenska jordbruket har flera, men framför allt två stora utmaningar, dels att kunna konkurrera i en allt tuffare internationell konkurrens, dels att minska sin klimatpåverkan och kemikalieanvändning och producera bra mat.Vi hade gärna sett att tagit större ansvar på hemmaplan för den omställningen. Vår uppfattning är att den stora majoriteten av våra brukare av både jord och skog vill ställa om till ett mer hållbart brukande. De goda krafterna behöver stödjas. Vi föreslår därför att skatten på handelsgödsel återinförs. Handelsgödsel bidrar till klimatförstöringen eftersom det orsakar utsläpp av dikväveoxid, en lustgas som är en 300 gånger starkare växthusgas än koldioxid.Eftersom vi föreslår ett återinförande av handelsgödselskatten föreslår vi naturligtvis att återföringen på behålls. Det menar vi är att ta ansvar. Vi menar att det finns en poäng med att använda medel från miljöstyrmedel till investeringar som också leder till minskade utsläpp. Då kan åtgärderna få dubbel effekt.Fru talman! Regeringen föreslår sänkta kontrollavgifter för den statliga veterinärkontrollen på slakterierna. Det är ett synnerligen oklokt sätt att hantera våra gemensamma pengar. Den dåliga konkurrensen i den svenska slakteribranschen gör att vi anser att det är tveksamt om de 90 miljonerna verkligen kommer att ge avsedd effekt. Det råder också stor osäkerhet om huruvida denna statliga subvention kommer att komma bonden eller konsumenterna till del. Vi avvisar den därför. Vi tycker att det är klokare att i stället använda pengarna på följande sätt:Vi vill tillföra för att främja produktion, konsumtion och handel med ekologiska produkter. Vi socialdemokrater har som mål att av marken ska vara ekologiskt odlad 2020. Det kräver ett större engagemang. har köttkonsumtionens påverkan på klimatet uppmärksammats. Globalt orsakar köttproduktionen större utsläpp av växthusgaser än transportsektorn. För ett hushåll utgör maten på tallriken en tredjedel av hushållets klimatpåverkan, och en stor del av denna kommer från köttet. Vi socialdemokrater konstaterar att en måltids klimatpåverkan halveras om den är vegetarisk. Vi ser möjligheter med att offentliga verksamheter kan och ska kunna gå före genom att upphandla och erbjuda ekologiska produkter och genom att introducera vegetariska alternativ. På så sätt bygger vi en hemmamarknad för det ekologiska jordbruket och minskar vår klimatpåverkan.Vi vill därutöver förstärka anslaget till bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar med . Det skulle kunna underlätta att det blir handling av den handlingsplan kring EHEC som lades fram av flera myndigheter 2008 men som inte lett till något intresse från regeringens sida.Vi menar därutöver att rovdjurspolitiken är beroende av att det ersättningssystem som finns fungerar. Det gör det inte . Kritiken är hård. Vi vill därför tillföra till rovdjursskadeersättningen.Vi står bakom regeringens förslag om en djurvälfärdsersättning till grisuppfödarna, eftersom denna lösning har dubbel effekt. Förutom förbättrad lönsamhet förhindrar den också urvattning av det svenska mervärdet, eftersom stöd ges till åtgärder som går utöver svensk lagstiftning. Men vi ser mycket allvarligt på att regeringen finansierar förslaget genom att sänka miljöersättningarna i landsbygdsprogrammet. Vi menar att det kan få stora konsekvenser för den biologiska mångfalden på landsbygden. Därför förstärker vi anslaget för miljöersättningarna med i svensk egenfinansiering. Det gör att får ökat stöd för miljöersättningar från EU med motsvarande belopp, vilket betyder i miljöersättningar till lantbrukare.Fru talman! En förändrad kemikalieanvändning och god miljömässighet är viktiga mervärden, men det gäller också djurskyddet. Att urholka dessa politikområden, vilket den passiva borgerliga regeringen faktiskt gör, är att urholka det svenska mervärdet och långsiktigt även den svenska konkurrenskraften.Det behövs en stark djurskyddstillsyn som bygger allmänhetens förtroende för mervärdet. På många ställen görs inga planerade kontroller. Vissa länsstyrelser har inte ens resurser till de akuta kontrollerna. Vi menar att regeringen omgående behöver göra en översyn av systemet och återkomma till med en plan för hur djurskyddet ska kunna upprätthållas. Länsstyrelserna bör få förstärkta resurser, och vi menar att kontrollavgifterna kan återinföras för att finansiera en ökad tillsyn.Lika viktigt som att odla mervärdena är att synliggöra för konsumenterna vilka produkter som är svenska, både i livsmedelsbutiken och i restaurangen. Vi vill ha en obligatorisk ursprungsmärkning och menar att det är ett klokt sätt att få fler som väljer att köpa det som är producerat i Sverige.Vi är kritiska till att regeringen stoppade utgivningen av information kring matens klimatpåverkan. Vi anser att det är rimligt och viktigt att en svensk myndighet med ansvar för livsmedel får informera medborgarna i landet om den klimatpåverkan som vår konsumtion har. De reviderade råden behöver publiceras.Fru talman! behöver en långsiktig livsmedelsstrategi för vilken matproduktion som ska ske i och hur den ska anpassas till klimatåtagandena och klimatförändringen. Den svenska livsmedelsproduktionen fortsätter att minska i förhållande till konsumtionen. står inför ett allvarligt problem med vår självförsörjningsgrad i en värld där efterfrågan på livsmedel hårdnar. Inget EU-land har så låg självförsörjningsgrad som Sverige.En livsmedelsstrategi behöver utformas i ljuset av att vi stöder en fri marknad och minskade subventioner. En utredning behöver tillsättas som kan svara på vad samhället kan vidta för åtgärder på kort och medellång sikt. Den bör också överväga om behöver ha ett långsiktigt livsmedelssäkerhetsmål. Det regeringen genomför under namnet "- det nya matlandet" bör helt enkelt enligt vår mening omvärderas och ersättas med ett arbete för att ta fram en långsiktig livsmedelsstrategi.Fru talman! Skogen ska vårdas och nyttjas så att vi alla, barn, barnbarn och barnbarnsbarn, får del av dess nyttigheter. Som en av världens främsta skogsnationer, och den största inom EU, behöver vara en internationell föregångare.Ned över sträcker sig en kil av tajgan som bildar ett unikt skogsområde med en rik biologisk mångfald, värdefull för hela världen. är skogen en viktig naturresurs med vars hjälp vi byggt upp den svenska välfärden och som är en bas i svensk sysselsättning. Skogen ska förvaltas i balans mellan naturvårdsintresset och naturresursen, som ger sysselsättning åt tusentals. Denna samregim är en skör balans. Vi menar att den borgerliga regeringen äventyrar denna samregim. Produktionsmålet har fått ta överhanden.Regeringen behöver prioritera skydd och skötsel. Det behövs också åtgärder som stimulerar till ett mer miljövänligt skogsbruk. Statens resurser behöver ökas för att köpa in och bevara värdefull skog i syfte att bevara den biologiska mångfalden, något som vi socialdemokrater också föreslagit i vår budget.Skogsstyrelsens inventering visar att ungefär en fjärdedel av alla avverkningar inte når upp till lagens nivå. Vi anser att regelefterlevnaden vid avverkning måste öka och bättre stöd ges till skogsägaren inför avverkning för att minska miljöpåverkan. Det är dags att pröva frågan om en sanktionsavgift om man inte sköter sin miljöhänsyn.Vi menar att en översyn av skogsvårdslagen behöver göras för att åter jämställa skogsvårdslagens miljömål och produktionsmål.Fru talman! Jag har försökt ge en bild av socialdemokratins ansvarstagande på hemmaplan för ett hållbart samhälle där välfärd och möjligheter kommer alla till del. Vi vill utveckla till ett mer modernt och framåtblickande land. Det handlar om fullt fokus på det som är mervärdena: högt djurskydd, god miljömässighet och konsumentinflytande.Jag avslutar med att ställa några enkla frågor till de ledamöter som företräder den borgerliga minoritetspolitik som kommer att bli Sveriges:1. På vilket sätt tar ni på hemmaplan ansvar för svenska klimatåtaganden också när det gäller jordbruk och skogsbruk?2. Kommer ni att ta ansvar för att tillsätta en utredning om en långsiktig svensk livsmedelsstrategi?3. När kommer vi att kunna se förstärkta mervärden i form av starkare djurskydd och bättre miljömässighet i svenskt jordbruk?4. När kommer produktionsmål och miljömål att i praktiken jämställas i skogspolitiken? Jag tänker redogöra för motion MJ467 avseende utgiftsområde 23, Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Där har vi tilldelat utöver regeringens förslag. Hur de fördelas i detalj finns med i vår motion. Jag tänker dra de stora delarna här.En stor del av satsningarna syftar till att uppfylla de nationella miljömålen inom utgiftsområdets ramar. Största satsningen sker inom miljömålet för den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena i , men stora belopp har även avsatts för att skydda den biologiska mångfalden i skogen.Satsningarna på jordbruksområdet finansieras till stor del genom återinförd skatt på konstgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Detta sker enligt principen att förorenaren betalar. Precis som föregående talare sade blir det på så vis en dubbel miljönytta. Det blir ett slags grön skatteväxling.Varför vill vi då återinföra skatt på konstgödsel? Jo, tillverkningen av konstgödselkväve kräver motsvarande en liter olja per kilo kväve. Det är alltså fossil energi som alstrar både koldioxid och lustgas vid tillverkningen, och vid användningen frigörs lustgas, som är en mycket och kraftig växthusgas. Ledande miljöforskare som har påpekat att ett av de tre områden där mänsklig verksamhet har överskridit de ekologiska ramarna är en rubbad kvävecykel. Industrikvävet står för det allra mesta av människans kvävetillförsel, och av detta kväve används i konstgödsel. Konsekvenserna av detta kväveöverflöd, eller denna kvävekaskad, som forskarna kallar det, är klimatpåverkan, övergödning, försurning, biologisk mångfald och ozonhål. Till exempel kan vi alla se att kväveälskande växter tar överhanden. Jag gissar att det väl är en och annan här inne som tycker att det kanske har blivit lite väl många maskrosor. Forskarnas slutsats är entydig. Lösningen på samtliga kväveproblem är en och densamma, nämligen att minska den mänskliga nybildningen av reaktivt kväve. Det är därför vi vill beskatta konstgödselkvävet. Det handlar inte om att vi vill bråka och göra livet surt för svenska bönder.Den borgerliga regeringen brukar annars, som vi hörde göra i den tidigare debatten, tala sig varm för ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken som princip. En konsekvens av dyrare konstgödsel blir naturligtvis att det ökar incitamentet för lantbrukare att lägga om till ekologisk drift. Det ökar också incitamentet för att spara kvävet på gården och att använda kvävefixerande växter, så kallad biologisk fixering.Förutom kvävet vill vi även beskatta den giftiga tungmetallen kadmium. Vi tycker att det är oansvarigt att låta kadmiumhalterna öka i våra svenska jordar. Därtill ska vi lägga trycket på bönderna att ta emot rötslam från reningsverken - ett rötslam som innehåller kadmium om än i låga och kanske minskande halter.Regeringen har gett myndigheterna i uppdrag att minska EU:s gränsvärden för kadmium. Det är bra, men vi får inte slå oss till ro med detta. Lägets allvar kräver handling . Att bekämpa kadmiumspridningen är att värna åkermarken. Det är också att värna folkhälsan. Ett annat sätt att värna åkermarken är att ge den status som riksintresse. Vidare vill vi införa ett omställningsstöd till certifierad ekologisk produktion. Vi vill också underlätta för konsumtion av ekologiskt producerade livsmedel.När det gäller djurskydd vill vi inrätta en djuretisk ombudsman. Vi vill också inrätta ett centrum för alternativ till djurförsök. Vi ger utökade resurser för att stärka djurskyddsarbetet.Regeringens demontering av miljöarbetet vid SLU, , vill vi förhindra genom att tillföra medel, , som ska användas till miljöanalysarbete. Vidare vill vi satsa på forskning inom Formas, för areella näringar och samhällsbyggande. Detta var i korthet innehållet i vår budgetmotion. ser med stor oro på hur svenska jordbruksnäringar minskar i omfattning och att nettoimporten av det vi äter ständigt tycks öka. har det varit särskilt akut för grisproducenter, där trycket från utländskt kött skapat stora lönsamhetsproblem.Det ter sig för mig märkligt hur alliansregeringens målsättningar, framför allt gällande miljömålen, fått så stort trumfvärde att man mer eller mindre driver ut jordbruket från . Det finns mängder av politiska målsättningar om ekojordbruk, klimat, djurskydd och mycket annat, men det finns egentligen ingen målsättning om huruvida vi ska ha något jordbruk kvar i eller om i vilken omfattning vi ska vara självförsörjande. Detta är något som jag hoppas vi kan komma till rätta med.Som exempel kan man konstatera att , som redan har kanske högsta skatter på diesel, inte bara ska införa generella höjningar av koldioxidskatten utan också mer eller mindre avskaffa den återbetalning av koldioxidskatt som jord- och skogsbruk har fått och som har gjort att många kvarvarande näringar har kunnat hålla näsan ovanför vattenytan.Vi i har därför i vår skuggbudget föreslagit en motsatt inriktning där vi i stället höjer återbetalningen av den skatt som jord- och skogsbruket betalar på sin energi. Till detta vill vi avsätta , vilket motsvarar per liter diesel.Detta vill vi göra för att stärka den svenska konkurrenskraften för jordbruket. Vi kan konstatera att om vi ställer alltför stora krav på det inhemska jordbruket kommer vi att driva näringen utomlands för att sedan få importera motsvarande varor men som då framställts med mindre hänsyn till miljö och andra värden, såsom djurskydd.Även när det kommer till djurskyddet har vi angelägna problem att lösa. Vi kan och ska vara stolta över att vi i lägger stor vikt vid att våra djur ska ha det bra, men även detta har resulterat i en konkurrenssnedvridning där det billigare utländska köttet flödar in i - kött där djurens status och välvärd är sekundär eller ibland obefintlig. Ritualslaktat kött där djuren avblodas utan bedövning är på vissa håll mer regel än undantag.Konsumenterna väljer i stor utsträckning det kött som är billigast framför det kött där djuren haft det bäst. Det kanske inte är någon överraskning för någon, men så ser det ut. Ofta är det också svårt för konsumenten att veta om djuren har utsatts för regelrätt djurplågeri.Därför vill att kött från djur som har slaktats under bestialiska former utan bedövning ska förbjudas. Men fram till att ett importstopp för den här typen av kött är möjligt ska köttet åtminstone märkas tydligt.Om vi menar allvar med vår djurskyddspolitik finns det anledning att se till att våra bönder kompenseras för de insatser de gör för djurvälfärden. Alternativet blir att djuren för varje ny pålaga från oss politiker faktiskt får det sämre, eftersom det kött vi lägger på tallriken i än större utsträckning importeras från länder där djurvälfärden är långt sämre.Sverigedemokraterna vill därför anslå pengar till djurvälfärdsersättning, och de pengarna har vi i denna budget riktat speciellt till grisnäringen på grund av de akuta lönsamhetsproblem som vi har sett inte minst . I en mer långsiktig strategi vill vi dock att även andra animalieproducenter ska kunna kompenseras för en mer kostsam djurvälfärd.Detta tror vi är nödvändigt för att legitimera de högre krav som svensk lagstiftning stipulerar, och vi tror att det starkt skulle bidra till att djurskyddskraven också efterlevs.Sedan länsstyrelserna tog över kontrollen av djurskyddstillsynen från kommunerna kan man utläsa att effektiviteten har ökat gällande interventionerna, och det finns skäl att tro att bedömningarna har blivit mer rättvisa.Dock kan man se att kontrollerna till antalet har blivit betydligt färre. Därför har ett utökat anslag på till länsstyrelserna, avsett att öka antalet djurskyddskontroller.Regeringen har deklarerat att man, likt , vill sänka avgifterna för veterinärkontroll på landets slakterier. Regeringen har föreslagit för det ändamålet.Då vi lät utreda kostnaderna för att hamna på EU:s föreskrivna miniminivå fick vi svaret att det skulle kosta , vilket också blev den summa som vi föreslog för ändamålet. Men eftersom regeringen redan hade aviserat de första 90 miljonerna blev således tilläggsanslag mellanskillnaden, det vill säga 10 miljoner.Även denna satsning har som syfte att stärka den svenska konkurrenskraften.Fru talman! I betänkande MJU2 behandlas en motion från som tar upp odlat kött. Vi menar att detta är en teknik som borde satsa på. Tekniken går kort och gott ut på att man tar stamceller från ett djur vars kött man vill framställa och låter cellerna växa i en bioreaktor där man tillsätter nödvändig näring med mera. Om denna teknikform blir lyckad skulle det kunna lösa många praktiska och etiska problem som livsmedelsproduktionen brottats med.I den vetenskapliga tidskriften har man publicerat resultat som är högst intressanta. De pekar på lägre energiåtgång genom detta framställningssätt, lägre utsläpp av drivhusgaser, lägre vattenåtgång och mindre åtgång av areal jämfört med kött från konventionellt uppfödda djur.Frigörandet av jordbruksareal är givetvis väldigt intressant, då det på allvar skulle kunna ges utrymme för produktion av energi- och oljegrödor för att konkurrera med den fossila oljan.Sverigedemokraterna anser därför att denna forskningsgren på grund av sin potential ska pekas ut som särskilt viktig. Jag har tittat på särskilda yttrande om utgiftsområde 23. Det står mycket vackert där, som att "ser människan som en del av naturen och inser att vi är helt beroende av denna för att kunna fortsätta vår existens på jorden. "Det är jättefint!Ni slåss för "den konservativa principen om ett varsamt framåtskridande".