bet · GY01SoU11 · 2011-03-08 00:00:00 — Av regeringens förslag till ändring i 9 a § LSS följer att när en person har behov av mer än en personlig assistent , ska han eller hon ha rätt till flera assistenter under förutsättning att möjligheterna att få bostadsanpassningsbidrag eller andra hjälpmedel har utretts. Utskottet noterar att regeringen har för avsikt att noggrant följa upp och utvärdera tillämpningen av de föreslagna reglerna. Motion avstyrks och propositionen tillstyrks i den delen. Även ett motionsyrkande om assistans vid sjukhusvistelse behandlades av utskottet vid samma tillfälle. Utskottet uttalade då följande (s. 25, 1 reservation MP): Utskottet har fått veta att det pågår ett arbete i med att ta fram underlag för att bereda frågan om assistansersättning vid sjukhusvistelse. Utskottet välkomnar detta och anser att resultatet av det arbetet bör avvaktas. Även motionsyrkanden om daglig verksamhet behandlades av utskottet vid samma tillfälle. Utskottet uttalade då följande (s. 24, 2 reservationer V + MP): Utskottet noterar inledningsvis att regeringen inom ramen för psykiatrisatsningen 20092011 vidtagit ett antal åtgärder för att förstärka arbete och sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning. De olika åtgärderna beskrivs närmare på s. 48 f. i propositionen. har , i sin rapport tröskeln Daglig verksamhet med inriktning på arbete, redovisat ett regeringsuppdrag att utarbeta en vägledning för hur den dagliga verksamheten och dess samverkan med andra aktörer ska utformas så att den grupp som står nära arbetsmarknaden får ökade möjligheter till lönearbete. Därtill väntas få ytterligare ett uppdrag nämligen att utforma och administrera en försöksverksamhet med meningsfull sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning. Utskottet delar regeringens bedömning att en reglering av rätten till daglig verksamhet för personer med psykisk funktionsnedsättning i persongrupp 3 bör vänta i avvaktan på resultatet av de insatser som redan beslutats. Resultatet av den väntade försöksverksamheten bör inte heller föregripas. Utskottet anser att en sådan försöksverksamhet är ett steg i rätt riktning. Av budgetpropositionen utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:SoU1, rskr. 2010/11:124 och 125) framgår följande (s. 127): Daglig verksamhet har utvecklats från att främst vara en gruppverksamhet i särskilda lokaler till att bli mer integrerad med näringslivet på orten, så kallade utflyttade verksamheter (utan att vara lönearbete). har på uppdrag av regeringen utarbetat en vägledning för hur den dagliga verksamheten och dess samverkan med andra aktörer ska utformas, så att den grupp som står nära arbetsmarknaden får ökade möjligheter till lönearbete. Uppdraget har genomförts i samråd med Arbetsförmedlingen och . I rapporten tröskeln, Daglig verksamhet med inriktning på arbete () redovisas ett antal exempel på dagliga verksamheter och andra verksamheter runt om i landet som arbetar för att öka enskildas möjlighet till deltagande på arbetsmarknaden. har bifallit regeringens förslag till medelsanvisning under anslag 4:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet. Anslaget används bl.a. för att finansiera försöksverksamhet med meningsfull sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:SoU1, rskr. 2010/11:124 och 125). besvarade statsrådet en interpellation om personlig assistans (ip. 2010/11:186, prot. 2010/11:62). Statsrådet anförde bl.a. följande: har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att skyndsamt åstadkomma förändringar i 9 a § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Jag vill inleda med att säga att jag som ansvarigt statsråd för funktionshinderpolitiken noggrant har följt de frågeställningar som varit aktuella med anledning av tillämpningen av LSS när det gäller regler om personlig assistans och bland annat frågan om grundläggande behov. Detta gäller naturligtvis även frågan om utveckling av ny rättspraxis på området. Regeringen har också, för att säkrare kunna bedöma behovet av eventuella åtgärder på området, tagit ett antal initiativ. Det gäller bland annat uppdrag till myndigheter som ska redovisas till regeringen och vidare till . Regeringen har i propositionen Personlig assistans och andra insatser åtgärder för ökad kvalitet och trygghet (2009/10:176) uppmärksammat frågan om beslut enligt 9 a § LSS. I propositionen anges att det är viktigt att det finns tydliga regler och riktlinjer för beslut om såväl grundläggande behov som andra personliga behov inom ramen för den personliga assistansen. I propositionen gör regeringen bedömningen att ett uppdrag ska ges till att följa dessa beslut. Regeringen gav i uppdrag att följa upp sina lokala försäkringscenters beslut om personlig assistans enligt 9 a § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. I uppdraget anges att till regeringen ska rapportera hur arbetet med enhetlighet i beslut som gäller såväl grundläggande behov som andra personliga behov avseende personlig assistans utvecklas. I uppdraget föreskrivs vidare att det enligt regeringens mening också kan finnas skäl att noggrant följa de beslut som fattar om grundläggande behov inom personlig assistans, bland annat för att analysera dessa med avseende på säkerhet och enhetlighet mot bakgrund av de mål och den allmänna inriktning som föreskrivs i 5 och 6 §§ LSS. Om finner att åtgärder behöver vidtas för att öka rättssäkerheten och enhetligheten i besluten ska förslag till sådana åtgärder lämnas. Uppdraget ska redovisas till , , . Ytterligare en åtgärd som har vidtagits med syfte att åstadkomma högre kvalitet i beslutsfattandet och säkerställa en mer rättssäker hantering av ansökningar om personlig assistans är ett uppdrag till att i samarbete med utarbeta ett vetenskapligt instrument som kan användas när behov av personlig assistans ska bedömas. Uppdraget har delredovisats till och ska slutredovisas . Mitt svar till är att regeringen följer utvecklingen noggrant och redan har tagit initiativ för att få ett säkrare underlag för att bedöma om det behövs initiativ från regeringen när det gäller tillämpningen av bland annat 9 a § LSS. Enligt socialutskottets ställningstagande bör dock inte redovisningen av och uppdrag föregripas. När myndigheterna har lämnat sina rapporter kommer regeringen att återkomma till med en redovisning. Som svar på en skriftlig fråga (fr. 2009/10:812) om funktionshindrades rätt till sysselsättning uttalade statsrådet bl.a. följande: Utöver de generella insatserna har regeringen även förstärkt de olika formerna av arbeten med stöd. har vi ökat satsningen på dessa anställningsformer med totalt och kommer att öka satsningen ytterligare. Detta innebär att vi satsar på dessa åtgärder. Utöver det har vi bland annat fördubblat beloppet för arbetshjälpmedel som lämnas till anställda, företagare eller deltagare i arbetsmarknadspolitiska program och höjt beloppet till stöd för personligt biträde för både anställda och företag. Regeringen har inom ramen för arbetet med sin psykiatrisatsning, som pågår , uppmärksammat problem som gäller arbete, rehabilitering och sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning och beslutat om olika satsningar för att förbättra möjligheterna till sysselsättning. Som svar på en skriftlig fråga (fr. 2009/10:916) om diskriminering av synskadade uttalade statsrådet bl.a. följande: Regeringens inriktningsmål för funktionshinderpolitiken på arbetsmarknadsområdet är att sysselsättningsgraden för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga ska öka. Matchningen mellan arbetssökande personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och lediga arbeten ska vara effektiv. För att arbetsgivare i större utsträckning än tidigare ska anställa personer med stora stödbehov har regeringen höjt det högsta beloppet för stöd till arbetshjälpmedel. Regeringen har av samma anledning höjt stödet för personligt biträde både för anställda och för egenföretagare. Som ett led i det fortsatta arbetet att sänka trösklarna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga presenterade jag och arbetsmarknadsminister ett viljeinriktningsdokument Arbete för alla där vi presenterade en handlingsplan innehållande ett flertal ytterligare insatser på området. ska i samverkan med ta fram ett kunskapsunderlag som kan vägleda vid ställningstaganden i frågor om dubbel assistans i förhållande till bostadsanpassningar och hjälpmedel. Vägledningen ska vara färdigställd och distribuerad till . Statskontoret har i uppdrag att kartlägga och analysera kontrollen av användningen av assistansersättning och lämna förslag som syftar till att stärka säkerheten i utbetalningarna av den. Statskontoret ska redovisa sitt uppdrag (S2010/7916/ST). har i uppdrag att ta fram en modell med kriterier som ska ligga till grund för styrelsens fördelning av de medel som har avsatts för kommunernas arbete med att utveckla innehållet i meningsfull sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning (prop. 2009/10:176). ska också ta fram en plan för hur satsningen ska följas upp och utvärderas. Syftet med de ekonomiska resurser som har avsatts för detta ändamål är att utveckla insatsen meningsfull sysselsättning för personer med en psykisk funktionsnedsättning, så att enskilda kan utveckla sina möjligheter till arbete och gå vidare till lönearbete. ska basera sina förslag på en inventering av den forskning och det utvecklingsarbete som finns och som gäller stöd för personer med en psykisk funktionsnedsättning i arbetslivet. ska samråda med Handisam, Arbetsförmedlingen och . Uppdraget ska redovisas . Ny lagstiftning om lex och träder i huvudsak i kraft . Den s.k. lex Sarah-bestämmelsen ändras så att det i socialtjänstlagen (2001:453) stadgas att var och en som fullgör uppgifter inom eller vid (Sis) ska medverka till att den verksamhet som bedrivs och de insatser som genomförs är av god kvalitet. En motsvarande lydelse införs i LSS, för var och en som fullgör uppgifter enligt lagstiftningen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Var och en som fullgör uppgifter inom dessa verksamheter ska vara skyldig att rapportera om missförhållanden eller påtagliga risker för missförhållanden till berörd nämnd, till Sis ledning eller, i yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet, till den som bedriver verksamheten. I socialtjänstlagen (2001:453) införs en skyldighet för nämnden, Sis ledning och den som bedriver en yrkesmässig enskild verksamhet att utan dröjsmål avhjälpa eller undanröja ett missförhållande eller en påtaglig risk för missförhållande. Ett allvarligt missförhållande, eller en påtaglig risk för ett allvarligt missförhållande, ska också anmälas till . En motsvarande skyldighet införs i LSS (prop. 2009/10:131, bet. 2009/10:SoU19, rskr. 2009/10:287). Regeringen överlämnade propositionen Ansvarsfördelning mellan bosättningskommun och vistelsekommun (prop. 2010/11:49) till . I propositionen föreslås ändringar i fråga om ansvarig kommun i socialtjänstlagen (2001:453) och LSS. Förslagen syftar till att förtydliga kommunernas ansvar och därigenom skapa bättre förutsättningar för att undvika tvister och stärka den enskildes rättssäkerhet. Assistansreformen har inneburit ökad valfrihet, större inflytande och bättre livskvalitet för många personer med svåra funktionsnedsättningar. Lagen trädde i kraft , och det finns samma grundläggande skäl att reglera rättigheter till stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättningar som när LSS tillkom. Ytterst handlar det om att tillförsäkra personer med omfattande och varaktiga stödbehov insatser som de behöver för sitt dagliga liv. Detta kräver ett stabilt och långsiktigt ansvarstagande från samhällets sida. Om denna reglering inte är tillräckligt effektiv, finns det risk för att behoven skulle komma att prioriteras ned. En väl fungerande tillsyn är en del av det ramverk som krävs för att säkerställa att LSS tillämpas så att lagens syften och mål uppnås. Utskottet erinrar om att frågan om en enhetlig modell för bedömning av andra personliga behov m.m. när det gäller personlig assistans behandlades av utskottet i betänkandet Personlig assistans och andra insatser åtgärder för ökad kvalitet och trygghet (bet. 2009/10:SoU21). Utskottet anförde då följande: Mot bakgrund av de arbeten som pågår när det gäller bl.a. ett behovsbedömningsinstrument begär utskottet i form av ett tillkännagivande en redovisning av regeringen, så fort underlag finns, och vid behov förslag till åtgärder []. uppdrag att i samarbete med utarbeta ett vetenskapligt instrument som ska användas när behov av personlig assistans ska bedömas har förlängts och ska nu redovisas . Som ett led i beredningen av detta ärende har , avdelningschef vid , och , överdirektör vid , vid ett besök i utskottet informerat om hur arbetet med behovsbedömningsinstrumentet fortskrider. De uppgav bl.a. att arbetet sker i samverkan med berörda brukarorganisationer i en positiv och konstruktiv anda. Behovsbedömningen ska utgå från en helhetssyn, och instrumentet kan ses som en form av en strukturerad intervjuguide. Instrumentet finns nu i en första testversion, och en pilotstudie ska genomföras vid några utvalda Försäkringskassekontor för att därefter utvärderas. Utskottet noterar att har i uppdrag att följa upp de lokala försäkringscentrens beslut i fråga om personlig assistans. Uppdraget ska redovisas . Utskottet vidhåller sin tidigare bedömning och noterar att de båda uppdragen ska redovisas respektive . Utskottet erinrar om att tillkännagivandet innebär att regeringen, så fort underlag finns, bör återkomma till med en redovisning och vid behov med förslag till åtgärder. Motionerna So214 (S), So221 (S), So558 (MP) yrkande 1 och So587 (V) avstyrks. Utskottet vidhåller sin tidigare bedömning och noterar att har i uppdrag att i samverkan med ta fram ett kunskapsunderlag som kan vägleda vid ställningstaganden i fråga om dubbel assistans i förhållande till bostadsanpassningar och hjälpmedel. Utskottet anser att resultatet av detta arbete inte bör föregripas. Motion So558 (MP) yrkande 2 avstyrks. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motionerna So224 (S) yrkande 2 och So373 (S). Inte heller motionen So534 (S) bör bifallas, och motionen avstyrks därför. Utskottet har fått veta att frågan om assistansersättning vid sjukhusvistelse är föremål för fortsatt beredning inom . Utskottet vidhåller sin bedömning och anser att resultatet av detta arbete inte bör föregripas. Motion So558 (MP) yrkande 3 avstyrks. I proposition 2009/10:176 Personlig assistans och andra insatser åtgärder för ökad kvalitet och trygghet uttalade regeringen (s. 65) att frågorna om kommunernas ansvar för att i vissa fall bistå med vikarier eller ersätta kostnader då en ordinarie personlig assistent är sjuk samt ansvar för tillfälligt utökad personlig assistans kräver ytterligare överväganden. Regeringen avser därför att återkomma till detta vid ett annat tillfälle. bör inte ta något initiativ. Motion So292 (S) avstyrks. Det som motionärerna i So526 (M) tar upp är naturligtvis viktigt. Utskottet erinrar om de förbättringar som beslutats med anledning av proposition 2009/10:176 Personlig assistans och andra insatser åtgärder för ökad kvalitet och trygghet. bör inte ta något initiativ. Utskottet noterar att bl.a. föreslår en ny insats, personlig service med boendestöd, i vilken bl.a. ledsagning ska ingå. Betänkandet är föremål för beredning inom . Resultatet av detta arbete bör enligt utskottets uppfattning inte föregripas. Utskottet bedömer vidare att resultaten av respektive aktuella uppdrag vad avser personlig assistans kan bidra med underlag för framtiden även i denna fråga. Motionerna So224 (S) yrkande 1, So290 (FP), So375 (S) yrkande 1 och So547 (M) avstyrks därför. Utskottet noterar att betänkande även innehåller förslag som ska leda till att den som fått en gruppbostad eller bostad med särskild service för vuxna enligt LSS inte ska behöva få merkostnader på grund av sin funktionsnedsättning. Eftersom betänkandet bereds bör inte ta något initiativ. Motionerna So240 (S) och So579 (V) avstyrks. Utskottet konstaterar att regeringens inriktningsmål för funktionshinderspolitiken på arbetsmarknadsområdet är att sysselsättningsgraden för personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga ska öka. Utskottet ser mycket positivt på såväl regeringens generella insatser på arbetsmarknadsområdet som förstärkningen av de olika formerna av arbeten med stöd. Utskottet vill även lyfta fram regeringens satsningar för att förbättra möjligheterna till sysselsättning inom ramen för psykiatrisatsningen 20092011. Utskottet välkomnar regeringens satsning på att utveckla insatsen meningsfull sysselsättning för personer med en psykisk funktionsnedsättning. Syftet med de ekonomiska resurser som har avsatts för detta ändamål är att enskilda ska kunna utveckla sina möjligheter till arbete och gå vidare till lönearbete. Frågan om daglig verksamhet har tidigare behandlats av utskottet i betänkandet Personlig assistans och andra insatser åtgärder för ökad kvalitet och trygghet (bet. 2009/10:SoU21). Utskottet vidhåller sin tidigare bedömning att en reglering av rätten till daglig verksamhet för personer med en psykisk funktionsnedsättning i persongrupp 3 bör vänta i avvaktan på resultatet av de insatser som redan beslutats. Resultatet av försöksverksamheten bör inte heller föregripas. Med det anförda avstyrks motionerna So210 (S), So226 (FP), So287 (FP) yrkande 3, So302 (M) och So558 (MP) yrkande 4. Utskottet anser inte heller att bör ta något initiativ med anledning av motion So402 (KD). Utskottets förslag i korthet avslår motioner om hjälpmedel. Jämför reservation 14 (S). I motion So336 av (S) begärs ett tillkännagivande om informations- och kommunikationsteknik som hjälpmedel för funktionshindrade. I motion So300 av (M) begärs ett tillkännagivande om att man bör förtydliga landstingens ansvar för tillhandahållande av hjälpmedel. Enligt 3 b § 2 hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ska erbjuda dem som är bosatta inom eller som är kvarskrivna enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) och stadigvarande vistas där hjälpmedel för funktionshindrade. har genomfört ett informationsprojekt inom området alternativ telefoni (i förordningar och budgetpropositionen m.m. kallat elektronisk kommunikation). Projektet är ett regeringsuppdrag, som utförts i samverkan med och i samråd med Handisam och Kommuner och Landsting. Uppdragets huvudsakliga mål var stöd och informationsspridning till landsting samt informationsspridning till de målgrupper som i slutänden ska kunna ta del av det statsbidrag som landstingen får för förskrivning av hjälpmedel för alternativ telefoni (elektronisk kommunikation). Uppdraget redovisades /11 i rapporten telefoni Slutrapport för regeringsuppdrag. Enligt uppgift från en tjänsteman på bereds rapporten inom . Som svar på en skriftlig fråga (fr. 2010/11:153) om projektet en förutsättning för delaktighet och god livskvalitet uttalade statsrådet bl.a. följande: Att tillhandahålla hjälpmedel till personer med funktionsnedsättning är ett ansvar för landstingen och kommunerna (3 b § HSL). Varje landsting och kommun beslutar självständigt om regelverket för hjälpmedel och eventuella avgifter. Kommuner och Landsting gav 2005 i uppdrag att kartlägga förändringar av landstingens och kommunernas regelverk och förskrivning av hjälpmedel . Av rapporten som publicerades framgick bland annat att kriterierna för förskrivning har förtydligats och prioriteringar har tydliggjorts samt att den vanligaste avgiften för hjälpmedel är besöksavgift. Utifrån denna kartläggning tog Kommuner och Landsting initiativ till överläggningar mellan sjukvårdshuvudmännen för att diskutera hur reglerna för tillhandahållandet av hjälpmedel kan bli mer enhetliga. Jag välkomnar initiativ som detta eftersom frivilliga överenskommelser om mer likartade regelverk är att föredra framför lagstiftning. Regeringen gav i uppdrag att samordna en försöksverksamhet med Fritt val av hjälpmedel. Av slutrapporten inflytande och delaktighet framgår att verksamheten stärkt den enskildes inflytande. Det fria valet har bidragit till ökad självständighet och självbestämmande. Regeringen bedömer att satsningen på Fritt val av hjälpmedel har varit framgångsrik. Vid regeringssammanträdet beslutades kommittédirektivet Fritt val av hjälpmedel (dir. 2011:7). En särskild utredare ska lämna förslag på hur ett system för fritt val av hjälpmedel kan utformas och tydliggöra vissa frågor för att stödja, underlätta och främja införandet av fritt val av hjälpmedel i kommuner och landsting. Syftet är att stödja huvudmän i arbetet med att införa fritt val av hjälpmedel så att fler äldre och personer med funktionsnedsättning ska få möjlighet att själva välja hjälpmedel. Målsättningen är att så många som möjligt ska ha rätt att själva välja hjälpmedel . Uppdraget ska redovisas . och har fått i uppdrag av regeringen att i samarbete med de landsting som anmäler intresse genomföra en försöksverksamhet med syfte att stimulera användningen av konsumentprodukter för elektronisk kommunikation. Försöksverksamheten ska genomföras och omfatta de landsting som meddelar intresse. Uppdraget ska ske i samråd med Kommuner och Landsting, Handisam och relevanta handikapporganisationer. Uppdraget ska redovisas (S2011/1810/FST [delvis]). Motionsyrkanden om hjälpmedel behandlades av utskottet i betänkande 2009/10:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. (prop. 2009/10:1, rskr. 2009/10:131). Utskottet uttalade då att frågor om hjälpmedel är en fråga för sjukvårdshuvudmännen (s. 86, 1 reservation V). Tekniska och andra hjälpmedel innebär ofta ett mycket värdefullt stöd för personer med en funktionsnedsättning och kan öka förutsättningarna för dessa att leva och fungera i samhället på samma villkor som andra personer. Utskottet välkomnar det arbete som pågår på området. Utskottet vill särskilt lyfta fram informationsprojekt inom området alternativ telefoni, regeringens beslutade kommittédirektiv Fritt val av hjälpmedel och regeringens uppdrag till och att tillsammans med ett antal landsting öka valfriheten inom elektronisk kommunikation eller s.k. alternativ telefoni. Motionsyrkanden om hjälpmedel har tidigare behandlats av utskottet i betänkandet Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. (bet. 2009/10:SoU1). Utskottet vidhåller sin tidigare bedömning att frågor om hjälpmedel är en fråga för sjukvårdshuvudmännen. Enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) är det landstingens uppgift att erbjuda bl.a. dem som är bosatta inom landstingen hjälpmedel för funktionshindrade. Enligt förordningen (1993:1091) om assistansersättning avses med kostnader för personliga assistenter bl.a. arbetsmiljöinsatser (5 a §). Utskottet har fått veta att det inom pågår ett arbete med att ändra förordningen i syfte att tydliggöra vad assistansersättningen ska användas till. Arbetet planeras vara färdigt . Utskottet välkomnar detta arbete. Mot denna bakgrund anser utskottet att inte bör ta några initiativ med anledning av motionerna So300 (M) och So336 (S). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om bilstöd. I motion So269 av (M) begärs ett tillkännagivande om att man bör förkorta förnyelseintervallet för bilstöd för föräldrar till barn med funktionsnedsättningar. Motionären anför att problemet är den tillämpning som görs i samband med definitionen av en funktionsnedsättning, där man numera () tillämpar en 9-årsregel för alla former av bilstöd. Regeln bör återjusteras till , och bör det även utredas om tidsramen ska sänkas ytterligare. Bilstöd regleras i 52 kap. socialförsäkringsbalken (2010:110). Bilstöd kan lämnas till en försäkrad som på grund av ett varaktigt funktionshinder har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller att anlita allmänna kommunikationer (2 §).