bet · GY01NU7 · 2011-03-08 00:00:00 — Granskningen gav vid handen att det har skett en utveckling av styrningen från mer av informell styrning till mer av formellt grundad styrning. Så kallad samordning är en särskild form av kontakt som ska ske när bolaget står inför särskilt viktiga avgöranden. Granskningen visade att den tidigare styrelseordföranden för inte begärt någon samordning med näringsminister . underströk vikten av god dokumentation och meddelade sin avsikt att följa den fortsatta utvecklingen härvidlag. En reservation (S, V, MP) avlämnades. I budgetpropositionen sägs under avsnittet Genomgång av statligt ägda bolag beträffande (prop. 2010/11:1 utg.omr. 24 s. 60) att är det i särklass största statliga företaget och verkar på en internationell marknad. Regeringen erinrar om att den genomfört ett arbete kring framtida inriktning, som resulterat i den tidigare nämnda propositionen om förtydligat uppdrag. På den grunden bygger staten sitt långsiktiga ägaransvar och kommer fortsatt att vara majoritetsägare i bolaget. En ägarbreddning kan dock komma att övervägas, sägs det i budgetpropositionen. Regeringen har bemyndigande att sälja statens aktier i dåvarande Nordbanken (prop. 1991/92:21, bet. 1991/92:NU4). Regeringen meddelade sin avsikt att sälja upp till 255 miljoner aktier i , motsvarande av de utestående aktierna i bolaget. offentliggjorde regeringen att den slutfört försäljningen av 255 miljoner aktier i för per aktie, genom ett accelererat auktionsförfarande riktat till svenska och internationella institutionella investerare. Försäljningen motsvarar av statens totala ägande i bolaget och reducerar statens ägarandel i Nordea från tidigare 19,8 till . Staten har förbundit sig att efter transaktionens slutförande inte avyttra ytterligare aktier i . Försäljningen av aktier i är i enlighet med regeringens uttalade avsikt att minska statens ägande i de bolag som verkar på kommersiella marknader med effektiv konkurrens, såvida företaget inte har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att lösa på något annat sätt, sade finansmarknadsminister i ett pressmeddelande. Intäkterna från transaktionen uppgår till och kommer att användas för att reducera den svenska statsskulden. De statliga företagen är enligt finansmarknadsministern viktiga för , och staten ska fortsätta vara ägare till ett bolag där det finns ett särskilt samhällsuppdrag. I annat fall är statens uppgift att ange ramar och regler för näringslivet, inte att äga och driva företag. beslutade , på regeringens förslag, om förändrat uppdrag för (prop. 2009/10:169, bet. 2009/10:NU22). Det ändrade uppdraget innebär att bolagets verksamhet ska baseras på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. Bolaget ska vara en oberoende aktör med kärnverksamhet inom skogsbruk utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara. bör också kunna bedriva närliggande verksamhet om det bidrar till att öka bolagets avkastning. Bolaget ska dessutom även fortsättningsvis genom försäljning av mark på marknadsmässiga villkor möjliggöra omarronderingar och tillköp för enskilt skogsbruk, särskilt i glesbygd. Försäljning av mark ska ske till dess att av den areal bolaget hade 2002, vid bolagets bildande, är avyttrad. uppdrag att tillhandahålla ersättningsmark till staten ska upphöra vid utgången av 2010. bemyndigade också regeringen att överföra fastigheter med en sammanlagd areal om högst produktiv skogsmark från till staten för att därefter användas som ersättningsmark. I en reservation (S, V, MP) föreslogs att skulle uppmana regeringen att återkomma till med förslag om att övergripande mål ska vara att statens skogar ska förvaltas på ett föredömligt sätt ur både produktions- och miljösynpunkt, för att trygga en långsiktig, ekologiskt hållbar utveckling. Reservanterna menade också att det är rimligt att tar ett större ansvar för utvecklingen av skogsbruksmetoder som är mer miljöanpassade. I budgetpropositionen sägs under avsnittet Genomgång av statligt ägda bolag beträffande (prop. 2010/11:1 utg.omr. 24 s. 60) att regeringen avser att återkomma till med en beskrivning av de förändringar i bolagets verksamhet som genomförs med anledning av det bemyndigande som gav . När det gäller frågan om vinstkrav för kan noteras att finansmarknadsminister , enligt TT, uttryckt att regeringen är villig att diskutera lägre vinstuttag av staten från SJ i tider då bolaget behöver göra stora investeringar. Det långsiktiga avkastningskravet kommer att finnas kvar, men det kan diskuteras om det ska vara ett lika stort vinstuttag från SJ, sade finansmarknadsministern. Om skulle göra som SJ har föreslagit och höja banavgifterna för att få mer medel till underhåll, kommer SJ:s kostnader att öka och vinstkraven kan då behöva anpassas, påpekade han. Riksrevisor , med medarbetare, lämnade vid utskottets sammanträde information om granskning av och svarade på frågor från ledamöterna. Information i budgetpropositionen och från UD I budgetpropositionen sägs beträffande SEK (prop. 2010/11:1 utg.omr. 24 s. 104) att det, med utgångspunkt i och i en interdepartemental arbetsgrupp mellan , och under UD:s ledning, har beslutats att en fördjupad bolagsanalys ska ske i enlighet med vad som anges i budgetpropositionen (prop. 2006/07:1). På uppdrag av () har ett konsultbolag analyserat SEK. Uppdraget avrapporterades /11. Rapporten analyserar och fokuserar på tre områden det statliga ägandet, ekonomiska nyckeltal samt verksamhet och uppdrag. Rapporten, som är hemligstämplad av UD, har funnits tillgänglig att ta del av för ledamöterna i utskottet. Statssekreterare , , lämnade vid utskottets sammanträde information om SEK och departementets arbete med bolaget och besvarade frågor från ledamöterna. Statssekreteraren sade att SEK i sin verksamhet inte har avvikit från sitt uppdrag. Han uppgav också att det pågår ett arbete inom departementet med att ta fram ägardirektiv för bolaget. Avsikten är att dessa ska kunna läggas fram vid bolagsstämman eller om detta inte är möjligt vid en extrastämma därefter. I ägardirektiven ska, enligt statssekreteraren, anges att SEK i större utsträckning ska rikta sin verksamhet till små och medelstora företag. Med koppling till det som står i bolagsordningen om föremålet för bolagets verksamhet när det gäller att främja verksamhet med svenskt intresse som direkt och indirekt avser svensk exportindustri ska vidare något närmare sägas om vad som inryms i begreppet indirekt främjande. Utskottet uttryckte en önskan om att det ges möjlighet att följa arbetet med ägardirektiven, vilket statssekreteraren ställde sig positiv till. och finansutskottet fick vid ett besök hos SEK information om bolagets verksamhet. SEK informerade om bl.a. följande: SEK:s roll för svensk export, tillväxt och jobbskapande Svenska exportföretags viktigaste marknader SEK:s arbete inom socialt ansvarstagande. En företrädare för en av SEK:s kunder lämnade information om hur företaget samarbetar med SEK och vad det har betytt för företagets export. Utskottet beslutade vid sammanträdet att bereda finansutskottet tillfälle att yttra sig över styrelses redogörelse om AB och den aktuella motionen. I sitt yttrande (2010/11:FiU3y; se bilaga 2) anför finansutskottet att de iakttagelser som för fram i granskningen av SEK aktualiserar frågan om statens roll i exportfinansieringen. betonar att SEK har en viktig roll i förhållande till svensk exportindustri. Genom att tillhandahålla långsiktig finansiering till exportföretagen är SEK marknadskompletterande. anser att det är denna marknadskompletterande roll som är central för det offentliga åtagandet. Med hänvisning till att uppmärksammat styrningen av SEK betonar finansutskottet vikten av regeringens ägarstyrning och utgår ifrån att regeringen agerar professionellt i styrningen av bolaget samt har dialog med näringsutskottet i frågan. noterar finansutskottet att regeringen med utgångspunkt i låtit göra en fördjupad bolagsanalys av SEK, vilket välkomnas. förutsätter att regeringen i sin fortsatta analys och styrning av SEK beaktar rekommendationer. Mot bakgrund av det anförda anser finansutskottet att näringsutskottet bör avstyrka motion 2010/11:N228 (M) om en översyn av SEK:s uppdrag, inriktning och övergripande mål och föreslår att redogörelsen från läggs till handlingarna. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: Skrivelsen om företag med statligt ägande. I motionerna 2010/11:N1 (S, MP) och 2010/11:Fi230 (S, MP, V) förordas att de bemyndiganden som tidigare gett regeringen avseende bolagen , och ska återkallas. Utskottet anser att regeringens planerade försäljning av det statliga bolåneföretaget är olycklig, eftersom staten därmed skulle göra sig av med ett kraftfullt verktyg för att skärpa konkurrensen på bolåne- och inlåningsmarknaderna. En sådan försäljning skulle kunna komma att innebära högre bolånekostnader och sämre sparräntor än om i stället används aktivt för konsumenternas bästa. Ett exempel på den bristande konkurrensen på de aktuella marknaderna är att kostnaderna för de nya kapitaltäckningsreglerna för banker som presenterades av , III, nu riskerar att vältras över på bankkunderna. Bankerna bör rimligen i stället acceptera lägre vinstnivåer, då risken minskar med de nya reglerna. Utskottet avvisar alltså regeringens försäljningsplaner för och anser att bolaget i stället bör användas för att öka konkurrensen på bankmarknaden. bör därför återta regeringens försäljningsbemyndigande i fråga om . Vad gäller Posten anser utskottet att samgåendet mellan , som beslutade om , var positivt utifrån att ett samgående kunde förväntas stärka Postens konkurrensmöjligheter. Utskottet anser dock att regeringens planer på en börsintroduktion av inte bör verkställas och föreslår därför att ska återta regeringens bemyndigande att ytterligare minska statens ägarandel i Posten ned till lägst av rösterna. Slutligen vill utskottet när det gäller statens ägande av aktier i framhålla att bl.a. frågan om accessnätet är av stor vikt. bör därför uppmana regeringen att återkomma till med en redogörelse för olika handlingsalternativ för att åstadkomma en separering av accessnätet från Soneras övriga verksamhet. Utskottet föreslår att ska inskränka regeringens mandat att ytterligare minska ägandet vad gäller detta företag. Sammanfattningsvis anser utskottet att bör fatta följande beslut: återkallar det bemyndigande som lämnade om att regeringen får helt eller delvis avyttra statens aktier i och de övriga bemyndiganden rörande försäljning av detta bolag som lämnade (bet. 2006/07:NU16 förslagspunkterna 3 ad, rskr. 2006/07:217). återkallar det bemyndigande som lämnade om att regeringen får minska statens ägarandel som lägst ned till av rösterna i det sammanslagna bolaget (bet. 2007/08:NU13, rskr. 2007/08:253). återkallar det bemyndigande som lämnade avseende dåvarande (bet. 2000/01:NU11, rskr. 2000/01:272) och de bemyndiganden som lämnade avseende (bet. 2006/07:NU16 förslagspunkterna 2 ac, rskr. 2006/07:217) och tillkännager för regeringen som sin menig vad utskottet anför om accessnätet. Ett sådant beslut av ligger helt i linje med vad som i denna del begärs i motionerna 2010/11:N1 (S, MP) och 2010/11:Fi230 (S, MP, V). Motion 2010/11:T505 (KD) blir delvis tillgodosedd i aktuell del. I motion 2010/11:N281 (V) föreslås att ska begära att regeringen återkommer med förslag om att återta bemyndigandet att minska statens ägande i . Utskottet delar inte motionärernas uppfattning och avstyrker därmed motionen i aktuell del. En försäljning av AB förordas i motion 2010/11:N427 (M). I motionerna 2010/11:N215 (M) och 2010/11:N293 (M) föreslås en försäljning av . Utskottet avvisar motionärernas förslag och anser alltså att bör avslå dessa tre motioner. I motionerna 2010/11:N276 (M) och 2010/11:N327 (MP) förordas en försäljning av statens andel av . Som tidigare redovisats beslutade att ge regeringen bemyndigande att minska ägandet i SAS (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, yttr. 2009/10:NU2y). anförde i sitt yttrande, i vilket finansutskottet instämde, att bemyndigande att minska ägandet i SAS ska uppfattas som ett tydligt besked om statens inställning när det gäller försäljning inom överskådlig tid och underströk vikten av att en försäljning sker i ordnade former när det finns en seriös köpare. Regeringen har alltså redan mandat att genomföra en försäljning av statens andel i SAS, vilket förordas i de här aktuella motionerna. Utskottet kan inte se någon anledning för att nu fatta ytterligare beslut i denna fråga. Därmed avstyrks de båda här aktuella motionerna. Regeringen redovisar i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 24 s. 60) att den kan komma att överväga en ägarbreddning i . Utskottet anser att sådana planer på en försäljning av bör avvisas. För utskottet är det självklart att ska kvarstå i helstatlig ägo. är en dominerande aktör på en marknad som inte fungerar väl. Vidare förvaltar viktiga gemensamma naturresurser och kan med rätt styrning vara ett oerhört kraftfullt energipolitiskt verktyg. Utskottet anser med hänvisning till det anförda att i likhet med vad som föreslås i motion 2010/11:N1 (S, MP) genom ett tillkännagivande ska klargöra för regeringen att ska fortsätta att vara ett helägt statligt bolag. bör därmed bifalla den nämnda motionen i aktuell del. Uttalanden av om AB:s uppdrag begärs i de fyra motionerna 2010/11:N209 (S), 2010/11:N355 (S), 2010/11:N373 (S) och 2010/11:N369 (V). fattade , som redovisats, beslut om förtydligat uppdrag för . Innebörden av detta är att ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. I sitt ställningstagande anförde utskottet att det förtydligade uppdraget hade fått en sådan utformning att de oklarheter som tidigare hade funnits skulle komma att undanröjas. Utskottet såg det som naturligt att den tidigare geografiska avgränsningen till svensk energiförsörjning helt togs bort. I anslutning till det som förs fram i de här aktuella motionerna om roll inom energipolitiken vill utskottet betona att lönsamhet är centralt för bolagets verksamhet. För att kunna spela en roll i omställningen av energisystemet måste ha en stabil ekonomi och stora ekonomiska resurser. Produktion och distribution av el är kapitalintensiva verksamheter som kräver stora investeringar. Utskottet ser marknadsmässighet som ett centralt begrepp, om ska kunna spela en sådan roll i energiomställningen som utskottet vill se. I propositionen om förtydligat uppdrag för meddelade regeringen sin avsikt att använda EU:s s.k. 2020-mål som referenspunkt för uppföljning av roll i energiomställningen. De nämnda målen handlar om att utsläppen av växthusgaser ska minska jämfört med nivå, att av den totala energianvändningen ska komma från förnybara energikällor samt att energieffektiviseringen ska öka . Utskottet, som ansåg att det är mycket bra att använda EU:s 2020-mål som referenspunkt, anförde att det därmed kommer att bli möjligt att utvärdera om verkligen är ett av de bolag som leder utvecklingen mot minskade utsläpp av klimatgaser och ökad andel förnybar energi samt aktivt verkar för en effektivare energianvändning. Utskottet vill också något kommentera vad som sägs i ett par av motionerna om att ska möjliggöra konkurrenskraftiga priser för den elintensiva industrin och exportindustrin. Detta ska, enligt vad som sägs, ske inom ramen för . Att ska följas är för utskottet en självklarhet. Lika självklart är det att det är upp till den elintensiva industrin och exportindustrin att söka konkurrenskraftiga energipriser i avtal med eller andra energibolag. Detta är inte ett område där staten som ägare av bör agera. Med det anförda avstyrker utskottet de fyra här aktuella motionerna i berörda delar. I motion 2010/11:T377 (MP) föreslås ett tillkännagivande om att kraven på vinstutdelning till staten från ska slopas. Bolagets främsta uppgift bör vara att öka tågresandet, sägs det i motionen. Enligt utskottets mening är slopat vinstkrav inte något lämpligt tillvägagångssätt för att uppnå ett ökat tågresande. Dessutom torde ett slopat vinstkrav strida mot . Med detta avstyrker utskottet den nämnda motionen i berörd del. Olika frågor om Sveaskog AB:s ägande av och statens roll för stabilitet inom träförädlingsbranschen tas upp i motionerna 2010/11:N400 (S) och 2010/11:N234 (V). Utskottet anser att inte bör agera i de frågor som tas upp i motionerna och avstyrker därmed dessa. noterar i sin redogörelse till att granskning av AB visar på brister i styrningen och uppföljningen av bolaget. Styrelsen anser att det är viktigt att får en ingående information om SEK:s verksamhet och förutsätter att regeringen ska återkomma till med en analys av bolagets verksamhet och finansiella situation. Utskottet vill inledningsvis framhålla att det är värdefullt att har gjort en granskning av SEK. Bolaget bildades , och förutsättningarna för verksamheten har genomgått stora förändringar . Enligt utskottets mening är granskning av SEK av stort värde för att ska kunna fullgöra sin uppgift att följa regeringens förvaltning av företag med statligt ägande. Som redovisats har utskottet, tillsammans med finansutskottet, fått information från statssekreterare , , om det uppföljningsarbete som departementet har bedrivit efter det att presenterade sin granskning av SEK. Närings- och finansutskotten har också fått information om de åtgärder som SEK har vidtagit med anledning av granskningen. I likhet med vad finansutskottet anför i sitt yttrande vill näringsutskottet poängtera att SEK har en viktig roll i att främja verksamhet som avser svensk exportindustri. Detta blev särskilt tydligt under den finanskris som drabbade världen . Genom att tillhandahålla långfristig finansiering till exportföretag har SEK en marknadskompletterande funktion som inte kan fyllas av andra aktörer. Enligt bör regeringen bl.a. ta ställning till inom vilka områden SEK ska verka och till vilken roll bolaget ska ha på marknaden. Vidare bör regeringen initiera en finansiell analys av SEK och se över de ekonomiska målen samt anpassa dessa till SEK:s framtida uppdrag. Regeringen har, som redovisats, låtit göra en fördjupad bolagsanalys av SEK med utgångspunkt från granskning. pågår arbete inom med att ta fram ägardirektiv för bolaget. Statssekreterare har ställt sig positiv till utskottets önskemål om att få ta del av förslag till sådana direktiv, innan de presenteras vid en bolagsstämma. Utskottet vill understryka vikten av att så sker. Därutöver är det önskvärt att regeringen i lämpligt sammanhang t.ex. i budgetpropositionen redovisar regeringens samlade slutsatser och vidtagna åtgärder med anledning av granskning av SEK. Vidare vill utskottet betona betydelsen av regeringens styrning av SEK. anför i sitt yttrande att man utgår ifrån att regeringen agerar professionellt i styrningen av bolaget. Mot den bakgrunden förutsätter näringsutskottet att regeringen i den nyssnämnda redovisningen till även redogör för sin ägarstyrning av bolaget. Med hänvisning till det sagda anser utskottet att det inte finns någon anledning för att som föreslås i motion 2010/11:N228 (M) uppmana regeringen att göra en översyn av SEK:s uppdrag, inriktning och övergripande mål. Motionen avstyrks därmed. styrelses redogörelse bör läggas till handlingarna. I motionerna 2010/11:N211 (S), 2010/11:N233 (V) och 2010/11:N281 (V) föreslås olika tillkännagivanden om ägarstyrning i vid mening. Utskottet anser att inte bör ta något initiativ med anledning av dessa förslag och föreslår därför att motionerna avslås i aktuella delar. I motionerna 2010/11:C259 (S) och 2010/11:N408 (S) föreslås tillkännagivanden om att regeringen bör bedriva ett arbete för ökad jämställdhet i statliga bolag respektive om att regeringen vid försäljning av statliga bolag bör se till att jämställdheten i dessa vidmakthålls. Utskottet finner ingen anledning för att initiera några åtgärder med anledning av dessa förslag. bör alltså avslå motionerna i aktuella delar. Skrivelsen om företag med statligt ägande Systemet med årliga redogörelser från regeringen för företag med statligt ägande baseras på ett beslut av 1981. Det finns, som framgått av tidigare ställningstaganden, åsiktsskillnader mellan företrädarna för olika partier i utskottet när det gäller statliga företag. vill utskottet framhålla vikten av att regeringen lämnar dessa redogörelser, som utgör ett underlag för att ska kunna följa regeringens förvaltning av de aktuella företagen. Med det anförda föreslår utskottet att ska lägga regeringens nu aktuella skrivelse till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Bostadsfinansieringsaktiebolag , och , punkt 1 (M, FP, C, KD) av (KD), (M), (M), (M), (M), (FP), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår motionerna 2010/11:Fi230 yrkande 14, 2010/11:T505 yrkande 4 och 2010/11:N1 yrkande 1. Vår syn på statligt ägande av företag överensstämmer med regeringens. Staten har att ange ramar och regelsystem för näringslivets verksamhet och bidra till att skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt. När staten uppträder som ägare och som utformare av de regler som ska gälla för näringslivets verksamhet uppstår problem som undviks när konkurrensutsatt verksamhet bedrivs i privat regi. Genom att minska eller helt slopa det statliga ägandet i företag som arbetar på en konkurrensutsatt marknad blir statens roll som lagstiftare mer renodlad som de hel- eller delprivatiserade företagen regelmässigt får bättre utvecklingsmöjligheter. Konkurrensen på marknaden blir sundare. Intäkterna från försäljningarna möjliggör amortering på statsskulden, vilket i sin tur skapar möjligheter till större flexibilitet i finanspolitiken. Vi vill också framhålla att det för staten och därmed skattebetalarna kan finnas risker och kostnader förknippade med ett statligt ägande av företag. Inte minst gäller detta företag på finansmarknaden, som t.ex. Bostadsfinansieringsaktiebolag . Staten bör kvarstå som ägare då tungt vägande skäl talar för detta. Företag som utgör naturliga monopol bör förbli helstatliga. Ett fortsatt statligt ägande kan också vara motiverat om det föreligger särskilda nationella intressen eller samhällsuppdrag som svårligen kan hanteras utan ett statligt inflytande. Den här redovisade synen på statligt ägande av företag ligger bakom de bemyndiganden som tidigare gett regeringen avseende Bostadsfinansieringsaktiebolag , och . Vi ser inga skäl till att nu vilket föreslås i motionerna 2010/11:N1 (S, MP) och 2010/11:Fi230 (S, MP, V) skulle återkalla dessa bemyndiganden. verkar på en kommersiell marknad som präglas av fritt tillträde och fri konkurrens. Därmed finns enligt vår mening inte något skäl för staten att fortsätta äga företaget. Den bedömningen låg bakom beslut att ge regeringen bemyndigande att sälja bolaget. Vi vill i sammanhanget framhålla vikten av en effektiv konkurrensrättslig reglering och en god tillsyn av bolånemarknaden och övriga delar av bank- och finansmarknaderna. Detta gäller oberoende av företagens ägarförhållanden. Beträffande förslaget i de två ovan nämnda motionerna att återta bemyndigandet om att minska statens ägarandel som lägst ned till av rösterna i Posten vill vi erinra om vad utskottet anförde i sitt ställningstagande när ställde sig bakom regeringens förslag om ett samgående mellan (bet. 2007/08:NU13). Vad gällde frågan om en framtida börsnotering av såg utskottet samgåendet som ett sätt att bana väg för ett pluralistiskt ägande. En börsnotering skapar likviditet för bolaget och kan underlätta eventuella strukturaffärer, menade utskottet. Vidare erinrade utskottet om att det bemyndigande som då föreslogs ge avsåg en minskning av statens ägande som lägst ned till av rösterna i det sammanslagna bolaget.