bet · GY01UU15 · 2011-05-25 00:00:00 — Vi vill understryka betydelsen av och anser att regeringen regelbundet ska redovisa på vilket sätt man har genomfört konventionen i sitt utrikespolitiska arbete. Vid den internationella befolkningskonferensen i skedde ett skifte i världens syn på befolkningsfrågor, och den s.k. Kairoagendan slogs fast. Vi befarar att denna inte kommer att uppnås till 2014 och efterlyser därför förslag från regeringen om initiativ för perioden . Arbetet måste fortsätta under den nuvarande regeringen för att genomföra intentionerna i den SRHR-policy som den socialdemokratiska regeringen beslutade om och som fortfarande gäller. En handlingsplan bör tas fram för hur frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter ska inkluderas i den samlade utrikespolitikens alla delar och i alla strategier för utveckling, konflikthantering, handel, demokrati och mänskliga rättigheter. ska vara en stark röst i SRHR-frågor, och rösten måste höras såväl inom som utanför EU i liksom i övriga delar av världen. Abort är en rätt som vi ofta tar för given i men som i många länder är förbjuden eller hotas. blir 175 miljoner kvinnor gravida, och av dessa är 80 miljoner oönskade graviditeter, vilket i en del fall resulterar i aborter. 20 miljoner av aborterna utförs på ett osäkert sätt och leder till kvinnors lidande eller död. Att kvinnan inte ges rätten att bestämma över sin egen kropp är inte förenligt med vår människosyn, och aborträtten borde vara en mänsklig rättighet. Vi vill särskilt framhålla betydelsen av tillgång till preventivmedel och tillgång och rätt till säkra och lagliga aborter samt att kvinnor får makt och inflytande. gör viktiga insatser på detta område, och måste fortsätta att stödja dess arbete. Inom EU bör betydligt hårdare än arbeta för att rätten till lagliga och säkra aborter ska räknas som en grundläggande rättighet som EU:s medlemsstater ska respektera. Inom EU och FN bör också agera för att alla länder ska respektera den grundläggande mänskliga rättigheten att kvinnor ska ha tillgång till lagliga och säkra aborter. Över hela världen och utan undantag för någon region är våld utövat av den egna partnern och inom familjen den vanligaste formen av våld mot kvinnor. I många länder behandlas våld mot kvinnor inom familjen fortfarande som ett privat problem och inte som det angelägna politiska och samhälleliga problem det utgör. Stater har en skyldighet att på alla sätt förhindra alla former av våld mot kvinnor. Underlåtenhet att göra detta innebär att staten gör sig skyldig till en kränkning av de mänskliga rättigheterna. och EU måste i internationella sammanhang enträget fortsätta att fästa uppmärksamheten på dessa frågor. Mäns våld mot kvinnor är ett av de allvarligaste folkhälsoproblemen och utgör ett jämställdhetsproblem där den traditionella könsmaktsordningen om mäns överordning och kvinnors underordning fortfarande har betydelse. Frågan behöver lyftas fram och prioriteras tydligare i regeringens politik. Biståndet måste stärka kvinnors ställning och rättigheter. Satsningar på kvinnors utbildning får direkta effekter på reproduktionsmönstren. Det leder till minskad barnadödlighet, ökad preventivmedelsanvändning, förbättrat näringsintag och ökad satsning på barns skolgång etc. Ett av de områden där kvinnors rättigheter kränks gäller kvinnlig omskärelse. måste inom alla relevanta forum verka för att förbud antas mot kvinnlig omskärelse. Inom samhällets alla områden måste kvinnor ges samma rättigheter som män. Inte minst handlar det om att förmå stater som ratificerat , men med ett kulturellt undantag, att fullt ut ratificera och genomföra konventionen så att kvinnor och män likställs inför lagen även vad gäller exempelvis ägande, arv och vårdnad av barn. Vi vill också framhålla vikten av kvinnor i beslutsfattande positioner. Detta av två enkla skäl. Det första och uppenbara är det demokratiska. Kvinnor utgör halva befolkningen och ingen ska på grund av sitt kön utestängas från makt. Det andra handlar om politiska prioriteringar. Erfarenhet från utvecklingsländer visar att beslutande församlingar som har en hög andel kvinnor i högre grad prioriterar hälsa, utbildning och förbättringar i det lilla som i förlängningen är den bästa grunden för en positiv utveckling. Vi anser att ska vara pådrivande för att öka kvinnorepresentationen i olika internationella organ. SRHR, kvinnors rättigheter, punkt 7 motiveringen (SD) av (SD). instämmer med utskottet att det i arbetet för mänskliga rättigheter är viktigt att motverka diskriminering av kvinnor och att stärka kvinnors roll i samhället. instämmer också i utskottets ställningstagande att arbetet med att motverka människohandel behöver förstärkas. Utskottet konstaterar att frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) på många håll i världen fortfarande ses som kontroversiella frågor. I regeringens SRHR-policy står det också att de insatser som stöder ska vara anpassade till sociala och kulturella situationer. Utifrån denna kunskap anser att regeringen i sitt arbete rörande SRHR-frågor borde visa på större ödmjukhet och respekt för de kulturella skillnader som finns i synen på frågor inom SRHR. instämmer i att det finns många problem i världens länder kopplade till sexuell och reproduktiv hälsa såsom mödradödlighet, hiv/aids och sexuella övergrepp. instämmer dock inte i utskottets enhälligt positiva inställning till hur regeringens arbete med SRHR-frågor bedrivs. Vi ställer oss även kritiska till regeringens framställning av hur dialoger med andra länder ska föras i dessa frågor. anser att det i en sann och öppen dialog med andra länder måste finnas rum för gemensamt lärande och att man måste ha kunskap om, och förståelse för, olika synsätt. anser att arbete med att påverka andra länder i SRHR-frågor i vissa avseenden är för enkelriktat och onyanserat. allmänna hållning är också att ha en respekt för varje lands suveränitet och för den kultur och värdegrund som finns. vill verka för en värld med fristående demokratiska stater. Vi anser att man bör vara vaksam så att man inte går över gränsen i arbetet för grundläggande internationella mänskliga rättigheter och börjar ställa orimliga krav på enskilda länders politiska inriktningar. Barnets rättigheter, punkt 8 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:U298 yrkandena 10 och 11 samt 2010/11:U306 yrkande 35. Än , en bra bit in , plågas, förtrycks, exploateras och utnyttjas miljontals barn . Detta är en oacceptabel situation. , , har beräknat att uppskattningsvis 26 500 barn dör av sjukdomar som enkelt skulle ha kunnat botas eller på grund av brist på rent vatten. Nästan 100 miljoner barn går inte i skolan. Över 250 000 tvångsrekryterade barn deltar just nu i väpnade konflikter. Nästan två miljoner barn, främst flickor, utnyttjas i människohandel . Över en miljon barn sitter i fängelse. Problematiken med barnäktenskap är allvarlig. Vi anser att barnrättsperspektivet ska genomsyra allt internationellt arbete och dialogen med våra samarbetsländer. Barns erfarenheter, möjligheter till deltagande och möjligheter att påverka måste främjas, och all diskriminering av barn ska motarbetas så att alla barn ges samma möjligheter att delta. Utbildning är en grundförutsättning för att kunna bekämpa fattigdom och utnyttjande och exploatering av barn. Tydligare fokus måste läggas på att motverka exploatering och utnyttjande av barn, framför allt barnarbete och sexuell exploatering. Barn riskerar att utnyttjas, och de saknar ofta möjlighet att skydda sig eller göra sin röst hörd. Därför behövs ett barnperspektiv i alla frågor som rör deras mänskliga rättigheter och i vårt utvecklingssamarbete. Att investera i barn och ungdomar är att investera . Vi anser att barnrättsperspektivet ska genomsyra allt internationellt arbete och dialogen med våra samarbetsländer, att barns utsatthet och framtid i alla sammanhang måste lyftas fram och att ska tillämpas konsekvent. och dess tilläggsprotokoll är viktiga redskap för att förbättra barns situation i världen. ska fortsätta sitt engagemang för att samtliga stater ska ratificera dessa. Enligt är hälften av världens flickor gifta , detta trots att barnäktenskap är förbjudna i de flesta länder. Lagarna följs inte, och regeringarna i flera länder där lagarna inte följs tycks sakna intresse för att ta itu med problemet. En av många tragiska följder av barnäktenskapen är att omkring 14 miljoner flickor mellan tvingas att föda barn. Det betyder att 40 000 tonårsflickor föder barn . dör 70 000 tonårsflickor på grund av komplikationer i samband med graviditeten eller förlossningen. Enligt är det fem gånger vanligare att flickor som föder barn när de är dör under förlossningen eller i samband med graviditeten än att kvinnor som föder barn gör det. Vi får aldrig acceptera eller hålla tyst om dessa grova övergrepp. I alla internationella forum måste verka för att internationella och nationella lagar om barnäktenskap följs. Dessutom måste i alla relevanta sammanhang våga kritisera de länder som inte följer förbudet mot barnäktenskap. Diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet, punkt 9 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:U231 yrkandena 1 och 2, 2010/11:U306 yrkande 29 och 2010/11:U317 yrkande 6. Förtryck, diskriminering eller bestraffning av människor på grund av deras sexuella läggning strider mot de mänskliga rättigheterna. Övergrepp mot och diskriminering av personer på grund av sexuell läggning måste motarbetas och ståndpunkten att alla individer ska kunna åtnjuta sina rättigheter oavsett sexuell läggning främjas. I omkring 80 länder är det olagligt med sexuella relationer mellan personer av samma kön. I flera länder är samkönad kärlek belagd med dödsstraff. I många länder är det långt ifrån självklart att fira . Det finns flera exempel där parader trakasserats eller förbjudits, t.ex. i , och . har slagit fast att det är ett brott mot de mänskliga rättigheterna att förbjuda parader. FN har antagit en resolution om avkriminalisering av homosexualitet. En attitydförändring bland FN:s medlemsländer måste påskyndas genom att frågorna tas upp i olika internationella forum. I var och en av om medborgerliga och politiska respektive ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter ges det uttryck för den folkrättsligt viktiga principen om icke-diskriminering. Ett antal exempel på diskrimineringsgrunder räknas upp, däribland ras, hudfärg och religion men däremot inte sexuell läggning. De diskrimineringsgrunder som anges utgör inte en uttömmande lista, och därför kan även andra diskrimineringsgrunder, såsom sexuell läggning, omfattas av artikelns tillämpning. Trots att många stater, likt , gör denna tolkning finns utrymmet för att tolka bort sexuell läggning som grund för diskriminering. Ett sätt att påskynda en attitydförändring är att påbörja ett arbete kring en hbt-konvention. Även om FN:s konvention om mänskliga rättigheter omfattar hbt-personer bör bli mer pådrivande för en hbt-konvention. I globala sammanhang är det på grund av religiösa och kulturella tabun svårt att ta upp och diskutera frågor om diskriminering på grund av sexuell läggning och vikten av att skydda och respektera mänskliga rättigheter för hbt-personer. Motståndet mot detta får absolut inte hindra från att driva frågorna bilateralt och multilateralt. Länder där homosexualitet bestraffas med dödsstraff måste uppmanas att avskaffa dessa straff. Under 20072009 hade Sida en handlingsplan för konkretisering av arbetet rörande frågor om homosexuella, bisexuella och transpersoner, hbt-personer, i utvecklingssamarbetet. Det övergripande målet var att hbt-personer ska kunna förbättra sina levnadsvillkor i de länder med vilka bedriver utvecklingssamarbete. Våra partier anser att rätten att uttrycka sin sexualitet är en grundläggande mänsklig rättighet, och därför anser vi att regeringen ska ta fram en ny handlingsplan för hbt-frågor i utvecklingssamarbetet samt öka biståndsinsatserna till stöd för arbetet med hbt-personers rättigheter. Det är dessutom angeläget att arbetar aktivt inom EU för att tydliggöra vad EU:s biståndsmedel används till. Ett starkare fokus på hbt-frågor i EU:s samlade bistånd är nödvändigt. ska vara ett land som stöder personer och organisationer som kämpar för hbt-personers rättigheter och bör öka det politiska och ekonomiska stödet, genom utvecklingssamarbetet, till hbt-rörelsens arbete. MR i arbetslivet, punkt 11 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U306 yrkande 25. De grundläggande mänskliga rättigheterna i arbetslivet måste stärkas och respekteras universellt. Den fria förenings- och förhandlingsrätten ska garanteras och slavarbete, barnarbete och diskriminering, inklusive lönediskriminering mellan könen, elimineras. Det är inte acceptabelt att 73 miljoner barn arbetar och att över 12 miljoner människor arbetar under tvång ett modernt slaveri. Arbetet inom Internationella arbetsorganisationen () måste därför få ökad tyngd, och fler länder måste förmås att ratificera konventioner. Den svenska, europeiska och internationella fackföreningsrörelsen spelar en avgörande roll som samhällsomdanare och resurs för hållbar ekonomisk utveckling. Fria demokratiska fackföreningar värnar arbetstagarnas rättigheter och villkor och bidrar till ökad social rättvisa. Företagen agerar över gränserna. Därför måste också arbetstagarna runt om i världen garanteras rätten att vidta gränsöverskridande fackliga strids- och sympatiåtgärder. Grundläggande mänskliga rättigheter i arbetslivet måste föras in i internationella handelsavtal. ska hävda arbetstagarnas rättigheter i internationella organisationer som () och genom bilaterala kontakter och med upphandlingsregler på alla samhällsnivåer såväl globalt som nationellt. Därför bör ratificera konvention 94 om offentlig upphandling. Vi kan aldrig acceptera att konkurrenskraft skapas genom lägre löner, sämre arbetsvillkor, rovdrift på miljön, exploatering av människor och sämre välfärd. Även om regeringen uttalat att efterlevnaden av och respekten för de mänskliga rättigheterna för arbetstagare ska stärkas globalt verkar detta ha försvunnit helt i regeringens nya fokusering av målen för utvecklingspolitiken. Det ideologiska skiftet märks genom att fokus alltmer läggs på marknaden, inte på människan. Regeringen lägger inte någon större vikt vid mänskliga rättigheter i arbetslivet eller vid den fackliga organiseringens betydelse för ett samhälles utveckling, vilket inte minst visar sig i att LO/fått kraftigt minskade anslag . bör inom ramen för FN, , och andra organisationer verka för att regler tas fram om företags ansvar för mänskliga rättigheter, arbetsvillkor och en bättre miljö. Detta arbete måste skyndas på. Migrantarbetarkonventionen, punkt 12 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:U223, 2010/11:Sf368 yrkande 26 och 2010/11:Sf394 yrkande 15. om för skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar antogs av 1990. Syftet med konventionen är att reglera grundläggande rättigheter för dem som arbetar i ett annat land än det egna, oavsett om de har giltiga dokument eller inte. Undantagna är arbetare som sänds utomlands av företag eller organisationer i hemlandet, liksom flyktingar och statslösa, som skyddas av andra konventioner. Konventionen tar fasta på den roll som migrantarbetare spelar i den globala ekonomin och skapar en internationell standard för behandling av välfärd och rättigheter för migrantarbetare oavsett deras status samt slår fast skyldigheter och ansvar för de länder som tar emot migrantarbetare. Konventionen tillvaratar migrantarbetares och deras familjers intressen genom hela migrationsprocessen och syftar till att motarbeta och eliminera exploatering av migrantarbetare och deras familjemedlemmar. Varken eller någon annan EU-medlemsstat har ratificerat konventionen, som trädde i kraft . Flertalet av de 43 länder som skrivit under konventionen är utvecklingsländer, ifrån vilka migranterna kommer. En svensk ratifikation av konventionen skulle vara betydelsefull för dess status, som det borde ligga i intresse att visa på behovet av att fackliga rättigheter inte stannar vid nationsgränserna. bör därför göra ett tillkännagivande om att ska ratificera om för skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar. Grundläggande mänskliga rättigheter, punkt 1 (SD) (SD) anför: instämmer i utskottets syn på arbetet med de mänskliga rättigheterna. Vi vill dock framhålla att det svenska medlemskapet i Europeiska unionen inte är oundgängligt för arbete för mänskliga rättigheter. Vår inställning är att bör lämna EU så snart det är praktiskt möjligt. Så länge som riket medverkar i denna union accepterar vi dock att arbete för mänskliga rättigheter bedrivs inom unionens ram. Arbetet för mänskliga rättigheter bör dock inte användas som en förevändning för att utöka unionens ansvarsområden. Arbetet med mänskliga rättigheter bör fortsättningsvis drivas i nationell regi, alternativt genom bilaterala avtal eller genom någon av de internationella organisationer som inte är överstatliga i den utsträckning som EU är. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:K380 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att religionsfrihetsfrågorna ska vara en aktiv del i utrikespolitiken och i utvecklingssamarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram strategier och handlingsplaner för att religionsfrihetsfrågor ska integreras i den multilaterala och bilaterala utrikespolitiken och i utvecklingssamarbetet i linje med den nya EU-handlingsplanen för främjandet av religions- och övertygelsefrihet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att UD och svenska ambassader ska bedöma religionsfrihetssituationen i länderna som har bilaterala relationer med och försvara religionsfriheten i offentlig diplomati. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att på FN-nivå aktivt bör motverka försök att relativisera mänskliga rättigheter och bygga allianser för att stoppa ansatserna att inkorporera förtal av religion i systemet med mänskliga rättigheter. 2010/11:U208 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , i och genom sin röst i EU, ska fortsätta att motarbeta resolutionen om bekämpande av förtal av religioner i . 2010/11:U209 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lyfta fram frågan om dödsstraffets avskaffande i dialogen med alla länder som utdömer och verkställer dödsstraff. 2010/11:U213 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om religionsdialog. 2010/11:U215 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att påverka länder som nekar hiv/aids-smittade inresevisum. 2010/11:U223 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ratificera FN:s konvention för skydd av migrantarbetares och deras familjers rättigheter som antogs av . 2010/11:U224 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lyfta fram frågan om dödsstraffets återupptagande i dialogen med . 2010/11:U227 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska underteckna tilläggsprotokollet till . 2010/11:U231 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en internationell deklaration mot förtryck på grund av sexuell läggning och könsidentitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hbt-organisationers roll i FN-systemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uppmärksammande av hbt-frågor i UNDP. 2010/11:U245 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att med all kraft ska främja mänskliga rättigheter i utrikespolitiken. 2010/11:U254 av Skånberg (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ställa sig bakom Dohadeklarationen om familjen. 2010/11:U259 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att ansträngningar görs för att uppnå konsensus för en ratificering av tilläggsprotokollet till . 2010/11:U260 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att regeringen fortsätter att sprida information om FN:s förklaringar om de mänskliga rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ökad dialog och utökad information för att också tydliggöra samhällsmedborgarnas och samhällets skyldigheter. 2010/11:U262 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kraftfulla internationella åtgärder för att få gehör för mänskliga rättigheter, i synnerhet i konfliktländer. 2010/11:U266 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . 2010/11:U271 av Skånberg (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ansvar för att motverka dödsstraff. 2010/11:U272 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att religionsfrihet tydligt ska lyftas fram i utrikespolitiken. 2010/11:U273 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sexualrådgivning, preventivmedel och abort ska ingå i FN:s katalog över mänskliga rättigheter. 2010/11:U293 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationella arbete för att förmå andra länder att avskaffa reserestriktioner för hivpositiva. 2010/11:U296 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw) ska vara en grundpelare i arbete för mänskliga rättigheter för att säkerställa att diskriminering av kvinnor upphör. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen regelmässigt ska redovisa hur och på vilket sätt man har implementerat i sitt utrikespolitiska arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en handlingsplan ska tas fram för hur frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter ska inkluderas i den samlade utrikespolitikens alla delar och i alla strategier för utveckling, konflikthantering, handel, demokrati och mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlemsland i EU och FN ska agera för att alla länder ska respektera den grundläggande mänskliga rättigheten att kvinnor ska ha tillgång till lagliga och säkra aborter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att betydligt hårdare måste arbeta för att rätten till laglig och säker abort ska räknas som en grundläggande mänsklig rättighet som medlemsstaterna i EU ska respektera.