· GY01SkU21 · 2011-03-09 12:17:34 — Då var det dags för lite annorlunda tongångar än förra gången. Här kommer det lite kritik, så det är lika bra att ni förbereder er. Såvitt jag förstår kommer vi att ha en lång debatt om punktskatter.Politik är att vilja. Det är passande att citera efter att han mördades. Jag tycker också att politik är att vilja. är ett bra exempel på politik, vilja och att man vill förändra.Det finns ett ställe i som på något vis symboliserar ansvaret bland annat för oss som har dessa poster. Det är ett ställe jag brukar ta mina besökare till. Ni moderater går förbi där . Om man går in i gången bredvid resebyrån kommer man till rekonstruktionen av de jordlager man grävde upp på i . Jordlagren går tillbaka till 1200-talet, om jag minns rätt.Där brukar jag stanna till och säga: Detta är politik. Vi kommer också att bli ett jordlager. Det låter hemskt och väldigt långt bort, men så kommer det att bli. På något vis, utan att överdriva vår roll och betydelse, kommer det jordlagret att se annorlunda ut beroende på vilka politiska beslut som vi fattar. Därför är det viktigt att man agerar och använder politiken. De vill gärna stanna där, och för att få dem därifrån brukar jag säga att om vi fortsätter en bit till kommer vi till arbetsrum. Då brukar alla vilja vända och vi kan fortsätta rundturen.Med inställningen att politik är att göra förändringar vill jag ställa några frågor och diskutera betänkandet. Vi har till exempel frågan om skatt på handelsgödsel som vi har föreslagit att vi ska införa med 300 miljoner. Vi vill att de ska återföras till näringen.Ett exempel från verkligheten i närheten av jordbruket och skogsbruket förklarar hur jag tänker. Södra har en fabrik som heter som ligger i Bua i . Den startades som en av största och modernaste massafabriker. använde man bland annat klor för att bleka pappersmassan. Klor användes också som stridsgas under . Från samhället sade man att man inte accepterade sådana kemikalier. Företaget fick på sig att sluta med klorblekning. När jag besökte fabriken fick jag veta att de levererar fjärrvärme till . De diskuterar att leverera fjärrvärme även till kommun.Denna massafabrik som tillverkade pappersmassa och orsakade utsläpp har börjat leverera fjärrvärme bland annat. Man säger att det kan bli så att pappersmassatillverkningen är en biprodukt. Så talar ett modernt ledarskap som har förstått vad framtiden bär med sig och vad som är viktigt.Om man överför det till frågan om handelsgödsel är det egentligen samma resonemang från vår sida sett. Om handelsgödsel och innehållet i den är giftigt för människor och natur är det då inte bra att vi politiker tar ansvar för det jordlager som vi blir och säger: Det vore bra om ni slutade att använda det. De pengar vi får in använder vi för forskning och utveckling. Man kanske också inom den näringen kan säga som på : Det vi förr odlade med hjälp av handelsgödsel är en biprodukt eftersom vi har kommit fram till att vi kan odla annat.Jag tycker att det är ett sätt att ta ansvar att vi politiker hjälper till så att politiken, näringen och forskningen leder framåt i en modern riktning. Det är ett modernt ledarskap. Vi kommer säkert att resonera om det flera gånger.Jag vill ställa en fråga för att jag ska få veta om jag har fattat rätt. Det handlar om Europadieseln. När jag läser våra handlingar i utskottet, det PM vi har inför motionerna, får jag intrycket att den borgerliga regeringen inte vill förändra skatteskillnaden mellan miljöklass 1 och miljöklass 3. Det tycker jag framgår av dokumentet; rätta mig annars. Om det är så när det gäller Europadieseln har det märkliga inträffat att oppositionen står på samma sida som den borgerliga regeringen. Följdfrågan blir då: Vilken sida står ni på?Fru talman! Jag står givetvis bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation nr 3. Jaga utsläppen, inte bilarna är en klatschig slogan som lämpar sig bra på valaffischer. Det förekom ganska mycket i valrörelsen. Jag ska inte hänga ut något särskilt parti - jag bara stirrar stint. Problemet är att utsläpp och bilar har en tendens att hänga ihop. Transportstyrelsen och kom alldeles med utsläppsstatistik för . Man konstaterar att utsläppen från vägtrafiken ökar trots att de nya bilar som säljs blir allt utsläppssnålare. Det handlar delvis om att trafiken varierar i takt med konjunkturen. Regeringen kunde dra nytta av att det hade varit en konjunkturnedgång och kunde därför säga att man hade minskat utsläppen från trafiken . ser vi att trafiken ökar. Även om man rensar för konjunkturvariationerna konstaterar myndigheterna att biodrivmedel och effektivare motorer inte räcker för att kompensera för den ökande vägtrafiken. Det kan på sin höjd bidra till att stabilisera utsläppsnivåerna, men om vi vill minska utsläppen - och det vill vi väl - måste biltrafiken få minskad betydelse till förmån för cykling, kollektivtrafik och transporter med järnväg och sjöfart.Att ge människor klimatsmarta alternativ till bilresor där det finns förutsättning för det går naturligtvis långt utanför skatteutskottets ansvarsområde. Men vi i skatteutskottet har en viktig roll, nämligen att se till att de klimatsmarta alternativen blir mer lönsamma. Det mest träffsäkra och kostnadseffektiva verktyget är koldioxidskatten. Den går direkt på det man vill få bort, nämligen koldioxidutsläppen. När det blir dyrare att förstöra klimatet lönar det sig bättre att låta bli och agera mer klimatsmart, oavsett om det handlar om att köra på biogas, cykla, samåka eller vad man nu hittar på. Alla sätt lönar sig. Också för företagen lönar det sig att ta fram mer klimatsmarta produkter oavsett om det handlar om effektivare motorer eller nya drivmedel. Alla sätt räknas. Det finns ingen hejd på vilka lösningar som lönar sig så länge de minskar utsläppen. Ju mer man minskar utsläppen desto mer kan man tjäna. Koldioxidskatten är därför ett alldeles för vasst verktyg för att lämnas kvar i lådan. Vi behöver höja koldioxidskatten om vägtrafiken ska ha någon chans att klara sina klimatmål.Vägtrafikens utsläpp handlar tyvärr inte bara om koldioxid. Vi har också en del mer direkt hälsovådliga utsläpp, framför allt från dieselfordonen. Den svenska miljöklass 1-dieseln som står för i princip hela marknaden är ändå betydligt bättre än den så kallade Europadieseln som används i andra europeiska länder. Europadieseln ger upphov till större utsläpp av partiklar och polycykliska aromatiska kolväten som kan orsaka cancer, luftvägsbesvär och sjukdomar i hjärta, kärl och lungor. Barn, äldre och människor som redan har sådana besvär är extra utsatta. Av dessa hälsoskäl har man högre skatt på Europadieseln än på miljöklass 1-dieseln.I nyare bilar med partikelfilter är det inte så stor skillnad mellan de båda dieselsorterna. Det är fortfarande många fordon som inte har den moderna utrustningen. Enligt Transportstyrelsen används tre fjärdedelar av den diesel som säljs i i fordon som inte har tillräcklig partikelrening. Det gäller framför allt tunga fordon och arbetsmaskiner. Det tar tid att ställa om fordonsparken. Man räknar med att det tar innan personbilarna har tillräcklig partikelrening.Därför avråder Transportstyrelsen tillsammans med bland annat och Gröna Bilister från att den skatteskillnad som finns mellan dessa två dieselsorter tas bort. Ändå är det precis just det som allianspartierna vill göra, i alla fall allianspartierna i skatteutskottet. Om de har sin regering med sig är lite mer tveksamt. Det ska bli väldigt spännande, när det blir allianspartiernas tur, att höra varför de vill göra detta och varför de redan nu vill öka hälsoproblemen för att man kanske kommer att ha bättre partikelrening. Dieselns hälsoeffekter är särskilt allvarliga för människor som utsätts för dieselavgaser på jobbet, kanske för att de kör truck, jobbar i gruva, jobbar på bygge eller någon annanstans där en hel del diesel används. Ett bättre alternativ ur arbetsmiljösynpunkt är syntetisk diesel som framställs ur naturgas som genom kemisk syntes omvandlas till flytande form. Man kan i och för sig göra den av biomassa också, men det är inte så vanligt . Då är den skattebefriad precis som andra biodrivmedel. Den syntetiska diesel som framställs ur naturgas beskattas däremot inte som naturgas utan med den högre dieselskattesatsen. Man kan tycka att detta lilla förvandlingsnummer från gasform till flytande form ska ge högre skatt. Det blir dessutom extra konstigt om man tänker på att mycket av detta kommer från så kallade restgaser som annars bara facklas bort på raffinaderierna till ingen nytta. Då kan man tycka att det är bättre att man tar till vara på dem. Denna beskattning av syntetiska drivmedel är alltså någonting som man behöver se över. hamnar fokus i klimatdebatten lätt på vägtrafiken. Det är inte så konstigt eftersom den är mycket oljeberoende och dessutom ökar. Men vi får inte glömma andra sektorer som också står för en betydande klimatpåverkan. Jordbrukssektorn är en sådan sektor som fått mer välförtjänt uppmärksamhet . En viktig skatt på detta område är handelsgödselskatten. Men har jag lovat min partikamrat , som själv har bondebakgrund och gärna ville ta denna debatt, att vara tyst som en liten mus om den. Det är ganska bra eftersom det ökar mina chanser att hålla min talartid. Jag hoppar därför glatt vidare i jordbrukspolitiken. Produktionen av kött och andra animalier är i allmänhet betydligt mer klimatpåverkande än produktionen av vegetabilier, även om det förstås finns stora skillnader också inom dessa två grova kategorier. räknar med att animalieproduktionen globalt sett står för av vår klimatpåverkan. I är det inte fullt så illa. Däremot importerar vi mycket kött, och därmed importerar vi också klimatpåverkan. Koldioxidutsläppen från bränsleanvändningen i jordbruket är fortfarande inte fullt ut beskattade även om man håller på att öka den beskattningen. När det gäller animalieproduktionens utsläpp av metan och lustgas som är mycket kraftfulla växthusgaser finns det inga ekonomiska styrmedel. Den som köper kött, ägg och mejeriprodukter betalar bara för en bråkdel av de klimateffekter som man orsakar. Om vi tror på förorenaren-betalar-principen inom miljöpolitiken bör det rimligen också gälla inom animalieproduktionen. har vi också konkurrensfrågor att ta hänsyn till. Vi vill inte att ett nytt styrmedel som man vill ha ska leda till att man bara importerar i stället. Därför kan det vara en poäng att lägga ett sådant styrmedel på konsumtionssidan i stället. När vi ändå är inne på vad man stoppar i sig tänkte jag tala lite grann om alkohol också. Jag är ledsen över att behöva ha synpunkter på vad ni äter och dricker, men så länge det som man gör bara påverkar en själv är det en sak. Men när det går ut över andra som själva inte har fått välja tycker jag att man som politiker kan ha vissa synpunkter. Det gäller animaliekonsumtionen, men det gäller också alkoholkonsumtionen. räknar med att vart femte barn växer upp i en familj med risk- eller missbruk. Dessa barn drabbas förstås utan att själva kunna påverka. Vi vet också att alkohol i en besvärande hög grad är inblandad i diverse våldsbrott, sexbrott, trafikolyckor och så vidare. Vi vet också att ju mer det dricks i ett samhälle, desto större blir alkoholskadorna. Det är ett ganska enkelt samband. Ett annat enkelt samband är att ju högre pris, desto mindre konsumtion, precis som det är med andra varor. Därför är alkoholskatterna ett ovärderligt verktyg i alkoholpolitiken om vi vill begränsa det lidande som alkoholen ändå kan ställa till med. Men om alkoholskatten ska få fullt genomslag i hela , även i landsändar som , måste vi också se till att göra någonting åt införseln av alkohol. Självklart ska vi arbeta i EU för att pressa ned dessa införselkvoter. Men om inte det hjälper tycker jag att vi ska vara beredda att ensidigt återinföra de gamla införselkvoter som vi hade med hänvisning till folkhälsan. Skatter är viktiga verktyg i såväl folkhälsopolitiken som miljöpolitiken. De kanske inte är fullt så klatschiga på en valaffisch, men de funkar, och det kan också ha ett värde. Därför yrkar jag bifall till reservation 1. Jag skulle vilja komma in på punktskatter som berör svensk livsmedelsproduktion. har tidigare framhållit vikten av att slå vakt om kontrollen över viktiga svenska samhällsfunktioner. Den kanske viktigaste samhällsfunktion som finns är förmågan att förse den inhemska befolkningen med livsmedel, inte bara i den bästa av världar utan också i händelse av att handeln över gränserna inte fungerar normalt av vilken anledning det än må vara. Det måste kunna sägas ligga i nationens intresse att upprätthållandet av samhällets viktigaste funktioner inte förutsätter välvilja hos utländska producenter och utländska handelspartner. Vi lever i då länder med tillgång till olika typer av resurser kan använda sig av denna tillgång i politiska syften mot dem som saknar samma resurs. Vi får aldrig bli så naiva att vi tror att det aldrig kan hända oss. Av dessa skäl är det av yttersta vikt att den inhemska livsmedelsproduktionen värnas och att de svenska producenterna inte konkurreras ut på grund av en alltför tung beskattning. Svenska livsmedel produceras med höga krav på miljö och djuromsorg i en internationell jämförelse. De flesta svenska konsumenter har stort eller mycket stort förtroende för svenskproducerade livsmedel och ser ett mervärde i form av svensk identitet, svenskt ursprung, god djurhållning och hållbar utveckling. Vi måste verka för att detta förtroende upprätthålls.Folkhälsan ligger också i nationens intresse. Miljövänlig produktion av livsmedel som är av god kvalitet och inte innehåller hälsofarliga ämnen måste säkerställas liksom en hållbar utveckling. I de konstgödsel som vi talar om finns en oönskad förorening i form av kadmium. Efsa, Safety Authority, har kraftigt sänkt gränsvärdena för vad som kan anses hälsosamt, och det svenska medelintaget av kadmium ligger nu ganska nära detta nya gränsvärde. Vi hade i tidigare en skatt på handelsgödsel med anledning av gödslets påverkan på och svenska vattendrag och även med anledning av förekomsten av kadmium. Skatten avskaffades som kompensation för de höjda skatter på energi och diesel som de svenska livsmedelsproducenterna kommer att belastas med . En naturlig lösning på problematiken med att gödslet har en negativ inverkan på naturen, som livsmedelsproducenternas konkurrenskraft måste upprätthållas, är en skatteväxling som innebär en återinförd skatt på handelsgödsel som livsmedelsproducenterna kompenseras fullt ut genom motsvarande sänkning av energi- och dieselskatter. Detta är innebörden i reservation, och jag yrkar bifall till reservation 8. Jag vill avslutningsvis förtydliga någonting som har varit oklart sedan skatteutskottets sammanträde . Till skillnad från vad som står att läsa i utskottets betänkande har i utskottet avsett att avslå motion 258 om sänkt skatt på Europadiesel. Till skillnad från vad som har stått att läsa i vissa tidningar och till skillnad från lite andra insinuationer som jag har hört på lite olika håll är vi inte osäkra på den saken. Vi har aldrig sagt att vi har för avsikt att agera annorlunda i kammaren jämfört med i utskotten. Vi kommer inte att anpassa vår inställning i denna fråga efter eventuella misstolkningar i utskottsförhandlingarna, utan vi står fast vid den linje som vi har haft och vi kommer i händelse av votering att rösta för reservation 3. anser att priset på transporter ska inkludera kostnaden för miljöskador, hälsoeffekter och trafikolyckor. Det gäller också andra samhällsekonomiska kostnader. Skatten på bensin och diesel är ett mycket effektivt ekonomiskt styrmedel för att styra över transporter eller trafikarbete till färdsätt som är skonsammare mot miljön. När bränslepriserna höjs ökar efterfrågan på bränslesnåla fordon och alternativa bränslen. Om höjda bränslepriser dessutom kombineras med utbyggnad av kollektivtrafiken ges fler motivation och möjlighet att använda andra färdmedel än bilen. Både socialt och ekologiskt är det bra.Till skillnad från regeringen har vi även varit medvetna om att en höjning av bensinpriset negativt påverkar dem som bor i landsbygd. har därför bland annat föreslagit ett riktat statligt stöd till ökat resande med kollektivtrafik i landsbygd samt sänkt fordonsskatt för vissa landsbygdskommuner.För delar av landsbygden saknas förutsättningar för en fungerande kollektivtrafik. Trots förslag till kompensatoriska åtgärder innebär, som jag tidigare nämnt, den höjning av drivmedelsskatterna som också förespråkar att det finns ett behov att differentiera kostnaden för bilåkande i olika delar av landet.Detta skulle kunna ske genom att vissa delar av landet får en nedsättning av fordonsskatten, alternativt ges ett lägre bränslepris vid pumpen eller får en annan avdragsgräns för reseavdraget - kanske ett höjt reseavdrag eller något annat som ger samma önskade effekt. Olika förslag ger olika effekter. Till exempel skulle ett lägre bensinpris vid pumpen bidra till att bensinmackar i landsbygd ges större förutsättningar att överleva.Det krävs dock en grundlig utredning för att få fram ett system som kan differentiera beskattningen av bilismen utifrån regionala skillnader. Mot bakgrund av detta anser vi att det ska tillsättas en utredning som får i uppgift att analysera förutsättningarna för och lämna förslag till hur beskattningen av bilismen kan differentieras utifrån regionala skillnader. Med detta yrkar jag bifall till reservation 2.Fru talman! Detta år är mitt första år som ledamot av skatteutskottet. Under förra mandatperioden var jag bland annat arbetande ersättare i miljö- och jordbruksutskottet och intresserade mig då särskilt för tillståndet i där övergödningen är det kanske allvarligaste problemet. För att vi inom rimlig tid ska nå det mål som är satt, nämligen att ska återfå samma status som den hade , måste kraftfulla åtgärder vidtas och principen om att förorenaren ska betala upprätthållas. Därför var det ett allvarligt bakslag i detta arbete när den borgerliga regeringen avskaffade skatten på handelsgödsel. Vi vet ju att jordbruket står för en stor del av övergödningen av våra hav, särskilt . Utskottsmajoriteten skriver i betänkandet att skatten på handelsgödsel har begränsad styrförmåga. Emellertid har så viktiga instanser som såväl som gjort andra bedömningar. har till exempel gjort bedömningen att en avskaffad skatt på handelsgödsel på kort sikt ökar rotzonsutlakningen med . SLU skriver i sitt remissvar inför avskaffandet av skatten på handelsgödsel att dess effekt i form av minskad utlakning är i samma storleksordning som den effekt som insådd av fånggrödor ger, vilket beräknats till ca kväve . SLU:s slutsats är att ett slopande av gödselskatten försvårar möjligheten att klara det svenska åtagandet i Baltic Sea Action Plan.Avskaffandet av skatten på handelsgödsel är allvarlig även av ett annat skäl. Handelsgödsel innehåller nämligen kadmium som är ett metalliskt gift som bland annat kan orsaka benskörhet. Som bekant är benskörhet ett allvarligt folkhälsoproblem inte minst hos den kvinnliga befolkningen. Detta problem har bland annat Kemikalieinspektionen uppmärksammat. Tillsammans med Socialdemokraterna och motsatte sig avskaffandet av skatten på handelsgödsel. Mot den bakgrunden yrkar jag bifall till reservation 7 i betänkandet.I betänkandet säger utskottsmajoriteten att regeringen bör undersöka i vilken utsträckning skatteskillnaden mellan diesel miljöklass 1 och diesel miljöklass 3 kan minskas . Jag menar att det är förhastat att begära denna undersökning eftersom dagens skatteskillnad mellan diesel miljöklass 1 och diesel miljöklass 2 är motiverad. Diesel miljöklass 1 har lägre halter av aromatiska kolväten och polycykliska aromatiska kolväten som vid förbränning ger upphov till hälsovådliga partikelutsläpp. I nyare motorer för vilka gäller krav på lägre avgasutsläpp och på avgasefterbehandling blir skillnaden mindre. Men enligt Transportstyrelsen står fordon med begränsad eller ingen rening av partiklar fortfarande för en betydande del, , av fordonsparken. Framför allt gäller det tunga fordon och mobila maskiner. Det tar tid att ställa om fordonsparken till fordon med rening av utsläppen som är så pass bra att skillnaden mellan miljöklass 1-dieseln och Europadieseln är försumbar.Dessutom anger Transportstyrelsen att koldioxidutsläppen från fordon enligt de flesta studier generellt blir lägre vid drift med miljöklass 1-diesel, åtminstone för tunga fordon.Ett avskaffande av skatteskillnaden kommer således att öka trafikens utsläpp av hälsovådliga partiklar. Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 3. Jag yrkar bifall till skatteutskottets förslag i betänkande 21 Allmänna motioner om punktskatter och avslag på samtliga reservationer. Betänkandet omfattar närmare 40 motioner på punktskatteområdet. Vad är då punktskatter? På definieras punktskatter enligt följande: "Det finns speciella konsumtionsskatter på särskilt utvalda varor och tjänster. Dessa skatter kallas för punktskatter. De flesta punktskatter, likt andra skatter, ger staten inkomster men har ofta införts av andra skäl. Punktskatterna kan t.ex. användas för att styra konsumtionen i, en för samhället, önskvärd riktning. Exempel på detta är skatten på alkohol, energi och tobak. Dessa tre skatter är också våra äldsta punktskatter. "För styrande skatter, som de flesta punktskatterna är, gäller att de verkligen är styrande - inte kontraproduktiva och uppfattas som enbart fiskala. Det har jag tidigare talat om här i denna talarstol.Fru talman! Enligt Skatter i - Skattestatistisk årsbok 2010 tog staten in drygt 121 miljarder i punktskatter. Det är viktigt att dessa skatter träffar rätt och inte ses som enbart fiskala skatter.En sådan skatt som definitivt träffar fel och som S, MP och V vill återinföra är avfallsförbränningsskatten som definitivt inte har någon styrande verkan.Avfallsförbränningsskatten syftade till att minska hushållens sopor, i synnerhet hushållssopor innehållande fossilt kol. Tanken var att när kommunerna fick högre kostnader för att hantera soporna skulle kommunerna höja sophanteringsavgiften. Då skulle hushållen slänga mindre sopor innehållande fossilt kol. I praktiken fungerade det inte, utan avfallsförbränningsskatten blev en skatt på icke-fossilt material. Skatten fördelades över alla kommuninvånare, per capita, utan någon som helst hänsyn tagen till hur det sopsorterades. Det blev vad jag skulle vilja kalla för en enbart fiskal skatt.Fru talman! En annan skatt som alla fyra oppositionspartierna vill återinföra - dock med lite olika motiveringar - är skatten på handelsgödsel. Den skatten tog bort så sent som eftersom den inte hade någon dokumenterad miljöeffekt.Skatten på handelsgödsel infördes i i samband med inträdet i EU och då med motiveringen att bönderna skulle vara med och betala EU-avgiften. När skatten togs bort var det enda landet i EU som hade en generell skatt på handelsgödsel.Skatten på handelsgödsel drabbar svenskt jordbruks konkurrenskraft gentemot det övriga . Varför ha en skatt som inte har någon miljöeffekt utan som i stället blir en straffskatt för bönder?När priset på handelsgödsel steg med ökade försäljningen av handelsgödsel beroende på att spannmålspriserna ökade. Det kan ses som ett bevis på att priset egentligen inte har någon betydelse. Man köper den handelsgödsel som man behöver. Varför då straffskattebelägga här? Det är en straffskatt på ungefär 300 miljarder på bönder som missgynnar deras konkurrensförmåga gentemot resten av EU. Styrande skatter ska vara styrande och inte enbart fiskala och försämra för svenska företag i deras konkurrens med övriga världen. Att säga att svenska bönder ska sluta med handelsgödsel är samma sak som att säga att vi inte ska ha något jordbruk, speciellt inte i . I norra kan vi klara oss något bättre, men inte i . Är det vad vi vill ha? Jag tror inte det.