bet · GZ01KU1 · 2011-11-24 00:00:00 — Vad gäller naturvård och miljöskydd anges bl.a. att många länsstyrelser aktivt arbetar med att följa upp och utvärdera befintliga åtgärdsprogram inom miljömålssystemet samt analysera behovet av ytterligare åtgärder. Vad gäller egen tillsyn och tillsynsvägledning har flertalet länsstyrelser på ett godtagbart sätt genomfört insatser. Det framgår dock av propositionen att utrymmet för egeninitierad tillsyn är litet och att prövning går före tillsyn när prioritering är nödvändig. Flera länsstyrelser arbetar därför med att genomföra effektiviseringar för att kunna genomföra mer egeninitierad tillsyn. Vidare bedömer regeringen dels att länsstyrelsernas skydd och skötsel av värdefulla naturområden präglas av hög kvalitet, dels att samordningen mellan länsstyrelsernas arbete kring vattenmiljön skulle kunna utvecklas ytterligare. har länsstyrelserna inrättat samverkansgrupper för naturvård inom varje län. I fråga om lantbruk och landsbygd, livsmedelkontroll samt djurskydd framgår av propositionen att utbetalningarna av gårdsstöd, miljöersättningar och kompensationsbidrag bedöms ha fungerat mycket väl . I en brukarundersökning om länsstyrelsernas service kring stöden till lantbruket och landsbygden vissas att länsstyrelserna uppnår goda resultat, men att det finns utvecklingspotential, t.ex. vad gäller tillgänglighet och dialog med brukare. Av propositionen framgår även att de övergångs- och omställningsproblem som uppstod när länsstyrelserna 2009 tog över djurskyddskontrollen från kommunerna har hanterats väl och att de omfattande ärendebalanserna i stort sett har åtgärdats även om det rapporteras om fortsatta problem med de tekniska och administrativa stödsystemen för djurskyddskontrollen. Vad gäller hållbar samhällsplanering och boende anges i propositionen bl.a. att länsstyrelsernas tillsyn och uppföljning av plan- och byggnadsväsendet sammantaget är mycket varierande i kvantitet och kvalitet även om utvecklingen är positiv. Vidare framgår av propositionen att den nya (2010:900) och plan- och byggförordningen (2011:338) innehåller nya tillsynsbestämmelser. Vad gäller integration inriktar sig länsstyrelsernas insatser främst mot att förhandla med kommunerna om mottagande av nyanlända flyktingar, främja samverkan och samordning mellan ansvariga aktörer, öka kunskap och kompetens och utveckla formerna för mottagande och introduktion av nyanlända. I fråga om jämställdhet gör regeringen den samlade bedömningen att resultatet av arbetet med jämställdhetsintegrering generellt har förbättrats jämfört med . Vad gäller ärendehandläggning och service uppges i propositionen att det inkom ca 510 000 ärenden till länsstyrelserna, vilket är en halvering jämfört med och till stor del kan förklaras av att körkorts- och yrkestrafiksfrågorna har förts över till Transportstyrelsen. Den totala andelen ärenden som överklagats i relation till beslutade ärenden uppgick till . Det är en ökning jämfört med nivå med . Av de ärenden som avgjorts i högre instans har länsstyrelsernas beslut ändrats i av fallen. var motsvarande siffra och 2007 och 2008 var denna andel . Antalet öppna ärenden uppgick till ca 105 000, varav ca 7 600 var äldre än . Antalet öppna ärenden har minskat kraftigt , vilket också är en följd av överföringen av uppgifter till Transportstyrelsen. Antalet öppna ärenden som är äldre än har sjunkit från 8 600 till 7 600 (andelen ärenden äldre än har dock ökat från 4 till ). Ökningar av antalet öppna ärenden syns inom främst livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor. Regeringen bedömer sammantaget att utvecklingen inom området Länsstyrelserna är positiv och att i stort sett samtliga verksamheter uppvisar en förbättring av resultatet jämfört med , där jämförelser med 2009 varit möjliga. Det finns dock, , skillnader mellan de olika länsstyrelserna. I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 1 avsnitt 8.5) redogör regeringen för sina genomförda och planerade åtgärder samt utredningsuppdrag. Vad gäller förbättrad statlig samordning och samverkan på regional nivå anges bl.a. att utredningen om den statliga regionala förvaltningen har i uppdrag att lämna förslag på hur man kan vidareutveckla och stärka uppgift att inom sitt ansvarsområde samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser i länet. Utredaren ska även se över på vilket sätt roll som regional samordnare av statlig tillsyn kan vidareutvecklas. Vad gäller den fortsatta utvecklingen av styrning och uppföljning är regeringens avsikt att styrningen av länsstyrelserna ska bli än mer resultatfokuserad och strategisk. Ett viktigt led i styrningen av länsstyrelserna är den gemensamma myndighetsdialogen som genomförs en gång med samtliga länsstyrelser. Vidare framgår det av propositionen att länsstyrelserna har redovisat sitt uppdrag3[ Uppdraget avsåg främst att ta fram resultatindikatorer för länsstyrelsernas mål att nationella mål ska få genomslag i länen som hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar.] kring enhetliga resultatindikatorer till regeringen och att regeringen avser att arbeta vidare med indikatorerna utifrån länsstyrelsernas redovisning. Vad gäller flexibel verksamhetsfördelning uppges att förändringar av länsstyrelseorganisationen genomförs kontinuerligt genom att verksamheter flyttas till och från länsstyrelserna (t.ex. djurskyddskontrollerna). I vissa fall har det funnits skäl för att endast en eller flera länsstyrelser får en viss verksamhet, t.ex. tillsyn av kampsporter (i län) eller ansvaret för penningtvätt (tre länsstyrelser). Regeringen avser att även använda sig av en flexibel verksamhetsfördelning när det gäller miljöprövningsdelegationerna (fördelas på ca 1112 länsstyrelser). avser regeringen att överlämna en proposition till om ytterligare omfördelning av viss länsstyrelseverksamhet. Viss länsstyrelseverksamhet bör enligt regeringen flyttas till sju länsstyrelser med anledning av att verksamheterna bedöms vara mycket ringa till sin omfattning, har hög komplexitet och saknar regional anknytning. Regeringens avsikt är att den nya verksamhetsfördelningen ska träda i kraft . I fråga om utveckling av samordningen av länsstyrelsernas verksamhet anges att länsstyrelserna genomför olika samordningsinsatser inom såväl kärnverksamheter som administrativa stödfunktioner. Regeringen kommer att följa länsstyrelsernas fortsatta arbete och med utgångspunkt i den gemensamma redovisningen (som länsstyrelserna i sina regleringsbrev fick uppdrag om att lämna senast ) överväga behovet av att ytterligare förtydliga länsstyrelsernas uppgift att samordna och utveckla sina verksamheter. Vad gäller länsstyrelsernas kärnberedskap har regeringen gett länsstyrelserna i , , och län i uppdrag att se över möjligheterna till fördjupad samverkan mellan länsstyrelserna inom kärnberedskapen. Uppdraget ska redovisas . I fråga om tillämpningen av strandskyddsreglerna anför regeringen att det finns indikationer som tyder på att den ändring av strandskyddsreglerna som trädde i kraft och 2010, med syfte att bl.a. underlätta för viss byggnation i strandnära lägen, inte har fyllt sitt syfte, har tillämpats olika över landet och har lett till oavsedda effekter. Regeringen avser bl.a. att ge och i uppdrag att göra en översyn av utfall och tillämpning av det nya regelverket och vid behov föreslå förändringar. Det som redovisas i propositionen om området Länsstyrelserna ger i detta sammanhang inte anledning till något uttalande från utskottets sida. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar 2 till ramanslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. och avslår två motionsyrkanden om att anslaget ska anvisas ett högre belopp. Utskottet avstyrker även två motionsyrkanden om ändrad fördelning av anslag till djurskyddskontroller och om förstärkta resurser till djurskyddskontroller. Utskottet föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om behovet av att säkerställa att länsstyrelserna tillförs avsedda medel för fortsatta insatser för en god och kvalitativ djurskyddskontroll nivå i enlighet med regeringens i budgetpropositionen uttalade avsikt. Jämför särskilda yttrandena 5 (MP), 6 (SD) och 7 (V). Anslaget används för de 21 länsstyrelsernas förvaltningskostnader samt ersättningar till 12 kommunala samverkansorgan och landstingen i , och samt för de uppgifter som dessa övertagit från länsstyrelserna. Vidare används anslaget för regeringens behov av vissa mindre utvecklingsinsatser, t.ex. inom it-området, och visst europeiskt samarbete. Anslaget beräknas finansiera cirka hälften av länsstyrelsernas förvaltningskostnader. Resterande del finansieras av avgifter och bidrag främst genom olika sakanslag. Utöver redovisningen av länsstyrelsernas verksamhet ovan (se avsnitt Resultat under rubriken ) anges i propositionen att kostnaderna för verksamheten vid landets 21 länsstyrelser uppgick till 2010, vilket innebär en kostnadsökning jämfört med föregående år. Ökningen beror främst på att länsstyrelserna inte längre har verksamhet och kostnader inom områdena körkort, yrkestrafik och social tillsyn. Personalkostnaderna uppgick till , eller av de totala kostnaderna. Lokalkostnaderna uppgick till (6,), medan övriga driftskostnader uppgick till (32,). De olika kostnadsslagens andel av de totala kostnaderna är i stort sett oförändrade jämfört med . Anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. utgjorde den största inkomstkällan med , vilket motsvarade av länsstyrelsernas totala intäkter. Länsstyrelseanslagets andel av den totala finansieringen har successivt minskat . Intäkter av bidrag, sammanlagt , utgjorde den näst största finansieringskällan . De största bidragsgivarna var och . Anslagssparandet uppgick till . För budgetåren 2009 och uppgick det till 22 562 000 respektive . Vad gäller det minskande anslagssparandet konstaterar regeringen att länsstyrelserna generellt haft kostnader som överstigit den årliga tilldelningen. Vid utgången av 2010 utnyttjade åtta länsstyrelser sin anslagskredit (2009 utnyttjades krediten av sju länsstyrelser). Regeringen föreslår att ramanslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. ska uppgå till 2 , vilket innebär en ökning med i förhållande till innevarande budgetår inklusive pris- och löneomräkning. Särskilt om anslagsmedel till djurskyddskontroller I propositionen (s. 51) anför regeringen följande överväganden vad gäller djurskyddskontroller: Länsstyrelserna tillfördes tillfälligt för arbetet med djurskyddskontrollen. För att säkra ett långsiktigt arbete med djurskyddskontrollen avser regeringen bibehålla insatserna på samma nivå som 2011. För detta tillförs medel till anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. Av propositionen framgår även att regeringen beräknar att nivån behålls även , 2014 och 2015. begärde ytterligare underlag från i fråga om anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. inkom till utskottet en promemoria från . I promemorian anges att regeringen har uttalat i budgetpropositionen att den avser att behålla insatserna för djurskyddskontrollen på . Av en detaljerad härledningstabell i promemorian framgår att satsningen på djurskyddskontroller upphör med innebörden att anslaget minskas med och att en ny satsning finansieras genom ett tillskott på . Vidare anges i promemorian att insatserna i övrigt kan finansieras genom tillgängliga medel, inklusive disposition av prognosticerat anslagssparande. m.fl. (MP) föreslår i motion 2011/12:K384 att ramanslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. ska uppgå till 2 , dvs. en ökning med jämfört med regeringens förslag (yrkande 4 i denna del). I motionen anges att den statliga verksamheten på regional nivå genom länsstyrelserna har allt sämre förutsättningar för sitt arbete inom naturvård och miljöskydd, särskilt med miljömålsarbetet, men även för djurskydd. Motionärerna föreslår för att de förslagna ska läggas på bl.a. djurskyddskontroller (), övergripande miljömålsarbete (), skogsskydd (), hav i balans () och kvinno- och mansjourer (). Av motionen framgår även att anslaget och satsningarna på övergripande miljömålsarbete och havsmiljön föreslås öka även 2013 och 2014. I samma motion yrkar motionärerna att tillkännager regeringen att förutsättningarna för stödet till jourverksamheten måste ändras, så att verksamheten ges en långsiktigt stabil ekonomisk situation (yrkande 3). Motionärerna anser att en ökning med är tillräcklig och att satsningen ska permanentas. och (SD) föreslår i motion 2011/12:K394 att ramanslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. fastställs till 2 , dvs. en ökning med jämfört med regeringens förslag (yrkandet i denna del). I motionen anges att länsstyrelserna får ett ökat bidrag avsett att öka djurskyddskontrollerna. (S) föreslår i motion 2011/12:K264 att fördelning av anslag till kontroll av djurskydd ska ändras så att länsstyrelserna ges anslag i förhållande till antal djur i ett län och inte baserat på antal kommuner och hur många människor som bor där. I motionen pekas på län som ett exempel där det nuvarande fördelningssystemet inneburit en brist på djurskyddsinspektörer. m.fl. (S) föreslår i motion 2011/12:MJ376 yrkande 12 att länsstyrelserna bör få förstärkta resurser för djurskyddskontroll. Motionärerna anser att kontrollavgiften ska återinföras för att finansiera en ökad tillsyn. I motionen anförs att när djurskyddskontrollen överfördes till länsstyrelserna var det en underfinansierad reform. På många ställen görs enligt motionärerna inga planerade kontroller, och vissa länsstyrelser har inte ens resurser till de akuta kontrollerna. lämnade statssekreteraren och tjänstemän vid information till utskottet. Informationen rörde hur finansieringen av insatserna för djurskyddskontroller kan säkerställas. Utskottet föreslår att anvisar 2 till ramanslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. . Därmed avstyrks motionerna 2011/12:K384 (MP) yrkande 4 i denna del och 2011/12:K394 (SD) yrkandet i denna del. Utskottet konstaterar att regeringen i propositionen har angett att de övergångs- och omställningsproblem som uppstod när länsstyrelserna 2009 tog över djurskyddskontrollen från kommunerna har hanterats väl och att de omfattande ärendebalanserna i stort sett har åtgärdats även om det rapporteras om fortsatta problem med de tekniska och administrativa stödsystemen för djurskyddskontrollen. Utskottet förutsätter att regeringen noggrant följer utvecklingen på området för att säkerställa att kvaliteten på djurskyddskontrollen upprätthålls. Utskottet är dock inte berett att förorda några tillkännagivanden till regeringen om ändrad fördelning av anslag till djurskyddskontroller och om förstärkta resurser till djurskyddskontroller. Därmed avstyrks motionerna 2011/12:K264 (S) och 2011/12:MJ376 (S) yrkande 12. Utskottet har i detta ärende fått både skriftlig och muntlig information om nivån på medel till djurskyddskontroller inom ramen för anslaget. Utskottet kan konstatera att regeringen har för avsikt att behålla insatserna för djurskyddskontroller på 2012, men att endast föreslagits. kan konstatera att finansutskottet justerade sitt s.k. rambetänkande (2011/12:FiU1) med förslag till riksdagsbeslut om bl.a. fördelning av utgifterna på utgiftsområden. Därmed saknas möjligheter att öka utgiftsramen för utgiftsområde 1 för att möjliggöra en ökning av anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. Enligt utskottet bör regeringen rätta till det uppkomna felet på ett lämpligt sätt, t.ex. i samband med vårändringsbudgeten. Av den skriftliga informationen som utskottet fick från framgick att regeringen avsåg att insatserna i övrigt kunde finansieras genom tillgängliga medel, inklusive disposition av prognosticerat anslagssparande. Av den muntliga informationen som utskottet fick från framgick därutöver att regeringen ytterst även har möjlighet att återkomma genom förslag på ändringsbudget med ytterligare medel. Mot bakgrund av länsstyrelsernas ekonomiska förutsättningar anser utskottet inte att finansieringen för att säkerställa fortsatta insatser för en god och kvalitativ djurskyddskontroll ska göras genom tillgängliga medel eller anslagssparande. Mot denna bakgrund föreslår konstitutionsutskott att tillkännager för regeringen vad utskottet anfört om behovet av att säkerställa att länsstyrelserna tillförs avsedda medel för fortsatta insatser för en god och kvalitativ djurskyddskontroll nivå i enlighet med regeringens i budgetpropositionen uttalade avsikt. Demokratipolitiken omfattar frågor om medborgarnas inflytande och delaktighet i samhället, demokrati och allmänna val samt demokratins utveckling. Även , Justitiekanslerns och Datainspektionens verksamheter, samt tilldelningen av () till kommuner, landsting och kommunbibliotek faller inom detta område. Området omfattar också stödet till politiska partier. Enligt propositionens förslag (avsnitt 9.2) blir utgifterna för demokratipolitiken totalt . , 2014 respektive 2015 beräknas utgifterna till 303, 307 respektive . Prognosen för innevarande budgetår är att utgifterna kommer att uppgå till . Det mål för demokratipolitiken som har beslutat är en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks och de mänskliga rättigheterna respekteras (prop. 2008/09:1 bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). Målet för demokratipolitiken uppfylls framför allt genom att medborgarens möjligheter till insyn, inflytande och deltagande säkerställs, genom att motverka hot mot demokratin och genom att de mänskliga rättigheterna respekteras. Regeringens viktigaste uppgifter inom området är att stärka och värna demokratin. Resultatbeskrivningen i propositionen görs i förhållande till det övergripande målet för demokratipolitiken och i förhållande till de resultat som uppnåtts inom de prioriterade områdena val, insyn och inflytande, insatser för att motverka hot mot demokratin samt insatser för att öka respekten för de mänskliga rättigheterna. Redovisningen sker också i förhållande till resultatredovisningarna för Justitiekanslern, och . Både resultatredovisning och mål för myndigheterna redovisas nedan i respektive avsnitt om myndigheternas anslag. Vad gäller det långsiktiga målet om respekt för de mänskliga rättigheterna anför regeringen att det för att målet ska kunna uppnås i krävs ett fortsatt systematiskt arbete, främst inom den offentliga förvaltningen (avsnitt 9.6.2). Med systematiskt arbete för de mänskliga rättigheterna avses här att med utgångspunkt i internationella åtaganden regelbundet se över vilka brister som kan finnas i skyddet och främjandet av rättigheterna, att göra genomgångar och bedömningar av synpunkter som framförs om hur efterlever sina internationella åtaganden på området, bl.a. av internationella övervakningsorgan och genom samråd, samt att genomföra insatser som är ett resultat av medvetna överväganden utifrån dessa översyner och genomgångar. Några andra mål eller indikatorer framgår inte av propositionen. Vad gäller området val, insyn och inflytande (avsnitt 9.4) görs bl.a. en fullständig redovisning av riksdagsvalet , där valdeltagandet ökade från 82,0 till , jämfört med riksdagsval. Ökningen av valdeltagandet 2010 skedde framför allt i grupper med lågt valdeltagande. Därmed har skillnaderna mellan grupperna minskat. Av propositionen framgår bl.a. att valdeltagandet ökade i två grupper, unga (ökning ) och utrikes födda (ökning ). Vad gäller genomförandet av valen framgår av propositionen att röstlängder och röstkort trycktes och distribuerades enligt fastställd plan, med undantag för ett litet antal postnummerområden (på grund av logistikproblem vid ). Antalet avgivna förtidsröster ökade markant jämfört med valen 2006 och var högre än vid något tidigare valtillfälle. Andelen mottagna förtidsröster uppgick till av antalet avgivna röster (jämfört vid val). I fråga om uppföljning av valen anges att det jämna valresultatet samt ett antal handhavandefel gjorde att valsystemet och röstningsprocessen kom att uppmärksammas av media och allmänheten i större utsträckning än vid tidigare val. Möjligheten att överklaga valresultaten utnyttjades i högre grad än vid tidigare val (se avsnittet om nedan). Därtill redogörs i propositionen för utvärderingen av satsningen vad gäller särskilda medel till riksdagspartierna för information års allmänna val. I utvärderingen konstateras att det inte är möjligt att analysera effekterna av de tilldelade medlen, då dessa av flertalet partier inte särredovisats utan flutit in i partiernas totala valbudgetar (inför valet fanns, liksom vid tidigare val, inte några krav på särskild redovisning av hur medlen använts). Trots detta lämnas det i propositionen en kortfattad sammanfattning av utvärderingens slutsatser och iakttagelser (se prop. 2011/12:1 utg.omr. 1 avsnitt 9.4.1). Andra resultat som redovisas inom området berör bl.a. Skolval 2010 och omvalet (vad gäller det sistnämnda se nedan under avsnittet om ). Vidare redovisas i propositionen ett flertal projekt, utredningar och resultat bl.a. av den kommunala demokratins funktionssätt (dir. 2010:53) som utreder bl.a. beslutsfattande på distans och som väntas redovisa sitt uppdrag , EU:s arbete kring deltagande och inflytande för medborgarna (genom både programmet Ett för medborgarna som pågår fram och det s.k. vars första del pågick t.o.m. ). Vidare nämns deltagande i olika forum och medel till demokratiforskning som på regeringens uppdrag beviljas av . Därtill lyfts i propositionen fram ett antal projekt från Kommuner och Landsting (SKL) som bl.a. fokuserat på hur medborgardialogen kan utvecklas med hjälp av it. Regeringen bedömer i sina slutsatser (avsnitt 9.4.2) att den ökade förtidsröstningen kan ha varit en orsak till ett antal brister i handhavandet av rösterna, både vid den preliminära rösträkningen i kommunerna på valkvällen och vid valnämndernas rösträkning efter valdagen. Regeringen överväger hur myndighetens stöd till regional och lokal valadministration på länsstyrelser och kommuner kan förändras eller ökas för att valprocessen totalt sett ska bli mer effektiv och tillförlitlig. Vad gäller insyn och inflytande bedömer regeringen dels att det långsiktiga samarbetet med SKL i fråga om medborgardialog med stöd av it är särskilt värdefullt, dels att regeringens satsning på demokratiforskning och ett kunskapsutbyte kring medborgardialog inom EU bidrar till en högre medvetenhet om demokratifrågorna. Vad gäller insatser för att motverka hot mot demokratin (avsnitt 9.5) redogörs i propositionen för olika bidrag och uppdrag till myndigheter (, , , Försvarshögskolan) och organisationer (SKL) i syfte att bl.a. kartlägga förebyggande insatser mot våldsbejakande extremism och radikalisering, beskriva den våldsamma politiska extremismen i vad gäller vitmaktmiljön och den vänsterautonoma miljön, sammanställa genomförda lokala åtgärder för att motverka och bemöta våldsbejakande politisk extremism, undersöka behovet av ytterligare verksamhet som hjälper unga att lämna grupper som använder hot och våld för att nå politiska mål och som stöder dem som har lämnat sådana grupper samt stödja avhoppare från vitmaktmiljön. redovisade Säkerhetspolisen ett regeringsuppdrag att beskriva den våldsbejakande islamistiska extremismen i , de radikaliseringsprocesser som kan urskiljas i den våldsbejakande islamistiska miljön och de verktyg och strategier som kan användas för att motverka radikalisering. I rapporten konstaterar att våldsbejakande islamistisk extremism utgör såväl ett konkret hot mot människor i andra länder som ett potentiellt hot mot människor i . Vidare anför att det oavsett ideologi finns betydande likheter när det gäller orsakerna till att människor radikaliseras. Regeringen har givit Forum för levande historia i uppdrag att senast utveckla metoder och arbetsmaterial för att stärka ungdomars demokratiska värderingar och förebygga att unga utvecklar ett antidemokratiskt agerande. Regeringen har även givit i uppdrag att utveckla metoder för en periodiskt återkommande undersökning av omfattningen och utvecklingen av hot och våld mot förtroendevalda. Regeringen bedömer i sina slutsatser (avsnitt 9.5.2) att det mot bakgrund av det insamlade underlaget (bl.a.