bet · GY01FiU23 · 2011-04-05 00:00:00 — Modifieringen innebar att värdestegringar på guldinnehavet skulle behandlas på samma sätt som valutakurseffekter. Underlaget för inleveranserna utgörs därmed nu av de fem senaste årens genomsnittliga resultat före bokslutsdispositioner efter att valutakurseffekter och guldvärderingseffekter räknats bort. Fullmäktiges förslag till disposition av vinst Fullmäktige föreslår i sin framställning RB2 att dispositionen av vinst följer den ovan beskrivna vinstdelningsprincipen inklusive de förändringar som gjorts . Dessutom läggs, vilket fullmäktige gjort , orealiserade priseffekter på värdepapper till resultat. Enligt nya redovisningsregler ingår dessa inte i resultatet. Detta ger följande beräkning: verksamhet gav en vinst före bokslutsdispositioner på . Enligt vinstdelningsprincipen ska valutakurseffekter och guldvärderingseffekter räknas bort. redovisas endast valutakursförluster; någon guldvärderingseffekt redovisas inte eftersom inte sålt något guld. Det ger ett resultat på (()) . Vidare dras från underlaget en orealiserad prisförlust på värdepapper om (se not 26 RB1). Det ger ett underlag för inleverans och vinstdisposition på (). När sedan läggs till de senaste fyra årens resultat efter valutakurs- och guldvärderingseffekter fås ett genomsnittligt resultat på . Enligt fullmäktiges förslag ska av det resultatet, motsvarande (avrundat till jämnt 100-tal ), ska enligt fullmäktiges förslag levereras in till statsverket. I tabell 6 redovisas kortfattat fullmäktiges förslag till disposition av resultat. Tabell 6 Fullmäktiges förslag till disposition av resultat Från dispositionsfonden förs: av snitt inleveransgrundat resultat reducerat till årets resultat Till resultatutjämningsfonden förs: av snitt inleveransgrundat resultat av inleveransgrundat resultat reducerat med årets resultat orealiserad priseffektförlust för obligationsinnehav Årets inleveransgrundande resultat minskat med genomsnitt Sammanfattning av fullmäktiges verksamhet 2010 i punktform Fullmäktige sammanträdde vid elva tillfällen . Fullmäktige lämnade tillsammans med direktionen en framställning till om vissa utredningsbehov med anledning av finanskrisen. Vid ytterligare tre tillfällen samrådde direktionen med fullmäktige om framställningar till . Det gällde ändringar i riksbankslagen om möjligheter till statistikinsamling, ändringar till följd av en ny sedel- och myntserie samt frågan om ett utökat åtagande i Internationella valutafondens (IMF) lånearrangemang, NAB. Fullmäktige fick löpande information om arbetet med en ny svensk sedel- och myntserie. Direktionen samrådde med fullmäktige angående en framställan till om förändringar i sedel- och myntvalörerna. Fullmäktige hade ingenting emot direktionens framställning men ansåg att direktion inte borde föreslå att man skulle få möjlighet att ge ut ett 20-kronorsmynt. Fullmäktiges ordförande och vice ordförande har följt direktionens arbete genom att delta i direktionens sammanträden och vid en del informella möten. Direktionen har normalt deltagit i fullmäktiges sammanträden och där lämnat information om bl.a. ekonomisk och finansiell utveckling, budget och verksamhetsplan, remissyttranden och direktionens beslut att tillsätta en utredning om riskerna på den svenska bostadsmarknaden. Fullmäktige upphandlade en ny konsult för fullmäktiges revisionsenhet. Revisionsenheten har bl.a. granskat förslaget till vinstdisposition och valutareservförvaltningen. Enligt fullmäktiges verksamhetsberättelse 2010 framkom ingenting i fullmäktiges löpande uppföljning av direktionsledamöternas arbete som motiverade fullmäktige att rikta någon anmärkning mot deras tjänsteutövning. Förändringar i fullmäktige och direktionen Efter valet utsåg ett nytt Riksbanksfullmäktige. består fullmäktige av följande ledamöter: (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter är , , , , , , , , , och . Nya ledamöter i fullmäktige är , , , , , , , , , , , , och . De som avgick ur fullmäktige var , , , , , , , , , , , och . Det har inte skett några förändringar i direktionen, utan direktionen har bestått av , riksbankschef, , förste vice riksbankschef, , vice riksbankschef, , vice riksbankschef, , vice riksbankschef, och , vice riksbankschef. (RiR) skriver i sin redogörelse RR2 att det är RiR:s uppfattning att årsredovisning ger en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av finansiella ställning per och av dess resultat och finansiering . Årsredovisningen är också upprättad i enlighet med de regler för bokföring och årsredovisning som fastställts av direktion. RiR tillstyrker att fastställer balans- och resultaträkningen. RiR tillstyrker också att beviljar ansvarsfrihet för fullmäktige för dess verksamhet och för direktionen för förvaltningen av 2010. Utskottet har granskat årsredovisning och förvaltningen av . Årsredovisningen visar att finanskrisen genomsyrade verksamhet även . tredubblades balansomslutning till följd av de omfattande extraordinära åtgärder som vidtog för att säkerställa de svenska bankernas kreditförsörjning och upprätthålla kreditgivningen i den svenska ekonomin. minskade balansomslutningen dramatiskt i samband med att avvecklade sina extraordinära åtgärder i takt med att både den svenska ekonomin och världsekonomin återhämtade sig och finansmarknaderna successivt började fungera bättre. Sammantaget sjönk balansräkningens omslutning med , från till . Omslutningen motsvarade av BNP. Det kan jämföras med att omslutningen låg på motsvarande av BNP. Jämförelser visar att är en av få centralbanker i världen som har kunnat avveckla en stor del av de extraordinära åtgärder som infördes under finanskrisen. I flertalet större industriländer var finansmarknaderna fortfarande starkt beroende av åtgärder från både myndigheter och centralbanker. Till exempel uppgick Europeiska () balansomslutning till av euroområdets BNP . I och låg deras respektive centralbankers balansomslutning på av BNP . Enligt utskottets mening visar detta att relativt snabbt återhämtat sig från finanskrisens följder. Marknaderna har börjat fungera normalt, och de svenska bankerna kan nu finansiera sin verksamhet på marknaderna. Läget på den internationella finansmarknaden är dock fortfarande instabilt, även om situationen inte kan jämföras med läget . påverkas bl.a. av oron över den statsfinansiella situationen i många europeiska länder. I samband med krisen i och steg den s.k. riskpremien även på svenska värdepapper, trots återhämtningen i den svenska ekonomin och den jämförelsevis goda statsfinansiella utvecklingen. Av årsredovisning framgår t.ex. att , i anslutning till den grekiska krisen, på nytt ökade sin beredskap för att snabbt kunna låna ut amerikanska dollar till de svenska bankerna om det skulle visa sig bli nödvändigt. behövde dock inte ge bankerna några dollarlån, och beredskapen avvecklades gradvis . Utskottets allmänna intryck är att och organisation på ett professionellt sätt hanterat de utmaningar som följt i finanskrisens spår. olika åtgärder under krisen bidrog, tillsammans med regeringens och åtgärder, till att mildra krisens effekter, dämpa produktionsfallet och lägga grunden för den starka ekonomiska återhämtningen . Årsredovisningen visar, som framgår ovan, att nu snabbt har avvecklat de extraordinära åtgärderna som man mycket aktivt deltar i både det nationella och det internationella arbetet med att reformera det finansiella regelverket. Utskottet har i sin granskning av förvaltningen inte funnit något som kräver någon åtgärd eller något särskilt uttalande från sida. I likhet med tillstyrker därför utskottet att riksbanksfullmäktige och direktion beviljas ansvarsfrihet för sin verksamhet och förvaltning av 2010. Riksbanksfullmäktige föreslår i sin framställning till att ska leverera in av resultat till statsbudgeten. Utskottet konstaterar att förslaget följer de principer för vinstdisposition som riksbanksfullmäktige beslutade om 1988, inklusive de kompletteringar och justeringar som gjorts . Utskottet har därför inget att invända mot fullmäktiges förslag till disposition av resultat. I likhet med tillstyrker utskottet också att resultat- och balansräkning i årsredovisningen fastställs. Resultat- och balansräkningen presenteras även i bilaga 2 i betänkandet. Utskottet noterar att årsredovisningen mycket tydligt visar vilken stor effekt valutarörelser har på resultat- och balansräkning. Den starkt stigande kronkursen minskade värdet på valutareserven, vilket i sin tur dämpade resultatet av verksamheten och minskade egna kapital. Utskottet vill därför uppmärksamma att i årsredovisningen anger att banken påbörjade ett arbete med att minska valutariskerna i verksamheten och att detta arbete kommer att fortsätta . I sin behandling av årsredovisning (bet. 2009/10:FiU23) tog utskottet upp frågan om det centrala betalningssystemet, det s.k. . angav då i redovisningen att banken utredde RIX-systemet och då särskilt frågan om vem som ska tillhandahålla systemet, dvs. om skulle fortsätta att göra det eller om det kunde läggas på någon extern operatör. Utskottet menade att har en stor betydelse för det svenska finansiella systemet och att har ett vidsträckt ansvar för ett väl fungerande betalningssystem. Utskottet ansåg därför noga borde analysera och överväga eventuella förändringar i systemet. Utskottet kan konstatera att i årsredovisningen anger att direktionen beslutade att även fortsättningsvis ska tillhandahålla och ansvara för den funktionella driften. och riksbanksfullmäktige lämnade en gemensam framställning till om utredningsbehov med anledning av finanskrisen, vilket också uppmärksammar i årsredovisningen. I framställningen räknade upp tolv områden som borde utredas, där några av områdena innehöll flera utredningsförslag. Utskottet behandlade framställningen , och beslutade att de utredningsområden som angavs i framställningen skulle utredas av regeringen, utom förslaget om en översyn av riksbankslagen (bet. 2009/10:FiU36). Utskottet ansåg att förslag kunde tas om hand i den finanskriskommission som regeringen aviserat eller i andra former av utredningar. Däremot kunde man avvakta med en översyn av riksbankslagen tills de andra utredningarna var klara, enligt utskottet. presenterade regeringen direktiven till den s.k. finanskriskommittén. En genomgång som utskottet gjort visar att direktiven, med två undantag, täcker de utredningsområden som tog upp i sin framställan och som uppmanade regeringen att utreda. Undantagen är frågorna om upplåning till valutareserven och finansiella oberoende (kapitalbehov etc.). Utskottet avser att följa upp när och i vilken form dessa återstående områden kommer att utredas. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att avskaffa tusenkronorssedeln som betalningsmedel i den svenska ekonomin. (FP) anser i motion Ju370 att tusenlapparna bör avskaffas som betalningsmedel, detta för att försvåra och fördyra verksamheten i den svarta sektorn (yrkande 2). Ett avskaffande av tusenkronorssedlarna har diskuterats vid ett flertal tillfällen , dels som en väg att uppmuntra kortbetalningar i samhället, dels som ett sätt att försvåra transaktioner vars syfte är att undvika beskattning eller andra transaktioner där man av olika skäl inte vill att myndigheterna ska kunna spåra betalningarna. beslutade att påbörja utformningen av en ny sedel- och myntserie. Beslutet föregicks av en översyn, och en slutrapport lämnades till direktionen . I rapporten analyseras bl.a. för- och nackdelar med olika sedel- och myntvalörer, däribland tusenkronorssedeln. I rapporten skriver bl.a. följande: Det har ibland hävdats att 1 000-kronorssedeln främst används i illegala transaktioner. Om 1 000-kronorssedeln avskaffades skulle de illegala transaktioner som görs med 1 000-kronorssedlar lätt kunna ersättas av andra betalningsmedel, exempelvis andra svenska sedelvalörer eller andra valutor. Det är därför inget skäl för att avskaffa sedeln. slutsats i rapporten är att tusenkronorssedeln bör behållas. Om sedeln avskaffas kommer den att ersättas av andra sedlar, främst femhundrakronorssedlar. Det skulle öka antalet sedlar i samhället, vilket i sin tur skulle öka inköps- och hanteringskostnaderna och miljöbelastningen. Tusenkronorssedeln fyller vidare en funktion vid kontantbetalningar av högre belopp. Sedeln är dessutom ett viktigt betalningsalternativ om de elektroniska systemen drabbas av störningar, enligt . Utskottet anser att det är viktigt att på många olika sätt bekämpa s.k. svarta transaktioner i den svenska ekonomin. Utskottet ser däremot ingen anledning att ifrågasätta bedömning av tusenkronorssedelns roll som betalningsmedel. Utskottet avstyrker därför förslaget i motion Ju370 yrkande 2. Utskottet vill också framhålla att värdet på utestående tusenkronorssedlar minskat kraftigt , från av den sammanlagda sedelmängden till . Enligt beror nedgången sannolikt på att antalet kortbetalningar har ökat och på att förmögenhetsskatten har avskaffats. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att bör ta initiativ till förhandlingar med EU om ett undantag för i att införa euron. avslår också ett förslag om att regeringen bör undersöka möjligheterna att genomföra en ny folkomröstning om införandet av euron. Jämför reservation 1 (MP, SD, V). m.fl. (V) anser i motion Fi215 att regeringen bör ta initiativ i om att tillföra ett svenskt undantag från EU:s valutaunion efter brittisk modell. m.fl. (MP) anser i motion Fi216 att man bör inleda förhandlingar i EU om att införa ett svenskt juridiskt undantag från det tredje steget i EMU. Finn och (båda M) anser i motion Fi224 att de ekonomiska skälen för att avstå från euron blivit allt svagare som de politiska skälen till att införa euron ökat . Regeringen bör därför se över möjligheterna att genomföra en ny folkomröstning där medborgarna får ta ställning till att euron införs som valuta i (yrkande 2). Utskottet har vid många tidigare tillfällen behandlat förslag om ett svenskt formellt undantag från EMU:s tredje steg, dvs. ett undantag från att införa euron som nationell valuta i stället för kronor. Senast behandlades liknande förslag i anslutning till förra årets behandling av (bet. 2009/10:FiU23). Utskottet avstyrkte då, liksom vid tidigare behandlingar, förslaget med motiveringen att efter den svenska folkomröstningen förklarat att ett formellt undantag om att inte behöver införa euron inte är nödvändigt. Utskottet ser ingen anledning att nu omvärdera detta ställningstagande. Därför avstyrker utskottet motionerna Fi215 (V) och Fi216 (MP). När det gäller frågan om att genomföra en ny folkomröstning om ett införande av euron vill utskottet, precis som vid förra årets behandling, framhålla att det inte är aktuellt med vare sig en folkomröstning eller ett beslut om en ny folkomröstning. Därmed avstyrker utskottet motion Fi224 yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att stödja införandet av en skatt på valutatransaktioner. Jämför reservation 2 (MP, V). m.fl. (MP) konstaterar i motion Fi273 att frågan om en valutatransaktionsskatt, en s.k. Tobinskatt, och finanstransaktionsskatt återigen börjat diskuteras i spåren efter finanskrisen. Bland annat har regeringschef och president agerat förespråkare för någon slags transaktionsskatt. Motionärerna anser att bör stödja införandet av en skatt på valutatransaktioner. En mycket låg skattesats skulle ge till t.ex. fattigdomsbekämpning och klimatåtgärder. Utskottet har vid flera olika tillfällen behandlat olika förslag om att införa en skatt på valutatransaktioner, framför allt i betänkande 2000/01:FiU25 Global skatt på valutamarknaderna, s.k. Tobinskatt och i betäkande 2003/04:FiU16 Svensk strategi för ökad global finansiell stabilitet. höll utskottet dessutom en offentlig utfrågning under rubriken i en global ekonomi Tobinskatt hinder eller möjlighet? Utskottet har tidigare avstyrkt förslagen med motiveringen att en skatt på valutatransaktioner bl.a. kräver internationell enighet för att den ska vara effektiv. En sådan enighet har också saknats, enligt utskottets mening. Senast utskottet tog ställning mot skatten var i utskottets yttrande till utrikesutskottet (2009/10:FiU4y) över regeringens skrivelse under Redovisning av verksamheten i , och de regionala utvecklingsbankerna under 200809. Utskottet är väl medvetet om att den internationella diskussionen om någon typ av skatt på finansiell verksamhet ökat kraftigt i spåret av finanskrisen. Till exempel gav G20-gruppen vid sitt toppmöte i IMF i uppdrag att analysera och undersöka på vilka sätt den finansiella sektorn skulle kunna bidra till att finansiera kostnaderna för finanskrisen. I uppdraget till IMF ingick bl.a. att titta på en beskattning av den finansiella sektorn genom t.ex. en s.k. FTT (skatt på olika finansiella transaktioner) eller s.k. FAT (skatt på finansiell aktivitet, vinster och löner). IMF lämnade en rapport till G20-gruppens möte i . Såvitt utskottet kan utröna har G20-gruppen inte gjort några ställningstaganden i skattefrågan med anledning av IMF:s rapport. Vidare antog en resolution om att EU bör stödja införandet av en skatt på finansiella transaktioner. Enligt resolutionen bör EU gå före med att införa en FTT, även om övriga delar av världen avstår från att införa skatten. I slutsatserna från euroområdets stats- och regeringschefers möte i anges i punkten 8 att stats- och regeringscheferna är ense om att införandet av en skatt på finansiella transaktioner bör undersökas och vidareutvecklas på euroområdes- och EU-nivå samt på internationell nivå. Finanskrisen och den ekonomiska nedgången i finanskrisens spår har fått omfattande ekonomiska och finansiella effekter i så gott som alla världens länder. Enbart i EU uppgick det statliga stödet för att på olika sätt garantera finansinstitutens verksamhet till av EU-områdets BNP, vilket lett till stora underskott i flera länders statsfinanser. I det läget är det enligt utskottets mening naturligt att man tittar på många olika möjligheter att såväl reglera den finansiella verksamheten som att öka finansmarknadernas ansvar för att täcka kostnaderna för finanskrisen. Som framgår ovan har utskottet vid tidigare behandlingar bl.a. pekat på att det inte finns någon internationell enighet om en transaktionsskatt och att en enighet är nödvändig för att den här typen av skatt ska bli effektiv. Risken är annars stor att handeln försvinner till andra länder och regioner. Ett tydligt exempel på detta är ensidiga införande av en transaktionsskatt på värdepapper , den s.k. valpskatten. Handeln med svenska värdepapper försvann snabbt utomlands, och skatten avskaffades efter att den införts. Utskottet kan nu konstatera dels att det inte finns några skarpa internationella förslag, dels att det inte finns någon internationell enighet om att införa en transaktionsskatt. Många stora och finansiellt betydelsefulla länder avvisar, liksom tidigare, förslaget om en skatt på valutatransaktioner. Av bl.a. denna anledning anser utskottet att det inte finns någon anledning att nu omvärdera sitt tidigare ställningstagande om en skatt på valutatransaktioner. Utskottet avstyrker därmed förslaget i motion Fi273 (MP). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. förhållande till euron, punkt 3 (MP, SD, V) av (SD), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ett formellt undantag från EMU:s tredje steg. Därmed bifaller delvis motionerna 2010/11:Fi215 av m.fl. (V) och 2010/11:Fi216 av m.fl. (MP) samt 2010/11:Fi224 av Finn och (båda M) yrkande 2. Vid folkomröstningen sade svenska folket nej till att byta kronan mot euron. Partierna i har lovat att respektera folkomröstningens resultat. Partierna har därmed ett gemensamt ansvar för att förvalta resultatet på bästa sätt. Enligt vår mening bör folkomröstningens resultat avspeglas i fördrag med EU. Vi anser därför att regeringen bör ta initiativ till förhandlingar med EU om ett formellt juridiskt undantag för från EMU:s tredje steg, liknande de undantag och har. Ett undantag skulle undanröja diskussionen om huruvida folkomröstningsresultatet är förenligt med fördragsmässiga åtaganden samt visa att såväl och regeringen som EU formellt respekterar folkomröstningens resultat och folkets uttalade vilja. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi anfört om ett formellt undantag från EMU:s tredje steg. Vi tillstyrker därmed delvis motionerna Fi215 (V) och Fi216 (MP) samt avstyrker motion Fi224 (M). Skatt på valutatransaktioner, punkt 4 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om införandet av en skatt på valutatransaktioner. 2010/11:Fi273 av m.fl. (MP). Vi anser att i alla relevanta internationella forum aktivt ska driva och stödja förslag om att införa en skatt på valutatransaktioner. Finanskrisen och den kraftiga nedgången i finanskrisens spår har fått omfattande ekonomiska och sociala effekter i så gott som samtliga länder världen över. Staterna och skattebetalarna har fått ta större delen av notan för krisen. Enbart i EU uppgick det statliga stödet för att på olika sätt garantera finansinstitutens verksamhet till av EU-områdets BNP, vilket bl.a. lett till stora underskott i statsfinanserna och omfattande utgiftsnedskärningar. Vår uppfattning är att bankerna och finanssektorn måste ta ett större ansvar för finanskrisens kostnader, bl.a. genom att det införs en skatt på valutatransaktioner. En mycket låg skattesats på valutatransaktioner skulle enligt beräkningar ge mycket stora skatteinkomster, vilka även skulle kunna användas till t.ex. fattigdomsbekämpning i utvecklingsländer och internationella klimatåtgärder. En transaktionsskatt skulle också bidra till att minska de mycket omfattande och ofta skadliga spekulativa kapitalflödena på den internationella finansmarknaden. Den internationella diskussionen om en skatt på finansiella transaktioner har tilltagit markant efter den akuta finanskrisen. Den s.k. G20-gruppen har bl.a. gett () i uppdrag att utreda olika skattealternativ, antog en resolution om att EU bör stödja ett införande av en skatt på finansiella transaktioner och euroområdets stats- och regeringschefer angav i slutsatserna från sitt möte i att de är ense om att införandet av en skatt på finansiella transaktioner bör undersökas och vidareutvecklas på euroområdes- och EU-nivå samt på internationell nivå. I t.ex. har det också genomförts en bred kampanj för en , dvs. en mindre skatt på finansiella transaktioner. Vi anser att bör delta i denna utveckling och aktivt föreslå, driva och stödja förslag om att införa en skatt på valutatransaktioner eller finansiella transaktioner. Detta bör som sin mening tillkännage för regeringen. Vi tillstyrker därmed motion Fi273 (MP). Förteckning över behandlade förslag Framställning 2010/11:RB1 Framställning 2010/11:RB1 Årsredovisning för riksbank för : fastställer resultaträkning och balansräkning enligt förslaget i årsredovisningen för . Framställning 2010/11:RB2 Framställning 2010/11:RB2 Förslag till disposition av vinst för samt riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse 2010: fastställer förslaget till disposition av vinst för . Resultatet före bokslutsdispositioner uppgår till . Redogörelse /11:RR2 redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning . Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Fi215 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kräva ett svenskt undantag från EU:s valutaunion. 2010/11:Fi216 av m.fl. (MP):