bet · GZ01FiU1 · 2011-11-15 00:00:00 — anslag ökas med för informationsverksamhet för att få till stånd bättre upphandlingar i kommunerna och för att motverka ekonomisk brottslighet vid bostadsbyggande. förslag om en utvidgad ram för utgiftsområde 18 ger också möjlighet till en nödvändig satsning på den kommunala konsumentvägledningen. Ett stöd på som administreras av ska användas i arbetet med att ge människor i alla kommuner tillgång till en god konsumentvägledning. Sammanfattningsvis föreslår jag att ställer sig bakom förslagen i partimotion 2011/12:Fi243 (V) om ram för utgiftsområde 18 samt övriga förslag med bostadspolitisk inriktning. Motsvarande förslag i budgetpropositionen och i övriga partimotioner bör avslås. Ramar för utgiftsområdena 8 och 1012 beslutade att ge övriga utskott tillfälle att yttra sig över proposition 2011/12:1 Budgetpropositionen om den ekonomiska politiken och förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor m.m. samt de motioner som kan komma att väckas med anledning av propositionen i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. De delar av propositionen som utskottet yttrar sig över är regeringens förslag till dels fördelning av statsbudgetens utgifter på utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12, dels beräkning av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten och av statsbudgetens inkomster i de delar som avser utskottets beredningsområde samt lagförslagen 3.13, 3.17 och 3.18. Utskottet yttrar sig vidare över motsvarande delar i partimotionerna 2011/12:Fi240 (S) yrkandena 35, 17 och 19, 2011/12:Fi241 (MP) yrkandena 3, 4, 6, 7 och 11, 2011/12:Fi242 (SD) yrkandena 46 och 9 och 2011/12:Fi243 (V) yrkandena 35. Utskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens proposition i nu berörda delar och avstyrker motionerna. I ärendet finns fyra avvikande meningar. För utgiftsområde 8 föreslår regeringen en utgiftsram på . I förhållande till anvisade medel ökar utgifterna med 1 036 miljoner. Jämfört med beräkningarna vårproposition ökar utgifterna med . Antalet asylsökande bedöms bli fler än vad som prognostiserades i samband med budgetpropositionen . Även antalet ansökningar om uppehållstillstånd av andra skäl bedöms öka. Därtill behöver avgöra en mängd äldre ärenden om asyl, uppehållstillstånd på grund av anknytning eller svenskt medborgarskap. Antalet inskrivna personer i mottagande bedöms också bli högre än beräknat . En ramöverenskommelse mellan regeringen och föranleder ett nytt anslag inom utgiftsområdet och omfattar fyra områden: att värna asylrätten, att underlätta arbetskraftsinvandring och rörlighet över gränserna, att tillvarata och beakta migrationens utvecklingseffekter samt att fördjupa det europeiska och internationella samarbetet. Anslaget kommer bl.a. att användas till åtgärder för att lösa problematiken med krav på fastställd identitet och godkänt pass i familjeåterföreningsfall. Utgifterna beräknas till , till och till . I partimotion 2011/12:Fi242 (SD), yrkande 5, föreslås en minskning av ramen för utgiftsområde 8 med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna menar att hör till de länder som i absoluta tal tar emot flest asylsökande; därför måste omfattande förändringar vidtas för att minska samhällets invandringsrelaterade kostnader. bedömer att de i motionen föreslagna åtgärderna minskar asyl- och anhöriginvandringen med och kraftigt minskar samhällskostnaderna för detta. I yrkande 6 föreslår motionärerna att utgifterna minskas med 6 927 miljoner, 2014 med 6 938 miljoner och 2015 med jämfört med regeringens förslag. I partimotion 2011/12:Fi243 (V), yrkande 4, föreslås en ökning av ramen för utgiftsområde 8 med i förhållande till regeringens förslag. Förslaget innebär en höjning av dagersättningen till asylsökande med /dag och att ersättningen knyts till konsumentprisindex, att en boendeersättning vid eget boende införs med för ensamstående och för sammanboende, ett minskat förvarstagande, ökade utgifter för offentligt biträde samt ett minskat antal bevakade utresor och resor med ambulans och medföljande personal. I yrkande 5 föreslår motionärerna att utgifterna ökas med 450 miljoner och 2014 med jämfört med regeringens förslag. Utskottet har att ta ställning till dels förslaget till utgiftsram , dels förslaget till preliminär fördelning av utgifterna , 2014 och 2015. Förslagen framgår av tabellen nedan. Utskottet anser att ska ha en human asylpolitik och vara en för den som flyr undan förföljelse och förtryck. Särskild hänsyn ska tas till barns bästa. erbjuder skydd i större utsträckning än vad internationella överenskommelser kräver. Denna politik har ett starkt stöd i . är ett land som har en tradition av öppenhet mot omvärlden. Nya influenser har berikat kulturellt, ekonomiskt och kunskapsmässigt under alla tider och gör bättre. Målet är att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar arbetskraftsinvandring, tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet. föreslår besparingar på utgiftsområde 8 med och med för 20132015. Utskottet avfärdar förslag till åtgärder för att kraftigt minska asyl- och anhöriginvandringen och avfärdar därför också förslaget om en kraftigt reducerad ram för utgiftsområdet. Förslaget innebär sammantaget mer än en halvering av anslagen inom utgiftsområdet, vilket i praktiken skulle omöjliggöra för att bedriva sin verksamhet på ett rättssäkert sätt och i överensstämmelse med folkrättsliga konventioner såsom , och . SD:s förslag till anhöriginvandring är dessutom orimligt eftersom det i praktiken förhindrar att barn återförenas med sina föräldrar. Det är utskottets mening att asylsystemet för att vara långsiktigt hållbart ska baseras på en rättssäker asylprocess som har ett tydligt slut. De personer som beviljas uppehållstillstånd ska så snabbt som möjligt kunna påbörja etableringsprocessen i medan de personer som fått ett slutligt avvisnings- eller utvisningsbeslut är skyldiga att lämna landet. Fler avgjorda asylansökningsärenden har medfört fler återvändandebeslut. Beslut om förvar fattas exempelvis om det föreligger risk för att en person kommer att hålla sig undan och därigenom äventyrar att ett beslut om avvisning eller utvisning ska kunna genomföras. lämnade sitt slutbetänkande Förvar (SOU 2011:17) till regeringen . Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Vidare har enligt 18 kap. utlänningslagen en utlänning rätt till offentligt biträde i avvisnings- och utvisningsärenden och vid verkställighet av beslut i sådana ärenden. Utskottet föreslår inte någon ändring av ramen med anledning av förslag om minskat förvarstagande, ökade utgifter för offentligt biträde eller minskade utgifter för avvisades och utvisades utresor. Utskottet föreslår inte heller någon ändring av ramen för en generell höjning av dagersättningen till asylsökande. Bostadsersättning vid eget boende ges i särskilda fall. I utskottets betänkande 2004/05:SfU7 anfördes en rad skäl till att avskaffa bostadsersättning för eget boende i övriga fall. Utskottet har i denna fråga inte ändrat ståndpunkt. Utskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag om dels ramen för utgiftsområdet , dels preliminär fördelning av utgifterna , 2014 och 2015. Därmed bör finansutskottet avstyrka partimotion 2011/12:Fi242 (SD) yrkandena 5 och 6 samt partimotion 2011/12:Fi243 (V) yrkandena 4 och 5. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp För utgiftsområde 10 föreslår regeringen en utgiftsram på . Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än de medel som anvisades ursprungligen. Det är främst utgifterna för anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. som bedöms bli högre. Orsakerna till detta är bl.a. högre volymer i sjukpenningen till följd av ett ökat inflöde och att sjukfallen beräknas bli något längre än vad som bedömdes i budgetpropositionen . Utgifterna för anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. bedöms bli större än vad som anvisats. Revideringen av utgiftsprognosen förklaras huvudsakligen av att gjort en korrigering för felaktig redovisning av återkrav på . Regeringen har gjort en översyn av sjukförsäkringsreformen och föreslår ett antal justeringar i syfte att sjukförsäkringen ska fungera som avsett. Det innebär bl.a. att en försäkrad som haft tidsbegränsad sjukersättning och som saknar eller har en låg sjukpenninggrundande inkomst, vid fortsatt nedsatt arbetsförmåga till följd av sjukdom, ska kunna få sjuk- eller rehabiliteringspenning i särskilda fall. Regeringen föreslår även att dessa personer ska få ett boendetillägg. Boendetillägget ska också kunna lämnas under tid i arbetslivsintroduktion. Vidare införs en regel som gör det möjligt för att bevilja sjukpenning på fortsättningsnivån för fler än om det på grund av den försäkrades sjukdom skulle framstå som oskäligt att inte göra så. Regeringen föreslår att anslaget Sjukpenning och rehabilitering m.m. ökas med 2012. har gjort ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med förslag som innebär att arbetsförmågan efter dag 180 i sjukperioden ska prövas i enlighet med den formulering av arbetsmarknadsbegreppet som gällde före . I budgetpropositionen anges att regeringen delar uppfattning att det är viktigt att stärka rättssäkerheten vid de svåra prövningar som görs inom sjukförsäkringen. Regeringens sammantagna bedömning är dock att frågan om ett eventuellt byte av arbetsmarknadsbegrepp kräver ytterligare beredning, bl.a. på grund av att det är oklart i vilken grad en återgång till de tidigare gällande reglerna skulle säkerställa intentioner att stärka rättssäkerheten. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att, inom ramen för det pågående arbetet med att utveckla metoder och verktyg för bedömning av arbetsförmågan, även utreda vilken betydelse det skulle få att ändra begreppet reguljär arbetsmarknad till begreppet normalt förekommande arbete och om en regelförändring i slutänden skulle kunna påverka rätten till sjukpenning. väntas återrapportera resultatet av uppdraget . Tidiga och aktiva rehabiliteringsinsatser är viktiga för en väl fungerande sjukskrivningsprocess. Regeringen föreslår därför att satsas på att den försäkrade tidigare och mer systematiskt ska erbjudas rehabiliteringsinsatser i samverkan mellan , Arbetsförmedlingen och hälso- och sjukvården. Förslaget innebär också att medel avsätts för att stärka kompetensen och metoderna inom . Regeringen föreslår att det nya anslaget Bidrag för sjukskrivningsprocessen tillförs nya medel om 2012 och att anslaget ökas med 2012. Till följd av regeringens familjepolitiska reform, som träder i kraft , och för regeländringar inom bostadsbidraget föreslår regeringen att anslaget ökas med 2012. I avvaktan på en långsiktig lösning för hur medborgarnas behov av service och tjänster ska säkerställas ska kassan avvakta med att verkställa avvecklandet av den servicesamverkan som sker vid servicekontor och serviceplatser. Regeringen beräknar därmed att anslaget ökas med 2013. Den preliminära fördelningen av utgifterna för 20132015 beräknas till 89 447, 86 790 och . I partimotion 2011/12:Fi240 (S) yrkandena 4 och 5 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med och för åren 20132015 en ökning med 1 600, 1 800 respektive . Arbetslinjen ligger till grund för sjukförsäkringen och utgångspunkten måste vara att alla människor har rätt, men också skyldighet, att efter sin förmåga bidra till arbetslivet. De dogmatiska tidsgränserna, som regeringen kallar rehabiliteringskedjan, är i själva verket en utsorteringskedja. Alternativet är en sjukförsäkring som både ger ekonomisk trygghet och erbjuder rehabilitering som ger reella möjligheter att återkomma i arbete. Ytterligare satsas för att fler ska få tillgång till rehabilitering som hjälper dem tillbaka till jobb. Prövningen av arbetsförmågan i samband med att en person varit sjukskriven sker mot en i det närmaste fiktiv arbetsmarknad. Prövningen av arbetsförmågan bör återgå till tidigare gällande regler, något som också gett regeringen till känna. Det är inte acceptabelt att regeringen i budgetpropositionen endast anger att frågan ska utredas. Den bortre tidsgränsen i sjukpenningen bör tas bort och ersättningen ska vara under hela sjukdomsperioden. För att de allra flesta verkligen ska få ut av sin inkomst i ersättning vid sjukdom föreslås en höjning av taket i sjukpenningen. bör taket vara 10 prisbasbelopp. I ett första steg föreslås att taket höjs till 8 prisbasbelopp 2012 och 8,5 prisbasbelopp 2013. I partimotion 2011/12:Fi241 (MP) yrkandena 4 och 6 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med och för åren 20132014 en ökning med 3 339 respektive . Sjukförsäkringen ska vara en försäkring som försäkrar även vid långvarig sjukdom. Den bortre gränsen i sjukpenningen bör slopas helt och ersättningsnivån höjas till av tidigare inkomst . Vidare bör den stelbenta prövningen av arbetsförmågan mot hela den reguljära arbetsmarknaden tas bort. För att nå dem med lägst inkomster eller som helt saknat inkomster före sjukskrivning bör en grundersättning eller ett golv införas i sjukförsäkringen, motsvarande den i arbetslöshetsförsäkringen på per dag, räknat på sju dagars ersättning. Sammantaget satsas över en miljard på förbättringar i sjukförsäkringen. Vidare avsätts 2012 för ett slopat sjuklöneansvar för företag med upp till tio anställda. Personer med sjukersättning bör få höjt bostadstillägg som täcker av boendekostnaden. För detta avsätts 2012. För att uppnå förbättrad tillgänglighet och service samt för att kompensera för sjuklönereformen föreslås att tilldelas ytterligare , och . I partimotion 2011/12:Fi242 (SD) yrkandena 5 och 6 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med och för åren 20132015 en ökning med 550, 600 respektive . Sjukpenningen bör höjas i paritet med partiets förslag till höjning av a-kassan. tillförs mer resurser för att öka rättssäkerheten och för att utöva fler kontroller. Vid sidan av dessa förändringar bör en mer långsiktig utvärdering av det nya systemets effekter avvaktas innan förslag till nya och mer djupgående reformer på området läggs fram. I partimotion 2011/12:Fi243 (V) yrkandena 4 och 5 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med och för åren 20132014 en ökning med 2 490 respektive . Sjukpenningens bortre tidsgräns bör avskaffas och sjukpenning utges så länge den försäkrade inte har återfått arbetsförmågan. Prövningen av arbetsförmågan vid bör ändras i enlighet med beslut, dvs. senast fr.o.m. ska den ske mot normalt förekommande arbeten. Sjukpenningen bör vara under hela sjukpenningperioden. Sjukpenningnivån höjs genom att beräkningen av ersättningsnivån ändras så att den utgår från hela den sjukpenninggrundade inkomsten när sjukpenningens storlek fastställs (SGI ska inte multipliceras med 0,97). Sjukförsäkringens tak höjs till 8 prisbasbelopp 2012 och sedan till 9 prisbasbelopp 2014. Sammantaget föreslås en ökning av anslaget 1:1 med 2012 jämfört med regeringens förslag. Bostadstillägget bör höjas med för personer med sjuk- och aktivitetsersättning enligt samma modell som regeringen i budgetpropositionen föreslår ska gälla för ålderspensionärer. Detta medför en ökning av anslaget med . Vidare bör ersättningsnivån i sjuk- och aktivitetsersättningen höjas från . För detta avsätts , vilket motsvarar efter reglering mot kommuner och ålderspensionssystem. Anslaget för bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvården minskas med 2012. För att bygga upp kunskapen om rehabiliteringens effekter införs ett rehabiliteringsregister. För detta avsätts 2012. anslag bör höjas med sammanlagt 2012 för att möta tidigare besparingskrav och rädda servicekontoren. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna , 2014 och 2015. Förslagen framgår av tabellen nedan. Av budgetpropositionen framgår att antalet sjukpenningdagar minskade medan antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning fortsatte att öka. minskar volymerna i båda systemen. Regeringen gör bedömningen att antalet sjukpenningdagar planar ut men att nedgången i antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning fortsätter under hela prognosperioden. En av de viktigaste frågorna för regeringen när den tillträdde var att minska det omfattande utanförskapet från arbetsmarknaden, som till stor del bestod av sjukfrånvaro och drabbade inte minst unga och kvinnor. Starkt bidragande till denna utveckling var en passiv sjukskrivningsprocess. Syftet med sjukförsäkringsreformen är att genom tidiga och aktiva insatser säkerställa att den sjukskrivnes arbetsförmåga tas till vara i så stor utsträckning och i ett så tidigt skede som möjligt. Sjukfrånvaron minskar nu och närmar sig en låg och stabil nivå. Sjukskrivningsprocessen präglas också i allt större utsträckning av tidiga och aktiva insatser, och betydligt färre människor lämnar arbetsmarknaden genom s.k. förtidspensionering . Utskottet delar regeringens bedömning att sjukförsäkringsreformen har haft stor betydelse för den minskade sjukfrånvaron. , Inspektionen för socialförsäkringen samt har följt upp reformen och samtliga har bedömt att processen har blivit mer aktiv. Enligt utskottets mening är det emellertid viktigt att sjukskrivningsprocessen utvecklas ytterligare. Det finns behov av att än mer utveckla formerna för tidiga och aktiva insatser för att människor snabbare ska kunna återgå i arbete. Dessutom behöver förutsättningarna för fler människor att kunna delta i arbetslivet förbättras. Utskottet anser således i likhet med regeringen att en viktig uppgift framöver är att stärka förtroendet för sjukförsäkringen och säkerställa att den upplevs som trygg och legitim. I budgetpropositionen lägger regeringen fram förslag till förbättringar som syftar till att ytterligare stärka förutsättningarna för en väl fungerande sjukförsäkring. Bland annat föreslås ökade resurser för tidiga och individuella rehabiliteringsinsatser. Vidare anser regeringen att erfarenheterna från sjukskrivningsmiljarden har varit positiva och avser att fortsätta arbetet med att ytterligare effektivisera sjukskrivningsprocessen för att upprätthålla de goda resultat som uppnåtts. Mot den bakgrunden har regeringen målsättningen att sluta en ny överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting om den s.k. sjukskrivningsmiljarden. I budgetpropositionen föreslås även förbättringar som syftar till att komma till rätta med icke avsedda effekter av sjukförsäkringsreformen. Bland annat ska kunna bevilja sjukpenning på fortsättningsnivån för fler än om det på grund av den försäkrades sjukdom skulle framstå som oskäligt att inte göra så. Vidare ska personer som lämnar den tidsbegränsade sjukersättningen, och som saknar eller har en låg sjukpenninggrundande inkomst, kunna beviljas sjuk- eller rehabiliteringspenning i särskilda fall samt ett boendetillägg om deras arbetsförmåga är fortsatt nedsatt till följd av sjukdom. Dessa personer får därmed en ersättning som ligger ungefär i nivå med vad de tidigare hade med tidsbegränsad sjukersättning och BTP. Utskottet kan konstatera att förslaget tillgodoser tillkännagivande i denna del (bet. 2010/11:SfU12). Den mycket komplexa frågan om arbetsförmågebedömningen har diskuterats och utretts tidigare, och utskottet noterar att nu får i uppdrag att utreda vilken betydelse det skulle få att ändra begreppet reguljär arbetsmarknad till begreppet normalt förekommande arbete och om en lagändring kan underlätta ambitionen att skapa ökad rättssäkerhet och legitimitet. Utskottet har inga invändningar mot regeringens bedömning av utgifternas storlek 2012 eller regeringens förslag till preliminär fördelning av utgifterna för 20132015. Utskottet föreslår därför att finansutskottet tillstyrker dels den föreslagna ramen för utgiftsområdet , dels förslaget till preliminär fördelning av utgifterna för 20132015. Därmed bör finansutskottet avstyrka partimotionerna 2011/12:Fi240 (S) yrkandena 4 och 5, 2011/12:Fi241 (MP) yrkandena 4 och 6, 2011/12:Fi242 (SD) yrkandena 5 och 6 samt 2011/12:Fi243 (V) yrkandena 4 och 5. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 11 delas in i två områden: dels Ersättning vid ålderdom där garantipension, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd ingår, dels Ersättning vid dödsfall som omfattar efterlevandepension till vuxna, dvs. omställningspension, änkepension, särskild efterlevandepension och garantipension till dessa förmåner. Även , som inrättades , ingår i utgiftsområdet. I propositionen föreslås en utgiftsram på ca för . I förhållande till de anvisade medlen ökar utgifterna med . I förhållande till beräkningarna vårproposition ökar utgifterna med . Att utgifterna ökar förklaras enligt regeringen framför allt av förslag om höjt bostadstillägg, särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Den preliminära fördelningen av utgifterna , 2014 och 2015 beräknas till 39 859, 39 154 och . finansieras dels av anslag på statsbudgeten, dels av Allmänna Pensionsfonderna (AP-fonderna), dels av premiepensionssystemet. De två senare ingår i Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Av propositionen framgår bl.a. att en teknisk justering av anslaget föreslås bli genomfört eftersom de besparingar som i budgetpropositionen beräknades bli genomförda har skjutits . Till anslaget återförs motsvarande summa som drogs ifrån i budgetpropositionen , vilket innebär att anslaget ökar med . Regeringen föreslår en särskild satsning på dem som har små ekonomiska marginaler efter att bostadskostnaden är betald. Alla personer som har bostadstillägg för pensionärer ska få ett höjt bostadstillägg med . Motsvarande förbättring görs för personer som får särskilt bostadstillägg eller äldreförsörjningsstöd. Beloppet gäller per person och ska tillämpas fr.o.m. . Till följd av detta föreslås en ökning av anslaget Bostadstillägg till pensionärer med 2012, 2013, 2014 och 2015. I partimotion 2011/12:Fi243 (V) yrkandena 4 och 5 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med . Även föreslås en ökning av utgiftsramen med 2 000 och respektive år. Motionärerna föreslår en höjning av garantipensionen med till en kostnad av . Tillsammans med skatteförslag ger det en positiv skillnad för de pensionärer som har lägst inkomst. Vidare föreslår motionärerna att beräkningsgrunden för de pensionärer som fick en konkret sänkning av sin pension ska återställas. Det innebär en uppräkning av tilläggspensionen för dessa pensionärer med . Kostnaden för detta beräknas till . De bägge förslagen får till följdeffekt att anslaget Bostadstillägg för pensionärer minskas med eftersom färre personer blir i behov av bostadstillägg. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna , 2014 och 2015. Förslagen framgår av tabellen nedan. Utskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag om dels ramen för utgiftsområdet , dels preliminär fördelning av utgifterna för 20132015. Därmed bör finansutskottet avstyrka motion 2011/12:Fi243 (V) yrkandena 4 och 5. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn finns tre typer av förmåner: Generella bidrag: Allmänna barnbidrag och bidrag till kostnader för internationella adoptioner. Försäkring: Föräldraförsäkring, barnpension och efterlevandestöd till barn och pensionsrätt för barnår. Behovsprövade bidrag: Bostadsbidrag, underhållsstöd och vårdbidrag för funktionshindrade barn.