bet · GZ01CU1 · 2011-12-05 00:00:00 — Vidare föreslås (förslagspunkt 5) att regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad (s.k. förvärvsgarantier) intill ett belopp av 5 . BKN hanterar även det statliga stöd som kan lämnas till omstrukturering av kommunala bostadsföretag enligt bestämmelserna i förordningen (2002:664) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet. I propositionen föreslås (förslagspunkt 6) att regeringen bemyndigas att för ramanslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132020. Förslag om ytterligare ett bemyndigande för regeringen läggs fram i budgetpropositionen. Det gäller bidragsgivningen till åtgärder mot radon i bostäder. Utskottet har ovan behandlat förslag som avser anslaget för denna verksamhet. I propositionen föreslås också (förslagspunkt 7) att regeringen bemyndigas att för anslaget Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014. Regeringens förslag om bemyndiganden för kreditgarantiverksamheten har inte mötts av några invändningar i motioner eller under utskottets beredning av ärendet. Inte heller regeringens förslag om bemyndiganden för omstrukturering av kommunala bostadsföretag eller för bidrag till åtgärder mot radon i bostäder har mött några invändningar. tillstyrker de aktuella förslagen i budgetpropositionen om bemyndiganden för regeringen. Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag om ett nytt mål för området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet samt att det nuvarande målet Hållbart samhällsbyggande upphävs. Motionsförslagen om annorlunda formulerade mål avslås. Jämför reservation 1 (S, MP, V). godkände två bostadspolitiska mål, ett för området Bostadsmarknad och ett för området Hållbart samhällsbyggande (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:CU1, rskr. 2008/09:116 och 117). Målet för Bostadsmarknad lyder: Målet för Bostadsmarknad är långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. Målet för Hållbart samhällsbyggande lyder: Målet för hållbart samhällsbyggande är att fysisk planering, byggande och lantmäteriverksamhet ska vara ändamålsenliga. Syftet är att ge alla människor en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med mark, vatten, naturresurser och energi samt ekonomisk tillväxt och utveckling främjas. Hållbart samhällsbyggande ska bidra till en minskad påverkan på klimatet. Regeringen föreslår att godkänner ett nytt mål för Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet (förslagspunkt 2) och att målet för Hållbart samhällsbyggande upphävs (förslagspunkt 3). Det föreslagna nya målet lyder: Målet för Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas. Som skäl till förslaget om ett nytt mål hänvisar regeringen till det samlade politiska ansvar för samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet som gäller inom regeringen fr.o.m. . Ansvaret för de områden som målet Hållbart samhällsbyggande inbegriper har förts samman med bostadsmarknadsområdet. Förslag om bostadspolitiska mål med en annan formulering än i regeringens förslag och i de mål som godkänt läggs fram i fyra motioner. I motionerna 2011/12:C349 yrkande 1 och 2011/12:C352 yrkande 3 föreslår m.fl. (S) att ersätter målen för områdena Bostadsmarknad och Hållbart samhällsbyggande med ett nytt bostadspolitiskt mål med följande lydelse. Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö. Boende- och bebyggelsemiljön ska utgå ifrån människors efterfrågan och behov och bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. m.fl. (MP) föreslår i motion 2011/12:C417 yrkande 1 att ska begära att regeringen återkommer med förslag om ett bostadspolitiskt mål i linje med följande formulering. Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön ska bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grunden för verksamheten. Enligt motion 2011/12: C388 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 8 bör besluta om ett nytt bostadspolitiskt mål enligt följande. Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön ska utgå från människors efterfrågan och behov och bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Som framgått ovan godkände två mål med bostadspolitisk inriktning. Indelningen i dessa två mål avspeglade också den dåvarande fördelningen inom regeringen och mellan och när det gällde ansvaret för en stor del av de bostadspolitiska frågorna. Det nu föreslagna målet är enligt vad som framgår av budgetpropositionen ett uttryck för det samlade politiska ansvar för samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet som gäller inom regeringen och , genom att dessa frågor samlats under en minister i . kan konstatera att det mer samlade politiska ansvaret för de bostadspolitiska frågorna väl överensstämmer med den sammanhållna beredning av dessa frågor som gäller inom . Utskottet ser också positivt på att ett nytt mål formuleras med denna utgångspunkt. Den målformulering som regeringen föreslagit får på det övergripande plan det här är fråga om anses väl täcka områdets huvudsakliga inriktning. Vad gäller motionsförslagen om en annan målformulering kan det konstateras att de till stor del är likalydande. Föregående år behandlade och avstyrkte civilutskottet (bet. 2010/11:CU1) ett gemensamt motionsförslag (S, MP, V) med en målformulering helt likalydande med förslaget i den nu aktuella V-motionen. Utskottet kan inte heller nu se att denna formulering, eller de snarlika formuleringarna i övriga motioner, bör vinna bifall. Regeringens förslag sammanfattar enligt utskottets uppfattning på ett bättre sätt de politiska mål som bör gälla för området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet. När det sedan gäller den praktiska innebörden i synen på bostadspolitikens mål kommer eventuella skillnader tydligare till uttryck i mer konkreta frågor om bostadspolitikens inriktning och olika medel som behandlas nedan i detta betänkande. Med hänvisning till det ovan anförda föreslår utskottet att godkänner regeringens förslag om mål för Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet och att det nuvarande målet för Hållbart samhällsbyggande upphävs. Förslagen i motionerna 2011/12:C349, 2011/12:C352, 2011/12:C388 och 2011/12:C417 avstyrks således. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att ska förorda att det tillsätts en bostadspolitisk parlamentarisk utredning. Utskottet anser att de omfattande frågor som föreslås ingå i utredningsuppdraget är mindre lämpade att bereda i denna ordning. Jämför reservation 2 (MP). I motion 2011/12:C417 yrkande 2 föreslår m.fl. (MP) ett tillkännagivande till regeringen om att det behöver tillsättas en bred bostadspolitisk parlamentarisk utredning för att utreda bostadspolitikens utmaningar och problem och för att i ett så brett samförstånd som möjligt finna långsiktigt hållbara lösningar för en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar bostadspolitik för hela landet. delar visserligen motionärernas önskan om att hitta så breda lösningar som möjligt på bostadspolitikens utmaningar, men ställer sig i övrigt mycket tveksamt till förslaget om att förorda en parlamentarisk bostadspolitisk utredning. De omfattande frågor som motionärerna föreslår att utredningen ska ta sig an torde av flera skäl vara mindre lämpade att bereda i denna ordning. Risken är också uppenbar att ett omfattande utredningsarbete inte leder fram till en bred enighet om konkreta åtgärder. Utskottet vill emellertid framhålla att det på flera mer avgränsade områden varit möjligt att uppnå en bred anslutning i frågor där det rått delade meningar. Det gäller exempelvis de grundläggande villkoren för de allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen och för hyressättningssystemet, där ett initiativ från hyresbostadsmarknadens parter bidrog till att en ny lagstiftning kunde beslutas med en bred majoritet i . Utskottet anser att regeringen även fortsättningsvis bör söka breda lösningar i samråd med bygg- och bostadsmarknadens aktörer och givetvis även med ett så stort parlamentariskt stöd som möjligt. bör emellertid inte genom ett tillkännagivande förorda att en parlamentarisk utredning ska tillsättas i detta syfte. Motion 2011/12:C417 av m.fl. (MP) yrkande 2 avstyrks således. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en ändrad inriktning av bostadspolitiken. Utskottet anser att bostadspolitiken även i fortsättningen ska vara inriktad på att skapa en fungerande bostadsmarknad med långsiktigt stabila villkor för byggande, ägande och nyttjande av bostäder med alla typer av upplåtelseformer. Jämför reservationerna 3 (MP), 4 (V) och 5 (S). I detta avsnitt behandlas ett antal motionsyrkanden om att i tillkännagivanden till regeringen ska förorda en omläggning av den nuvarande bostadspolitiska inriktningen. Dessa yrkanden berör översiktligt ett flertal sakfrågor inom bostadspolitiken som även behandlas separat under andra rubriker i detta betänkande. Enligt motion 2011/12:C229 av (MP) har den nuvarande regeringen avskaffat bostadspolitiken. I motionens yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om behovet av en tydligt socialt inriktad bostadspolitik. I denna återupprättade bostadspolitik bör fokus vara på hyresrätten. m.fl. (S) föreslår i motion 2011/12:C266 ett tillkännagivande om behovet av en bostadspolitik som ger alla rätt till bostad. En sådan politik anses förutsätta ett återinfört investeringsbidrag och ett bättre bostadsbidrag. Vidare ska en blandning av boendeformer eftersträvas. I motion 2011/12:C269 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att det är en väsentlig bostadspolitisk uppgift att verka både för byggandet av nya hyresrätter och för bevarande av befintliga hyresrätter. Motionärerna framhåller vidare att det bostadspolitiska ansvaret ska delas mellan staten och kommunerna. Staten kan bidra genom bl.a. ett investeringsstöd. Kommunerna bör bedriva en aktiv markpolitik. Enligt motion 2011/12:C342 av (S) bör framhålla nödvändigheten av att satsa på en offensiv bostadspolitik. En sådan politik bör ta sig an problemen med bl.a. bostadsbrist, brist på hyresrätter, höga byggkostnader, boendesegregation och upprustningsbehov. m.fl. (S) pekar i motion 2011/12:C365 på ett antal problem på bostadsmarknaden. föreslås mot denna bakgrund framhålla behovet av en social bostadspolitik som inte styrs av marknaden utan av medborgarnas behov. En sådan politik anses innefatta bl.a. en satsning på kommunala bostadsförmedlingar och att motverka marknadshyror. I motion 2011/12:C399 föreslår m.fl. (S) ett tillkännagivande om behovet av att satsa på en offensiv bostadspolitik för att bygga fler hyresrätter. Motionärerna framhåller särskilt att ett nytillskott av bostäder är nödvändigt för att skapa flyttmönster som resulterar i att äldre lägenheter blir lediga för hushåll som står utanför bostadsmarknaden. Amineh Kakabaveh m.fl. (V) föreslår i motion 2011/12:C403 yrkande 1 ett tillkännagivande om behovet av blandade boende- och upplåtelseformer. I bostadsbeståndet kan detta uppnås genom kompletteringsbebyggelse. Enligt motion 2011/12:C371 av m.fl. (S) bör göra ett tillkännagivande om förhållandena på bostadsmarknaden i och de särskilda krav som dessa ställer på bostadspolitiken. Motionärerna hänvisar bl.a. till behovet av studentbostäder i och följderna av gruvnäringens expansion när det gäller rivning och nybyggnation av bostäder. I motion 2011/12:C314 av m.fl. (S) beskrivs de problem som ungdomar har på dagens bostadsmarknad. Mot denna bakgrund föreslås ett tillkännagivande om behovet av en kraftfull bostadspolitik som ger bättre möjligheter för ungdomar att skaffa egen bostad. I denna politik bör det enligt motionen ingå åtgärder som håller nere kostnaderna i nyproduktionen och som värnar en effektiv konkurrens på byggmarknaden m.m. Även i motion 2011/12:C232 av och (båda S) framhålls att bristen på bostäder hämmar ungdomars möjlighet att leva ett fritt liv. föreslås mot denna bakgrund göra ett tillkännagivande om behovet av ett initiativ som leder till att det kan byggas fler billiga hyresrätter för ungdomar. Flertalet av de ovan återgivna motionsförslagen har en mycket allmän inriktning. Det talas om behovet av en bostadspolitik som tar sig an olika problem på bostadsmarknaden, som bristen på bostäder och ett otillräckligt byggande liksom upprustningsbehovet i delar av bostadsbeståndet. Det talas också om att det bostadspolitiska ansvaret bör delas mellan staten och kommunerna och att politiken bör inriktas på åtgärder som kan leda till en bostadsmarknad i bättre balans. På detta övergripande plan torde det inte råda några delade meningar. I flertalet av motionerna framhålls emellertid även ett antal medel som enligt motionärerna behöver användas för att ändra bostadspolitikens inriktning. Det är här som skillnaderna i synen på bostadspolitiken tydliggörs, bl.a. i fråga om användningen av olika regelsystem och subventioner. Det gäller exempelvis synen på ansvarsfördelningen mellan de olika aktörerna på bostadsmarknaden samt frågan om statens reglerande och styrande roll i detta sammanhang. Utskottet tar senare i detta betänkande upp flera frågor där avgörande skillnader i sådana konkreta frågor kommer till uttryck. Vad gäller den allmänna inriktningen av bostadspolitiken har utskottet vid ett flertal tillfällen klargjort sin uppfattning och även uttalat stöd för regeringens insatser på området. Bostadsmarknaden och bostadsproduktionen har under en lång rad av år präglats av en omfattande statlig påverkan genom regleringar och olika former av subventioner. har bostadspolitiken emellertid lagts om i syfte att normalisera sektorn och förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Utgångspunkten för detta arbete har varit att hushållens behov och önskemål ska vara styrande för hur bostadsbeståndet utvecklas. Arbetet har till stor del inriktats på att ställa om bostadssektorn från ett bidragsberoende till en tryggare och bättre fungerande bostadsmarknad med långsiktigt stabila villkor för byggande, ägande och nyttjande av bostäder med alla typer av upplåtelseformer. Denna omläggning har bl.a. inneburit att konkurrenssnedvridande subventioner har avvecklats, byggnadslagstiftningen har förenklats, en ny upplåtelseform har införts och att hyresbostadsmarknaden har fått nya konkurrensneutrala regler som har stöd av marknadens parter. Enligt utskottets uppfattning saknas det skäl för att förorda en omläggning av bostadspolitikens allmänna inriktning. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet samtliga motionsförslag som behandlats i avsnittet om bostadspolitikens inriktning. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ett kvantitativt mål för bostadsbyggandet respektive om tillkännagivanden till regeringen om behovet av ett ökat byggande. Utskottet anser inte att bör fastställa en viss lämplig produktionsnivå men framhåller att det finns behov av ett ökat bostadsbyggande. Jämför reservationerna 6 (S) och 7 (V). I detta avsnitt behandlas dels en motion med förslag om ett kvantitativt produktionsmål, dels tre motionsförslag om att i tillkännagivanden till regeringen ska framhålla behovet av ett ökat bostadsbyggande. I motion 2011/12:C388 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 1 föreslås att genom ett tillkännagivande till regeringen ska ställa sig bakom ett mål för bostadsbyggandet som innebär att en produktionsnivå om 40 000 bostäder , varav majoriteten hyresrätter, ska vara uppnådd 2016. Enligt motionerna 2011/12:C349 yrkande 3 och 2011/12:C352 yrkande 4, båda av m.fl. (S), bör i ett tillkännagivande till regeringen framhålla behovet av ett ökat bostadsbyggande. Motionärerna anser att dagens nybyggnadsvolym är helt otillräcklig i förhållande till behoven. Även enligt motion 2011/12:C293 av i (S) bör i ett tillkännagivande peka på behovet av åtgärder för att stimulera till ett ökat bostadsbyggande. Som exempel på sådana åtgärder nämns ett branschprogram, en ökad satsning på forskning och sänkt byggmoms. har avstyrkt motionsförslag om att ska fastställa ett kvantitativt mål för bostadsbyggandet motsvarande vad som förs fram i den nu aktuella V-motionen. Föregående år stod ett enigt utskott bakom uppfattningen att det inte är en sak för att fastställa en lämplig produktionsnivå på bostadsmarknaden (bet. 2010/11:CU1). Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga. När det sedan gäller den allmänna bedömning som förs fram i de övriga motionerna och som innebär att det finns ett uppenbart behov av ett ökat bostadsbyggande torde det inte råda några delade meningar. Ett tillkännagivande till regeringen med detta innehåll skulle därför inte tjäna något reellt syfte. Regeringen och bostadsministern har i ett flertal sammanhang understrukit behovet av en höjd produktionstakt, särskilt i de delar av landet där bostadsbristen är ett stort problem och ett hinder för samhällsutvecklingen i flera avseenden. Ett antal åtgärder har också vidtagits för att undanröja de hinder mot ett tillräckligt bostadsbyggande som bygg- och bostadssektorns aktörer särskilt har framhållit. Det gäller exempelvis införandet av en ny plan- och bygglag som innebär flera förändringar med syfte att underlätta och påskynda bygglovs- och planeringsprocessen. Nya domstolar och en ny instansordning har inrättats, bl.a. för att förkorta tiden för överprövade ärenden. Införandet av nya villkor för allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag och för hyressättningen vid det senaste årsskiftet syftade bl.a. till att undanröja en osäkerhet på hyresbostadsmarknaden som ansetts hämma byggandet av hyresrätter. Regeringen har även aviserat en utredning om vissa återstående frågor om hyresrättens ställning. fattade regeringen också beslut om att tillkalla en särskild utredare som ska se över vissa byggfrågor i syfte att underlätta byggandet i (dir. 2011:100). Utredaren ska bl.a. kartlägga kommunernas tillämpning av bygglagstiftningens bestämmelser om tekniska egenskapskrav och analysera vilka effekter tillämpningen av dessa krav samt kommunernas eventuella särkrav har på bl.a. byggkostnaderna och det långsiktiga arbetet med hållbar samhällsutveckling. Utredaren ska föreslå lämpliga förändringar och i samtliga delar lämna de författningsförslag som behövs. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har , , fattat beslut om ytterligare en utredning och fyra myndighetsuppdrag som är inriktade på åtgärder som kan ge bättre förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande. En särskild utredare ska se över reglerna om genomförande av detaljplan (dir. 2011:104). Syftet är att åstadkomma en tydlig, effektiv och transparent plangenomförandelagstiftning som kan vinna acceptans hos kommuner och fastighetsägare som den skapar förbättrade förutsättningar för planeringen och byggandet i . I uppdraget ingår att analysera bl.a. bestämmelserna om gatukostnader och de s.k. exploatörsbestämmelserna samt att belysa förutsättningarna för och lämpligheten av att genom lagstiftning reglera förfarandet kring och innehållet i exploateringsavtal. Uppdraget ska redovisas . Regeringen beslutade vidare att ge Statskontoret i uppdrag att beskriva och utvärdera den kommunala markanvisningsprocessen. Uppdraget ska redovisas . fick tre uppdrag med inriktning på den kommunala planläggningen. Ett av dem avser en kartläggning och analys av kommunernas planberedskap. Bakgrunden är att kommunerna själva uppger att brister i detta avseende utgör ett av de främsta hindren för ökat bostadsbyggande. Även detta uppdrag ska redovisas . Det andra uppdraget till , som ska redovisas i två etapper , gäller information om olika planförenklande åtgärder i syfte att uppnå en effektiv planprocess, ökad planberedskap och ett rationellt plangenomförande. Det tredje uppdraget innebär att verket ska utvärdera konkurrens- och tillväxtbestämmelserna i . Det uppdraget ska redovisas . kan konstatera att de beslutade uppdragen avser flera frågor som ofta nämns när olika sektorsföreträdare diskuterar hinder för ett ökat bostadsbyggande. Det gäller bl.a. kommunernas planberedskap och möjligheten att få markanvisning för bostadsbyggande samt de villkor som ställs upp i exploateringsavtal. Även andra beslutade eller aviserade regeringsuppdrag är inriktade på åtgärder som kan underlätta bostadsbyggandet. Bostadsministern har i flera sammanhang särskilt framhållit vikten av att de åtgärder för ett ökat bostadsbyggande som kommunerna kan vidta inom ramen för sitt bostadsförsörjningsansvar verkligen kommer till stånd. I den sistnämnda frågan har regeringen beslutat om två uppdrag (S2011/9429/PBB) med inriktning på bostadssituationen i . Utskottet återkommer nedan till dessa uppdrag i avsnittet om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. vill i detta sammanhang även erinra om bostadsbyggandets starka beroende av samhällsekonomin i övrigt. Inte minst följderna av den internationella ekonomiska utvecklingen visar på detta samband. kring 2008 påverkades hela den svenska ekonomin starkt av en internationell finansiell kris och konjunkturnedgång. Därefter stärktes framtidstron successivt inom den svenska ekonomin och på den svenska bostadsmarknaden och ett påtagligt ökat bostadsbyggande kunde registreras. Det finns nu tecken på att denna positiva utveckling på nytt riskerar att hämmas sedan de finansiella problemen inom eurozonen tilltagit under innevarande höst. bedömde i sin byggprognos (indikatorer) att 29 000 bostäder skulle påbörjas i landet 2011 och 31 000 bostäder påbörjas . reviderade verket sin bedömning till 26 500 påbörjade bostäder 2011 och 24 500 bostäder 2012. framhåller emellertid att osäkerheten i samband med den globala skuldkrisen är betydande och att byggande av särskilt bostadsrätter och småhus är beroende av hur tillväxten i samhällsekonomin utvecklas. Nedskrivningen av prognosen avser också i första hand byggandet av dessa bostadstyper. Byggandet av hyresrätter bedöms fortfarande öka något i förhållande till föregående år för att sedan ligga kvar på samma nivå . Utskottet anser mot den givna bakgrunden att det är angeläget att regeringen fortsätter sitt arbete med åtgärder som på olika sätt kan stärka den svenska ekonomin och underlätta bostadsbyggandet. Ett tillkännagivande från med denna innebörd kan emellertid, som framhållits ovan, inte anses vara meningsfullt. De aktuella motionerna avstyrks således. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag som förordar olika former av statligt stöd till bostadsbyggande. Utskottet vidhåller sin uppfattning att statliga bostadsbyggnadssubventioner inte bör återinföras. Jämför reservationerna 8 (S), 9 (MP) och 10 (V).