bet · GZ01UbU1 · 2011-12-09 00:00:00 — Om inte staten tar initiativet är chansen liten att det någonsin kommer att bli bättre för barnen på fritidshemmen. Därför vill införa ett statligt stöd på för att anställa fler i fritidshemmen och minska barngrupperna. Villkoret för att få detta bidrag är att kommunen bidrar med halva kostnaden. Det innebär en bättre arbetsmiljö för både anställda och barn. Möjligheterna att bedriva en meningsfull verksamhet förbättras också, vilket är bra för barnens lärande och utveckling.I dag har de flesta barn rätt att gå i förskolan - i alla fall de barn som har föräldrar som jobbar . Men många föräldrar jobbar , nätter och , och de blir allt fler. vill genomföra reformer för att öka tillgängligheten och kvaliteten inom förskolan och fritidshemmen. Vi föreslår därför bland annat att det införs en skyldighet för kommuner att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid. Över 300 000 av dessa föräldrar har små barn i förskoleåldern. Trots det erbjuder mindre än hälften av landets kommuner barnomsorg på obekväm arbetstid. Det borde vara fler eftersom en utbyggd förskola och barnomsorg är en förutsättning för en hög sysselsättning.Det måste alltså skapas bättre förutsättningar för föräldrar att kombinera sitt föräldraskap med arbete. Men en utbyggd barnomsorg är i första hand en reform för att fler barn ska få det lite bättre när de växer upp. Fler föräldrar som arbetar och slipper oroa sig för ekonomin innebär helt enkelt färre fattiga barn. Barn behöver också trygghet och kontinuitet. Det kan de få om det finns en permanent lösning med en professionell barnomsorg utförd av utbildad personal med kunskap och erfarenhet. Barnomsorgen måste därför anpassas till alla föräldrars behov, och kommunen ska vara skyldig att erbjuda barnomsorg inte bara utan även , nätter och . Genom att avskaffa RUT-avdraget skapar vi 15 000 fler platser.Herr talman! För att kunna möta varje barns behov ska de som arbetar i förskola och fritidshem vara välutbildade och kompetenta. Den nuvarande lärarutbildningen, som just har införts, kommer inte att ge de framtida förskollärarna och lärarna i fritidspedagogik tillräckliga kunskaper. I alla andra sammanhang framhålls vilken betydelse välutbildade och kunniga lärare har, men inte när det gäller förskola och fritidshem.Ett huvudsyfte med lärarutbildningsreformen var att stärka lärarutbildningens forskningsanknytning och att möjliggöra en direkt övergång från professionsutbildning till forskarutbildning, utan kostsamma kompletteringar. Efter reformen fick förskollärare och lärare med inriktning mot fritidspedagogik eller mot de tidigare åren i sådana möjligheter dels genom tillkomsten av nya forskarutbildningar vid universiteten, dels genom tillkomsten av forskarskolor som innebär ett samarbete med och uppbyggnad av forskarmiljöer vid högskolor med lärarutbildning.I fritidshemmen riskerar kvaliteten att ytterligare försämras med den nya lärarutbildningen. Blivande lärare med inriktning mot fritidspedagogik har fått sin utbildning kortad till . Dessutom är det inom denna inriktning möjligt att fördjupa sig endast i praktiska och estetiska ämnen.Ett syfte med fritidshemmen är att de ska ingå som en integrerad del i en samlad skoldag. De har en pedagogisk uppgift och betydelse i och med att läroplanen även gäller för fritidshemmen. Det är därför nödvändigt att grundlärare med inriktning mot fritidshem har djupa kunskaper inom exempelvis läs-, skriv- och matematiklärande för att kunna möta barnen i deras ständigt pågående lärande. För att lärare med inriktning mot fritidshem ska få tillräcklig kompetens i fritidspedagogik och i sidoämnena, inklusive de teoretiska ämnena, för att undervisa 6-12-åringar är det nödvändigt att utbildningen förlängs. Dessutom anser vi att nu när legitimationskravet införs ska det givetvis även gälla fritidspedagogerna. Det är de som ska vara ansvariga för verksamheten på fritidshemmen.Herr talman! När det nuvarande resurstilldelningssystemet för högskolans grundutbildning utvecklades var att alla studenter skulle ha minst nio timmars undervisning . Anslagen till högskolan baseras på studentantalet och på vilken typ av utbildning som de läser på. Utbildningar inom humaniora, samhällsvetenskap, teologi och juridik får lägst ersättning. Ersättningsnivån är inte tvingande för högskolan, utan varje högskola har möjlighet att omfördela pengarna mellan utbildningar för att utjämna skillnader. Få högskolor gör en sådan omfördelning, och låg ersättning innebär i de flesta fall få undervisningstimmar.För lite undervisning leder till en sämre utbildning. Det handlar inte bara om antalet undervisningstillfällen utan också om formerna för undervisningen. Mycket av undervisningen bedrivs i form av föreläsningar. Det måste också finnas utrymme för mer resurskrävande undervisningsformer som seminarier, problembaserat lärande, enskild handledning, handledning i grupp och så vidare. Anslagen till högskolan måste därför bli större. Regeringen föreslår att humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi i höjda ersättningar får som ökar till 2013. Det är ett steg i rätt riktning, men inte tillräckligt. Dessutom finansierar regeringen detta genom lika stora neddragningar på annat inom högskolan.För att nå upp till nio timmars undervisning i de ämnen där det är som sämst krävs det att lägsta ersättningen per student höjs till . För att kunna upprätthålla kvaliteten och erbjuda studenter från icke studievana hem tillräckligt stöd är det, menar vi, nödvändigt att högskolan får större anslag. Vi föreslår därför att ersättningsbeloppet för studenter inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi höjs med 1 ½ miljard - från och med år 2012.Herr talman! är det frivilligt för studerande vid högskolan att vara medlem i en studentkår. Studentkårerna fyller dock samma funktion som när medlemskap var obligatoriskt: att ta till vara studenters intressen, företräda dem i nämnder och styrelser, granska utbildningskvaliteten, bedriva studiesocial verksamhet med mera.När medlemskapet nu blivit frivilligt har många kårer halverat sitt medlemsantal, vilket gjort att intäkterna minskat. Många lärosäten ger därför kårerna ekonomiskt stöd för att dessa ska kunna fortsätta att bedriva sin verksamhet. Det har den nackdelen att kåren hamnar i beroendeställning i förhållande till lärosätet som de ska granska. De resurser som nyttjas borde användas till att förbättra utbildningen.Problemet som uppstått är att det inte råder någon likvärdighet för studentinflytande. Alla studenter måste ha samma möjligheter att påverka sin högskola och förbättra sin utbildning. Det måste finnas ett riktat statligt stöd för att finansiera detta, precis som det föreslagits i utredningen. tillför därför till studentinflytandet vid universitet och högskolor.Att finansiera sina studier inom forskarutbildningen med stipendier innebär en rad nackdelar för den enskilda doktoranden. En av de allvarligare konsekvenserna är att dessa doktorander inte har rätt till någon inkomstrelaterad ersättning vid sjukdom, föräldraledighet eller arbetslöshet. Dessutom räknas inte stipendiefinansierade studier som överhoppningsbar tid av , vilket gör att dessa doktorander inte har någon vilande SGI. Stipendierna räknas inte heller som pensionsgrundande inkomst. Högskolorna kan inte teckna försäkringar för stipendiater. Inte heller berättigar stipendier till den övergång till doktorandtjänst som automatiskt sker för doktorander med utbildningsbidrag när återstår av utbildningen.Den enda regel som finns rörande stipendier är att statliga anslag inte får användas till stipendier. Vid högskolorna finns dock en rad stipendiefonder och externa medel som kan användas till stipendier. Vår bestämda mening är att stipendier inte är en acceptabel finansieringsform för forskarstuderande dels med hänvisning till den sociala och ekonomiska otrygghet som stipendier leder till, dels därför att bristen på regler gör det alltför lätt att missbruka stipendierna. Det finns inget att invända mot att stipendier används till särskilda kostnader i samband med forskarstudier - såsom resor och utrustning. Däremot ska de inte användas till de forskarstuderandes levnadsomkostnader. Stipendier bör därför förbjudas som studiefinansieringsform inom forskarutbildningen. Kostnaderna för högskolorna kommer därigenom att öka med . I vår budgetmotion höjer vi därför anslagen till forskning och forskarutbildning.Jag är medveten om att jag ganska ordentligt överskridit talartiden. Ändå har jag missat en del saker, till exempel förbättringar när det gäller skolmat samt feministiskt självförsvar. Men jag stannar här och hänvisar till vårt särskilda yttrande. Om utbildningsministern hade varit närvarande här hade han kanske gett sin talartid till mig. Men jag tror inte att han hade gett till Vänsterns representant. Jag avser i alla fall att tala lite kortare än i 21 minuter.Nu genomförs Alliansens historiska utbildningsreform. Runt om i landet arbetar lärarna sedan höstterminens början med helt nya styrdokument. I tillämpas nya kurs- och läroplaner. På gymnasiet är det nya kurser och en ny struktur med teoretiska program, yrkesprogram och lärlingsutbildning. Programmen har en mycket tydligare karaktär och inriktning.Tyvärr dröjer sig fortfarande den utbredda vanföreställningen kvar att man på de yrkesförberedande programmen inte kan få högskolebehörighet. De som satt den bilden har visserligen varit retoriskt skickliga, men de bör skämmas över att ha lurat så många svenska ungdomar i deras gymnasieval.Ett nytt betygssystem med fler och tydligare betygssteg är på plats. får sexor och sjuor på länge betyg. Det kommer att innebära tydligare fokus på kunskap samt mindre stress över de första betygen.Kontinuerliga, tydliga och tidiga kunskapskontroller är oerhört viktiga för en framgångsrik skola. De nationella proven spelar en stor roll. kommer det att bli fler nationella prov. De är ovärderliga för lärarens betygssättning och enormt värdefulla för att komma åt betygsinflationen.Nationella prov i SO- och NO-ämnen införs för årskurs 6 /14. De redan införda proven i årskurs 3 i svenska och matte uppskattas runt om i landet.En ny skollag är på plats som bland annat ska ge förutsättningar för ökad trygghet och studiero. Den ställer högre krav på kvalitet i skolan och ger lika villkor för kommunala och fristående skolor.Vid våra lärosäten utbildas en ny generation lärare i den nya lärarutbildningen som sjösattes . ska lärarkår bli bättre utbildad och vara behörig i de ämnen och för de åldrar som den undervisar i.Herr talman! Dessa reformer kan något förenklat beskrivas som strukturreformer. Det är reformer som syftar till att omstöpa skolans grundläggande regelverk och ramar.I höstens budget är utbildningsreformerna i huvudsak av annat slag. De syftar till att stärka skolans personal och utveckla kompetensen. Vår karriärutvecklingsreform syftar till att gynna och sporra framgångsrika lärare.All forskning pekar i samma riktning. Inget kan ersätta en kompetent och motiverad lärare. Duktiga lärare ska ha bra betalat och hög status. Ett viktigt led i detta är också våra satsningar på forskarskolor för lärare. Alliansen vill se fler lektorer i skolan.Fortbildning och möjlighet att skapa sig behörighet skapas med satsningarna Lärarlyftet 2 och . Eleverna ska undervisas av behöriga lärare.Vi har en välbehövlig satsning för yrkeslärare på gymnasiet. Det är en lärarkategori som måste synliggöras och prioriteras mer.Vi satsar på matematiken med ämnesdidaktisk fortbildning och fler undervisningstimmar. Internationella jämförelser visar att matematik är ett ämne som behöver en rejäl skjuts i den svenska skolan.Vi har också ett rektorslyft för att stärka skolans pedagogiska ledarskap. Rektorer som pedagogiska ledare är enormt viktiga för en modern kunskapsskola.En satsning på elevhälsan som inkluderar och stärker även specialpedagogerna föreslås också i budgeten.Herr talman! Vid en genomgång av oppositionens budgetmotioner på utbildningsområdet är det lätt att konstatera att man i stort uppskattar inriktningen på regeringens politik. Oppositionspartierna lånar och kopierar våra förslag men sockrar dessutom dem en aning. Det är en komplimang att Socialdemokraterna, och i någon mån delar vår uppfattning om vad som är bra för svensk skola. Det är positivt.Jag märker också att tonen och inriktningen i skoldebatten har förändrats. pratades det enbart om hur mycket resurser man skulle lägga på det ena eller andra. Det handlade om kvantitet och väldigt lite om vad som skapar kvalitet. vet de flesta bättre. Ingen forskning visar på något samband mellan stora resurser och goda elevresultat. I visar man toppresultat trots att man satsar betydligt mindre resurser per elev än vad vi gör.Att det finns en bred enighet om att vilja skapa en modern kunskapsorienterad skola ger goda förutsättningar för en konstruktiv dialog och politiker som tar ansvar för utbildningen i vårt land.Herr talman! Under mina skolresor har jag koncentrerat mig på samtal med lärare. De berättar att de längtar efter att alla dessa reformer ska komma på plats. Men de berättar också om en viss nervositet inför så mycket nytt.Vi kommer aktivt och ödmjukt att följa implementeringen av våra skolreformer. Skolan har och har haft problem, om detta råder det inget tvivel. Men den ska inte svartmålas. har många fantastiska lärare som behöver uppmuntras och stärkas i sitt arbete med att genomföra reformerna.Herr talman! Avslutningsvis vill jag säga att mycket forskning handlar om betydelsen av höga förväntningar på eleverna. Kanske gäller samma förhållande mellan samhällets förväntningar och förutsättningar för lärarna att genomföra skolans förändringsarbete.Låt oss ge lärare vårt stöd och förtroende i kombination med höga förväntningar. Låt oss sprida de goda exemplen från de skolor och klasser som lyckas. På så sätt ger vi goda förutsättningar för framtidens skola.Jag yrkar bifall till utskottets förslag i dess helhet i betänkandet. (Applåder)I detta anförande instämde (KD). I slutet av sitt anförande sade att den svenska skolan inte ska svartmålas. Det är exakt vad Alliansen har hållit på med . Det är svartmålning och osanningar om den svenska skolan. Jag skrev upp mig för replik inte för att tala om detta utan för att ta upp det jag nämnde i mitt anförande.Under har vi diskuterat olika viktiga utbildningspolitiska frågor. Vi har diskuterat lärarlegitimation, fritidspedagogernas villkor, neddragningar i kommunerna, studentinflytande, satsningar på lärare, kvalitetshöjningar på universiteten och så vidare. Alla dessa debatter i lagstiftande församling har er utbildningsminister valt att nonchalera.Min fråga till är: Tycker ni att det är rimligt att ni när alla dessa historiska reformer, som ni beskriver dem, diskuteras i riksdag har en utbildningsminister som är totalt frånvarande och nonchalerar och den debatt som föregår här? Det är en fråga som jag hoppas att svarar på. Det är en viktig fråga som framför. Jag tycker precis som att ministrarna borde vara här inte bara i denna debatt utan i alla som bedöms som viktiga. Jag kan bara konstatera att det inte är så.Nu kan man inte konstatera att vår utbildningsminister aldrig är här. Han har i varje fall varit med under åtminstone två debatter, jag minns inte riktigt.I slutet av förra mandatperioden när detta också irriterade mig bad jag att få se hur många av de socialdemokratiska ministrarna som var närvarande på er tid.Då kunde man konstatera att var färre S-ministrar närvarande än alliansministrar under 2006-2010. Det är inte någonting som rättfärdigar att inte är här. Men det talar om att ni och de var ännu sämre.För övrigt skulle jag vilja säga till att jag tycker att den satsning på studie- och yrkesvägledare som ni har i er motion är bra. Jag önskar att också vi snart kommer med något liknande. Studie- och yrkesvägledarna har en nyckelroll i svensk skola, och de behövs.Ni har också en satsning på utökad rätt till modersmålsundervisning. Den tycker jag också verkar intressant. Jag skulle gärna vilja höra hur ni har tänkt er att göra detta och vad det i så fall skulle innebära. Låt mig tacka för medgivandet att det inte är bra att vår skolminister och utbildningsminister nonchalerar på detta sätt.Vi har inget ansvar för att socialdemokratiska ministrar inte skötte sig. Vi har aldrig haft någon utbildningsminister här. Men förhoppningsvis har vi det efter 2014, och då kommer vi i så fall att vara här.Återigen: Ni har suttit . Utbildningsministern nonchalerar att vara här. Hur kan det komma sig att ni inte har framfört detta? är vi inne i den andra halvan av mandatperioden. Ändå har vi en utbildningsminister som är frånvarande. Hur kan det komma sig? De gånger som du refererar till, , är de gånger han har blivit mer eller mindre tvingad att komma hit - när vi har diskuterat interpellationer och enkla frågor.Vad gör ni för att se till att er utbildningsminister ska komma hit och lyssna på debatterna? säger saker som inte är riktigt med sanningen överensstämmande. Jag minns två tillfällen som utbildningsministern har varit här när vi har haft debatt, och jag ser att mina kompisar här nickar. Han har verkligen varit här på debatter. När det gäller interpellationer är han tvungen att vara här; den uppfattningen kan jag dela.Jag har förtroende för att vår utbildningsminister väljer det som är viktigast för regeringen, för och för honom att vara på . Jag vet faktiskt inte vad det är, men jag har en tro på att han väljer det viktigaste. Mer har jag inte att tillägga.Även om inte tycker att han är delaktig i hur de socialdemokratiska ministrarna prioriterade kammaren vill jag tala om att det inte är sant att de var här mer än våra ministrar. Jag skäms inte för att ha upplyst elever om effekten av regeringens uppdelade gymnasieskola. Däremot borde regeringen skämmas för att man urholkar yrkeselevernas utbildning.Dessutom gör regeringen det krångligare för just yrkeseleverna att få en komplett gymnasieutbildning. Det gör man i då vi har en hög arbetslöshet. Vi vet att gymnasieutbildning är oerhört viktigt för att ha en möjlighet på arbetsmarknaden över huvud taget.Vi hade en debatt här då vi pratade om studiestödet. Då nämnde jag att av dem som är arbetslösa och som saknar gymnasieutbildning är under 35 år.Dessutom finns det inte tillräckligt med platser på komvux, och de som läser på vuxenutbildningen hamnar i en annan kvotgrupp, vilket gör det ännu svårare att vidareutbilda sig senare.Det är det här som borde bekymra sig över och skämmas över, om det är någon som ska skämmas. Jag har säkert mycket som jag ska skämmas för i mitt liv. Det gäller både det som jag har sagt och gjort och det som jag inte har sagt och gjort. Men just detta har jag ingen anledning att skämmas för.Det finns politiker som tycker att det är okej att ljuga i den politiska debatten. Det tycker inte jag. Jag är fostrad till att tala sanning, och för mig gäller det även i politiken.Om man går på ett de tolv yrkesprogrammen får man i sju av dem inom ramen möjlighet till högskolebehörighet. I de fem återstående kan man genom att läsa till 100 poäng - alltså 100 poäng av de 2 500 - få möjlighet att göra det om man så önskar. För mig är det en lögn att då gå ut i debatten och säga att man inte kan få högskolebehörighet om man väljer ett yrkesprogram.Dessutom är det inte jag som ska skämmas mest för att vi har så många ungdomar som saknar gymnasieutbildning. Det är ju för att sätta stopp för det som vi har infört den nya gymnasieskolan. Det är den gamla gymnasieskolan som har lett till att så många som nu lämnar skolan utan att ha gymnasieutbildning.När det gäller vuxenutbildningen har vi , 2011, mer pengar än det någonsin har funnits där. , 2012, har vi näst mest pengar. Det finns stora behov, och det är behjärtansvärt att vi tänker på dem och gör allt vi kan. Men man kan inte säga att det är för lite pengar, för då har det funnits alldeles för lite pengar tidigare. Jag undrar på vilket sätt det är en lögn att säga att yrkeselever inte inom sitt ordinarie program kan uppnå en högskolebehörighet. De får i många fall läsa ett utökat program.Varför ska just yrkeseleverna ha en längre och krångligare väg för att uppnå någonting som borde vara självklart, ? Det svarade du inte på. Detta är någonting som anses vara en lägsta nivå på arbetsmarknaden . Varför är det mindre viktigt att yrkeselever har samhällskunskap? Varför har de bara en tredjedel av svenska? Varför är det viktigt, och på vilket sätt är det en lögn att säga att det ser ut på detta sätt?Som gymnasieelev - om man kommer ihåg den tid då man gjorde sitt gymnasieval - ville man ha så breda möjligheter som möjligt. Man ville ha så många öppna dörrar som möjligt för framtida val. Ni har stängt i princip varenda en. Ni slänger in elever på yrkesprogrammen i en återvändsgränd.Och inte nog med det - sedan säger ni: Ni kan läsa upp det där som ni missade på gymnasiet på komvux! Då har ni lagt till en kvotgrupp för eleverna om de ska vidareutbilda sig som gör det i princip omöjligt att gå vidare. På vilket sätt är det en lögn att säga att det är så här, ?Utbildningsdepartementet självt säger att det skulle behövas 30 000 platser inom vuxenutbildningen. Ni lägger in 5 000. På vilket sätt är det en enorm satsning? I början av er regeringsperiod, 2006, skar ni bort en tredjedel av vuxenutbildningen. Nej, när uttrycker sig på det viset ljuger hon inte. Men det är inte så hon har uttryckt sig om möjligheten att få högskolebehörighet.Varför gäller det just dessa utbildningar? Det beror på att det är vår uppfattning att många hoppar av gymnasiet för att de tycker att det är för mycket teori. Det är dessutom så att när de kommer ut på de jobb som vi hoppas att alla får, men som tyvärr inte alla får, säger de att de inte kan jobben tillräckligt. Därför har vi gjort en större satsning på karaktärsämnena.När det gäller kvotgruppen kommer de som läser in högskolebehörighet på komvux att hamna i samma kvotgrupp som de andra.När talade om hur kommunerna använder sig av fördelningen till skolorna vill jag säga att det 2011 enligt är tre fjärdedelar som använder sig av någon form av socioekonomisk fördelning. var det två tredjedelar. Kommunerna tar alltså sitt ansvar mer . Jag tycker dock inte att de tar det tillräckligt, men de gör det bättre.Sist men inte minst: Det är intressant att höra hur det står till i och på deras fritidsavdelningar. Som vet lika bra som jag är detta en fråga. Och vem är det som styr i ? Vi har inte styrt där , tyvärr. Jag noterade att både och jag har högre förväntningar på utbildningsministern . Det är bra.Man kan fundera på vilka förväntningar regeringen har på prestationerna i gymnasieskolan. En av de reservationer som vi har i det här betänkandet handlar om hur stor andel av en ungdomskull som ska ha en fullständig gymnasieexamen. Regeringen har den fantastiskt ambitiösa målsättningen att gå från lite som inte har en fullständig gymnasieexamen till . Det är ingen dramatisk ambitionshöjning när det gäller andelen unga människor som har en fullständig gymnasieexamen. Jag undrar hur och regeringen har resonerat när man har satt den målbilden. Det hänger kanske ihop med den målbild ni har för gymnasieskolan.Ibland blir jag lite provocerad när jämt säger att detta med resurser inte spelar någon roll alls. Vi fick beröm för att vi för en gemensam agenda kring lärarnas utbildning och kompetens. Det är viktigt för skolans måluppfyllelse. Det är i mötet mellan elev och lärare som det händer mest. Kan förklara, för det tycker jag inte att skolministern har lyckats reda ut, vad kommunerna ska kunna spara på i den nya gymnasiereformen? Det är ganska stora pengar när kommunerna säger att de snarare har implementeringskostnader som gör att gymnasieskolan blir dyrare när man inför den nya gymnasieskolan, i alla fall i början. Regeringen har räknat ut att man kan ta från gymnasieskolan nästan år. Kan förklara hur den besparingen ska göras och varför det leder till en bättre gymnasieskola?