bet · GZ01NU1 · 2011-12-09 00:00:00 — beslutade , genom ett tillkännagivande och med bifall till en motion, att uppmana regeringen att se till att en långsiktig lösning när det gäller huvudmannaskap och basfinansiering för SIQ) kommer till stånd (bet. 2009/10:NU1). I sitt ställningstagande, som var enhälligt, ansåg utskottet i likhet med vad som sagts vid tidigare behandling av liknande yrkanden, t.ex. vid /05 (bet. 2004/05:NU1) att den typ av verksamhet som SIQ bedriver är viktig ur ett näringspolitiskt perspektiv. Likaså menade utskottet att verksamheten, som karakteriseras av att företag, organisationer och förvaltningar samverkar, har en effektiv utformning. Utskottet redovisade att enligt uppgift tills vidare självt skulle hantera huvudmannaskapet och att frågan om basfinansiering då ännu inte hade fått någon lösning. Utskottet utgick från att en långsiktig lösning i fråga om huvudmannaskap och basfinansiering skulle komma till stånd. Hur en sådan lösning skulle se ut och vilken myndighet eller vilket organ som skulle ges ansvaret uttalade sig utskottet inte om. Den frågan borde lösas av regeringen, ansåg utskottet. Vid utskottets sammanträde lämnade dåvarande näringsminister information om hantering av frågan om en långsiktig lösning av huvudmannaskapet och basfinansieringen för SIQ. I budgetpropositionen (s. 31) hänvisar regeringen till nyssnämnda uttalande. Med anledning av detta beviljade regeringen i bidrag för verksamheten 2010. Som villkor för bidraget angav regeringen bl.a. att en verksamhetsrapport samt en ekonomisk redovisning skulle lämnas till () . Efter en särskild anmodan lämnade SIQ en verksamhetsrapport och en ekonomisk redovisning . beslutade regeringen att ska ansvara för att utse ledamöter till styrelsen för SIQ samt för övriga åtaganden som det tidigare Verket för näringslivsutveckling () haft med anledning av . beslutade regeringen att SIQ ska beviljas i bidrag för verksamheten 20112013. I regeringsbeslutet, där regeringen hänvisar till tillkännagivande , sägs det att SIQ har ansökt om bidrag om och att SIQ har fått ett årligt verksamhetsbidrag. För att möjliggöra en långsiktig planering för SIQ bedömer regeringen att det är motiverat med ett verksamhetsbidrag . Regeringen avser att utvärdera verksamheten , sägs det i regeringsbeslutet. Enligt uppgift från planeras utvärderingen att ske under det närmaste året. Utskottet behandlar först förslagen om anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv och motioner i anslutning till dessa. Därefter behandlar utskottet en motion om . Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv Utskottet har i det föregående redovisat sin syn på näringspolitikens inriktning, vilken överensstämmer med regeringens. Förslagen i budgetpropositionen om anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv är beräknade med utgångspunkt i denna syn. fastställde ramarna för de olika utgiftsområdena . För utgiftsområde 24 Näringsliv uppgår ramen till ca . I budgetförslagen från Socialdemokraterna, föreslås ökade medel med respektive 500, 500, 62 och . Innan utskottet något kommenterar de olika delarna i dessa förslag vill utskottet framhålla att budgetförslaget bör ses som en helhet där förslag under olika utgiftsområden ska samspela. Ansvar för de offentliga finanserna är en ledstjärna för regeringens budgetarbete. Det finns många områden inom utgiftsområde 24 Näringsliv där ytterligare medel skulle kunna komma till användning. En ansvarsfull politik innebär dock att det måste göras avvägningar mellan olika områden. I flera av de här aktuella motionerna förordas ökade medel till olika anslag och ändamål med syfte att främja innovationer, forskning och utveckling hos främst småföretag samt samverkan mellan staten, och näringslivet m.m. Här vill utskottet framhålla de satsningar som gjorts i budgetpropositionerna i enlighet med vad som hade aviserats i forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2008/09:50). Det har rört sig om ökade medel till anslagen för forskning och utveckling (1:2) och Institutens strategiska kompetensmedel m.m. (1:3) med 64 respektive . Dessutom infördes ett nytt anslag, Bidrag till kommersialisering av kunskap och innovation m.m. (1:22), till vilket anvisades , och anslaget ökades med för arbete med kommersialisering av forskning och kunskap. I budgetpropositionen ökades också anslaget Näringslivsutveckling m.m. (1:5) med för förstärkta innovationsinsatser. I årets budgetproposition föreslås ytterligare ökningar till följd av forsknings- och innovationspropositionen. För anslaget för forskning och utveckling (1:2) föreslås, som redovisats, en ökning med , och för anslaget Bidrag till kommersialisering av kunskap och innovation m.m. (1:22) föreslås en ökning med . Dessutom föreslås i årets budgetproposition en ökning av förvaltningsanslag med 2012. Ökningen är ett led i regeringens arbete för att stödja uppbyggnad av kompetens, metod och erfarenhet för innovationsupphandling Utskottet anser att det är mycket angeläget att på olika sätt främja och underlätta forskning och utveckling och innovation för små och medelstora företag. De ökade medel som tillfördes de föregående två åren och de nu föreslagna ytterligare medlen innebär sammantaget att denna verksamhet kommer att kunna stärkas. Utskottet vill även framhålla det arbete som pågår inom regeringen med att ta fram en innovationsstrategi. Förberedelsearbete inför nästa forsknings- och innovationsproposition pågår också. I några motioner föreslås ökade medel till anslaget Näringslivsutveckling m.m. (1:5) i syfte att öka insatserna för entreprenörskap, kvinnors företagande, företagare med utländsk bakgrund, socialt företagande m.m. Det är enligt utskottets mening angeläget att på olika sätt främja alla dessa områden. Detta gör regeringen också. Utskottet anser, som sagts, att det finns områden där ytterligare medel skulle kunna komma till användning men att det ligger i politikens villkor att göra avvägningar mellan olika områden. I en motion förordas ett ökat anslag till geologiska undersökning. Utskottet vill påpeka att regeringen, som redovisats, har för avsikt att ta fram en mineralstrategi med tydliga och uppföljbara mål som är starkt förankrad hos intressenterna. Som ett led i detta arbete föreslås en ökning av anslaget till SGU (1:8) med för en satsning på kvalificerad mineralinformation m.m. Turistnäringen föreslås i några motioner få ökade medel. Som tidigare redovisats föreslås en ökning av anslaget Näringslivsutveckling m.m. (1:5) med för genomförande av särskilda insatser för att stärka och utveckla nya eller befintliga turistdestinationer samt för rådgivning och affärsutveckling. Turistnäringen, som är en sysselsättningsintensiv näring med en hög andel kvinnor, unga och personer med utländsk bakgrund, har goda förutsättningar att utvecklas ytterligare, inte minst i glesbygdsområden. För att säkerställa att de positiva effekterna av den ökade utländska turismen når ut i hela landet ska särskilda insatser genomföras för att stärka och utveckla nya eller befintliga destinationer. Insatserna ska även stödja de små och medelstora turistföretagens innovativa förmåga och förutsättningar att växa för att bidra till en hållbar turistutveckling i hela . I ett par motioner föreslås ökade medel till exportfrämjandet. Här vill utskottet peka på den överenskommelse som gjorts mellan regeringspartierna och Socialdemokraterna om en särskild satsning på riktade exportfrämjande åtgärder . Satsningen ska inriktas på att främja exporten i små och medelstora företag och att främja handeln med de s.k. BRIC-länderna (, , och ) samt . Genom överenskommelsen avsattes i höständringsbudgeten (prop. 2011/12:2, bet. 2011/12:FiU11). Nivån höjs med i jämförelse med vad som anslogs i budgetpropositionen och vidmakthålls under resten av mandatperioden. Med det anförda tillstyrker utskottet de anslag regeringen föreslagit för inom utgiftsområde 24 Näringsliv (se bilaga 3). Även de övriga här aktuella förslagen till riksdagsbeslut som lagts fram i budgetpropositionen tillstyrks av utskottet. De motionsyrkanden som behandlas här avstyrks. I motion 2011/12:N213 (FP) begärs ett tillkännagivande om det statliga huvudmannaskapet för SIQ) och ett säkerställande av den långsiktiga finansieringen för institutet. gjorde , som nämnts, ett likartat tillkännagivande. Regeringen redovisar i budgetpropositionen hur den har hanterat beslut. har getts i uppdrag att utse ledamöter till styrelsen för SIQ och att svara för övriga åtaganden som dåvarande Verket för näringslivsutveckling () tidigare hade med anledning av . Regeringen har också beslutat att SIQ ska beviljas i bidrag för verksamheten 20112013. Utskottet kan konstatera att regeringen har vidtagit åtgärder som till en del tillgodoser tillkännagivande. har regeringen meddelat sin avsikt att utvärdera SIQ:s verksamhet en utvärdering som, enligt uppgift, planeras ske under det närmaste året. Frågan kan alltså inte anses vara slutbehandlad. Utskottet står fast vid vad utskottet sagt om att den typ av verksamhet som SIQ bedriver är viktig ur ett näringspolitiskt perspektiv. Mot denna bakgrund och med hänvisning till det anförda anser utskottet att bör göra ett förnyat tillkännagivande om . Regeringen bör återkomma till med de förslag om institutets verksamhet som krävs efter det att den aviserade utvärderingen av SIQ är genomförd. Med ett sådant beslut av blir den nämnda motionen tillgodosedd och tillstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Näringspolitikens inriktning, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N214 av m.fl. (S), 2011/12:N224 av (S), 2011/12:N322 av m.fl. (S) och 2011/12:N344 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 8, 2011/12:N291 av m.fl. (S) och 2011/12:T445 av m.fl. (S) yrkande 4, 2011/12:N238 av (FP) yrkandena 13, 2011/12:N243 av och (båda M) och 2011/12:N414 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 13. Vi har en annan syn på hur näringspolitiken bör utformas än vad regeringen och utskottet har. Vår syn överensstämmer med den som presenteras i kommittémotion 2011/12:N344 (S), där det föreslås att ska göra tillkännagivanden om inriktningen på svensk näringspolitik, om behovet av företagsfrämjande, entreprenörskap och näringslivsutveckling samt om vikten av att främja samspelet mellan industrin och tjänstesektorn. Vi anser att näringspolitiken ska bygga på insikten om betydelsen av värdeburen tillväxt och den kunskapsbaserade ekonomin, i syfte att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa jobb. måste konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor och inte med låga löner för att stå starkt i en globaliserad ekonomi. Den nuvarande tillväxten ska inte ske på bekostnad av framtida generationers möjligheter att leva ett gott liv. För att stå starkt måste sträva efter såväl en hållbar ekonomisk utveckling som ökad jämlikhet. Vi vill ha ett samhälle där välfärd och möjligheter kommer alla människor till del. Vi vill riva hinder för människors frihet, så att de kan förverkliga sina drömmar. Därför vill vi arbeta för en modern näringspolitik där kunskap och kreativa idéer står i fokus för människors företagande. Vår åsikt är att välutbildade människor är grundläggande för ett lands utveckling. Vi tror på en kunskapsbaserad ekonomi, där ska konkurrera med höga förädlingsvärden, högt kunskapsinnehåll, forskning och innovationskraft inte med låga löner och billiga produkter. Den bästa vägen till ett välavlönat jobb är god utbildning. ska vara bäst, inte billigast. När det gäller företagsfrämjande, entreprenörskap och näringslivsutveckling krävs också andra åtgärder än vad som ingår i regeringens näringspolitik. behöver fler företag som kan skapa välfärd, tillväxt och näringslivsutveckling. Villkoren för entreprenörskap måste stärkas om framtidens jobb ska växa fram i de små och medelstora företagen. Det måste bli lättare att starta och driva företag och lättare för företagen att växa. Den näringspolitik som vi förespråkar har som målsättning att underlätta för entreprenörer inom t.ex. servicesektorn att anställa, expandera och exportera. Detta förutsätter bl.a. att tillgången till riskkapital förbättras för små och medelstora företag. Ett annat område inom näringspolitiken som regeringen har förhållit sig alltför passiv till gäller forskning, innovationer och branschprogram. framskjutna plats i världsekonomin vilar på gemensamma investeringar i forskning och utveckling från staten och näringslivet. Den svenska konkurrenskraften kan dock inte tas för given utan måste ständigt tryggas. Därför behövs en ny politik för uthållig ekonomisk tillväxt och för att utveckla den svenska konkurrenskraften. Genom en nära samverkan mellan staten, näringslivet, de fackliga organisationerna och forskningen kan det ske en utveckling av den kunskapsbaserade delen av ekonomin, där har konkurrensfördelar. En framåtsyftande näringspolitik ska främja samspelet mellan den konkurrenskraftiga industrin och tjänstesektorn i hela landet. Vi är övertygade om att inte ska möta den allt hårdare internationella konkurrensen med lägre löner eller försämrade arbetsvillkor. För att ska stå starkt måste det finnas strategier för att den svenska industrin ska kunna konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor. Den svenska arbetsmarknaden karaktäriseras av en oförmåga att matcha lediga jobb med arbetssökande som har rätt kompetens. Problemen återfinns bl.a. inom industriområdet, där det finns stora behov av utbildad arbetskraft, t.ex. ingenjörer. Vi anser att det på arbetsmarknads- och utbildningsområdena bör göras investeringar för framtiden. Genom politiska prioriteringar i det som stärker den svenska konkurrenskraften utbildning, innovationskraft samt forskning och utveckling kan byggas starkare inför nästa högkonjunktur. Likartade synpunkter förs fram i motion 2011/12:N214 (S) där det efterfrågas en kartläggning av basindustrins villkor. Det handlar om insatser för forskning och utveckling, utbildning och infrastruktur. Med det anförda föreslår vi att genom ett tillkännagivande uppmanar regeringen att vidta åtgärder så att näringspolitiken får en ändrad inriktning i enlighet med vad vi här har angett. Med ett sådant beslut av blir motionerna 2011/12:N344 (S) och 2011/12:N214 (S) helt tillgodosedda i aktuella delar och tillstyrks. I detta sammanhang behandlas också några andra motioner från enskilda socialdemokratiska motionärer som ligger i linje med det vi här förordar beträffande näringspolitikens inriktning. Detta innebär att vi tillstyrker motionerna 2011/12:N224 (S), 2011/12:N322 (S) och 2011/12:N291 (S), den sistnämnda i tillämpliga delar. Motion 2011/12:T445 (S), i vilken motionärerna efterfrågar åtgärder för att främja tillväxten i en speciell landsdel, , avstyrks. Även motion 2011/12:N414 (V) avstyrks i berörda delar. De två motioner från motionärer från Moderata samlingspartiet och som också behandlas i detta sammanhang har yrkanden som ligger nära den näringspolitik som regeringen bedriver och som vi tar avstånd ifrån. Därmed avstyrks dessa motioner. Näringspolitikens inriktning, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N214 av m.fl. (S) och 2011/12:T445 av m.fl. (S) yrkande 4, 2011/12:N224 av (S), 2011/12:N238 av (FP) yrkandena 13, 2011/12:N243 av och (båda M), 2011/12:N291 av m.fl. (S), 2011/12:N322 av m.fl. (S), 2011/12:N344 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 8 samt 2011/12:N414 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 13. Jag har i långa stycken en med regeringen likartad syn på hur näringspolitiken bör inriktas och utformas. vill jag erinra om att jag i likhet med vad som anförs i kommittémotion 2011/12:N414 (SD) anser att ytterligare medel borde tillskjutas de delar inom näringspolitiken som syftar till att stimulera innovationer, investeringar, exporten och tillväxten. Till skillnad från företrädarna för regeringspartierna i utskottet anser jag dock att en av de motioner som behandlas i detta sammanhang bör bifallas av . Det gäller motion 2011/12:N214 (S), i vilken det föreslås ett tillkännagivande av om att det bör göras en kartläggning av basindustrins villkor ur ett internationellt perspektiv. Den svenska basindustrin, dvs. skogs-, pappers-, kemi-, gruv-, järn- och stålindustrierna, har stor betydelse för ekonomi för tillväxten och välståndet. Basindustrin står för av den svenska exporten. I den allmänna debatten om morgondagens arbetsmarknad och ekonomi hamnar basindustrin ofta i skuggan av tjänstesektorn, som sägs ha de bästa förutsättningarna i den internationella konkurrensen. har historiskt haft en mycket god tillgång till billiga råvaror, billig energi och välutbildad arbetskraft, vilket har varit avgörande för den starka ställning som den svenska industrin har globalt. Industrin och industritjänsterna svarar för av BNP, vilket är mer än . Basindustrin sysselsätter fler än 350 000 personer, och indirekt sysselsätter tillverkningsindustrin närmare 1,5 miljoner människor. För många orter i skogslänen och i andra delar av landet är basindustrin avgörande för sysselsättningen. Vissa regioner är beroende av en stark basindustri för en fortsatt positiv utveckling. De planer som finns på att öppna nya och gamla gruvor runt om i landet kommer att ha mycket stor betydelse för norra och hela Bergslagsområdet. Basindustrins framtida villkor är avgörande för hur ska kunna konkurrera internationellt. En av de viktigaste förutsättningarna för basindustrin är att det finns tillgång till el i tillräcklig mängd och till ett pris som är konkurrenskraftigt i förhållande till elpriset i resten av världen. Basindustrin är i behov av en långsiktig energipolitik som ger klara och hållbara spelregler för framtiden. Det handlar bl.a. om att investera i forskning kring förnybara energikällor, uppgradera de svenska kärnkraftverken, se till att vattenkraftverken har den modernaste tekniken och se över industrins möjligheter att utveckla sin egen energiproduktion. Inom området för en hållbar miljö- och klimatutveckling behöver basindustrin också ges långsiktiga regler att förhålla sig till. Forskning och utveckling är vidare ett område som behöver prioriteras. är, enligt FN (United nations conference on trade and development ), det land som i relation till ekonomins storlek satsar mest på forskning och utveckling. Större delen av detta arbete utförs dock inom industrin. Om industrin inte ges goda villkor kan den forskning och utveckling som utförs inom industrin riskera att förläggas till andra länder, och avancerade arbetstillfällen inom forskning och utveckling skulle kunna gå förlorade. Samverkan mellan industriforskningsinstitut och regionala industrier behöver stärkas, och spetskompetensen inom områden från ekologi och miljövård till materialteknik behöver utvecklas. Industrin bör också ha tillgång till en god infrastruktur. För att behålla och utveckla basindustrin är det avgörande att det finns ett fungerande väg- och järnvägsnät samt flygförbindelser som motsvarar industrins behov. Transportsystemen måste vara effektiva, och flaskhalsar när det gäller vägar och järnvägar måste elimineras. Vidare behövs det en kvalificerad arbetskraft för att möta basindustrins behov på den framtida arbetsmarknaden. Utbildningsinsatserna måste utformas så att studenternas kunskap och kompetens motsvarar kraven från basindustrin som blir alltmer tekniskt inriktad. För att den svenska basindustrin ska kunna konkurrera på lika villkor på den internationella marknaden bör de förutsättningar som här har beskrivits kartläggas i ett långsiktigt perspektiv. bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att se till att detta sker. Därmed blir motion 2011/12:N214 (S) helt tillgodosedd och tillstyrks. Övriga här aktuella motioner avstyrks i berörda delar. Näringspolitikens inriktning, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N414 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 13 samt 2011/12:T445 av m.fl. (S) yrkande 4, 2011/12:N214 av m.fl. (S), 2011/12:N224 av (S), 2011/12:N238 av (FP) yrkandena 13, 2011/12:N243 av och (båda M), 2011/12:N291 av m.fl. (S), 2011/12:N322 av m.fl. (S) och 2011/12:N344 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 8. Min syn på hur näringspolitiken bör inriktas och utformas skiljer sig från regeringens. I likhet med vad som anförs i motion 2011/12:N414 (V) bör fokus i större utsträckning ligga på innovationsfrågor, och statens långsiktiga ansvar bör betonas. Den globala konkurrensen ökar. För att kunna behålla välfärden måste konkurrera med kunskap och innovationer och inte med låga löner. Därför behövs en sammanhållen innovationspolitik och en särskild innovationsminister. För att behålla och utveckla det svenska välfärdssamhället är det nödvändigt att exportindustrin kan upprätthålla sina marknadsandelar. Ett problem är den s.k. svenska paradoxen, dvs. att är bra på att forska och ta fram innovationer men dåligt på att kommersialisera dessa till produkter och tjänster. Om skulle lyckas bättre med kommersialiseringen skulle det leda till nya företag och fler sysselsatta. Näringslivets problem utgörs inte av en för hög lönenivå, en för omfattande arbetsrättslig trygghet eller för mycket inflytande för löntagarna, utan det rör sig om ett strukturellt problem. Ny teknik och utslagning av företag med låg produktivitet bidrar till strukturförändringar. Den svenska industrin är fortfarande framgångsrik i fråga om forskning och utveckling och innovationer. Mot bakgrund av den globala utvecklingen gäller det dock att olika aktörer är lyhörda för ekonomiska och miljömässiga skiften. En regering som känner sig nöjd med den befintliga situationen tappar i förmåga, och på motsvarande sätt tappar nöjda företagsledare och ett passivt näringsliv i förmåga. Regeringen har inte förmått att agera och verkar inte heller ens ha förstått de utmaningar står inför. Basen för en ekonomiskt uthållig tillväxt är en jämn tillgång till material, energi och kunskap. Om tillgången till råvaror minskar, blir innovationer och produkter med högre förädlingsvärden och lägre resursförbrukning allt viktigare. Mot den redovisade bakgrunden anser jag att det behövs ett innovationsprogram. Innebörden av begreppet innovation skulle behöva fastställas. Enligt () uppkommer en innovation då kunskap omsätts i nya värden. IVA har exemplifierat med begreppen produktinnovation (mobiltelefon), processinnovation (internetbank), organisatorisk innovation (lean management), affärsmodellinnovation (Spotify) och inputinnovation (maxfasmaterial som ersätter guld). Jag anser att denna precisering täcker in det viktigaste av begreppet innovation. Många länder har inrättat nationella innovationsstrategier. Jag anser att också behöver en innovationsstrategi. har i en rapport, Att utveckla öppna innovationsarenor erfarenheter från Vinnväxt (VR 2011:09), identifierat avsaknaden av långsiktighet i svensk innovationspolitik som ett problem. Statliga insatser för att stimulera investeringar i forskning och utveckling och i innovationer har mycket stor betydelse för framtida konkurrenskraft. Sådana insatser bör riktas till områden där är starkt och som utgör globala tillväxtområden. Samverkan mellan företag, universitet och högskolor, forskningsinstitut och myndigheter är av yttersta vikt för att åstadkomma långsiktighet. Eftersom de små och medelstora företagen har svårast att ta till sig innovativ utveckling bör en stor del av insatserna riktas till dessa. Jag vill också påpeka att det är centralt att har en fungerande infrastruktur för bl.a. transporter.