bet · GY01CU22 · 2011-03-29 00:00:00 — Regeringen har uppmärksammat den fråga om behovet av parkeringsplatser för studentbostäder som tas upp i motionen. I regleringsbrevet (M2010/4959/A) anges att i en särskild rapport till bl.a. ska redovisa hur kommunerna hanterar frågan om lägre krav på parkeringsplatser för studentbostäder. Utskottet vill framhålla att det torde stå kommunerna fritt att utarbeta särskilda parkeringsnormer för studentbostäder och annat kategoriboende. Det kan vidare konstateras att ett kunskapsunderlag i de frågeställningar som föranlett motionsförslaget kommer att tas fram under innevarande år. Motionen avstyrks mot denna bakgrund. Planering för grönområden och platser för lek Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om planering för grönområden och platser för lek. Utskottet framhåller vikten av att dessa frågor beaktas i planarbetet och hänvisar bl.a. till det arbete som bedrivs av de enskilda kommunerna och . Jämför reservation 8 (MP, V). Ett antal motionsförslag gäller olika frågor om hur behovet av grönområden och platser för trädgårdsodling, lek och utevistelse bör uppmärksammas och tillgodoses genom kommunernas planering. I motion 2010/11:C206 av (C) föreslås att ska göra ett tillkännagivande om de gröna kilarna i . Enligt motionären är det viktigt att nya gröna kilar planeras och grönstrukturen utvecklas. m.fl. (FP) föreslår i motion 2010/11:C306 att i ett tillkännagivande ska framhålla behovet av trädgårdar, parker och andra grönområden för människors hälsa och för miljön. Motionärerna anser att den nya innebär att värdet av grönområden tydliggörs. De framhåller vidare att det är angeläget att de gröna miljöernas betydelse för miljön och folkhälsan uppmärksammas och tas till vara också fortsättningsvis. Enligt motion 2010/11:C320 av (S) bör i ett tillkännagivande framhålla behovet av åtgärder för att bostadsnära kolonilotter ska bli tillgängliga för många fler i framtidens hållbara städer. Motionären anser att staten tydligare måste framhålla kommunernas ansvar för att koloniträdgårdar anläggs och bevaras. Vidare anser motionären att en utredning bör genomföras om priskontroll vid upplåtelse av kolonilotter. Samma motionär föreslår i motion 2010/11:C321 att regeringen ska ge och andra berörda myndigheter i uppdrag att främja att kommunerna bättre integrerar trädgårdsodling i stadsplaneringen. Vidare bör regeringen utreda hur städernas livsmedelsförsörjning ska säkras och vilken roll som husbehovsodlingen spelar i detta sammanhang. I partimotion 2010/11:T502 av m.fl. (MP) läggs det fram förslag om fyra tillkännagivanden i frågor om bostadsnära natur. Motionärerna anser att bör utforma riktlinjer för att alla barn ska ha tillgång till en lekpark/parklek och möjlighet till fri lek i sitt närområde (yrkande 10) ge kommunerna riktlinjer och stöd så att de kan säkerställa att alla medborgare har tillgång till bostadsnära natur inom (yrkande 11) utveckla rekommendationer kring hur friytebegreppet bör tolkas för att tillgodose vårt behov av bostadsnära, tillgängliga och användbara friytor (yrkande 12) utforma riktlinjer för hur kommuner ska kunna skapa mer plats för grönområden, lekplatser och kultur i städerna, genom att minska behovet av parkeringsplatser, exempelvis genom bilpooler och ökat resande med kollektivtrafik (yrkande 14). Enligt partimotion 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 13 bör regeringen ge i uppdrag att ta fram en norm för barns tillgång till lekytor. Syftet med är enligt motionärerna att hjälpa kommunerna och bostadsföretagen i deras planering. Vissa bestämmelser om grönområden och platser för lek I den nya anges att det vid planläggning ska tas hänsyn till behovet av att det inom eller i nära anslutning till områden med sammanhållen bebyggelse finns parker och andra grönområden samt lämpliga platser för lek, motion och annan utevistelse (2 kap. 7 § 3 och 4). Vidare anges i lagen att om en tomt ska bebyggas med byggnadsverk som innehåller en eller flera bostäder eller lokaler för fritidshem, förskola, skola eller annan jämförlig verksamhet, ska det på tomten eller i närheten av den finnas tillräckligt stor friyta som är lämplig för lek och utevistelse. Om det inte finns tillräckliga utrymmen för att ordna både friyta och parkering ska man i första hand ordna friyta (8 kap. 9 § andra stycket). Frågor om behovet av bl.a. grönområden och platser för lek i den byggda miljön ingår som en självklar del i kommunernas arbete med planläggning. Det framgår också klart av lagstiftningen att dessa frågor ska ha stor tyngd i planarbetet. Även i arbete med metodutveckling och kunskapsspridning till kommunerna har dessa frågor uppmärksammats i ett flertal sammanhang. Som exempel på insatser på området kan nämnas att regeringen gav verket i uppdrag att utveckla en modell och vägledning som, inom ramen för den fysiska planeringen på nivå, syftar till att säkra tillgången till bostadsnära natur. Som ett resultat av detta uppdrag gav 2007 ut skriften Bostadsnära natur inspiration & vägledning. Skriften syftar till att inspirera och ge stöd till kommunerna i deras arbete med att säkra tillgången till de grönområden som finns nära bostäderna. Vidare publicerade skriften Mångfunktionella ytor klimatanpassning av befintlig byggd miljö och tätorter genom grönstruktur. Skriften är slutresultatet av ett projekt som genomförts i samarbete mellan , i län, Kommuner och Landsting, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt Movium. Syftet med skriften är att öka medvetenheten och kunskapen om grönstrukturen, grönytorna, mellanrummen och friytorna i stad och tätort. I skriften finns också hänvisningar till ett antal andra kunskapskällor för kommunernas arbete med frågor om grönstrukturen. har med utgångspunkt i skriften också givit ut broschyren Låt staden grönska i syfte att ge inspiration till beslutsfattare inom kommun och stat. Utskottet kan även erinra om de statliga satsningar som gjorts under . har anslagit medel till ett ekonomiskt stöd till hållbara städer om totalt . Vidare har regeringen tillsatt en delegation med uppgiften att verka för en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostadsområden. Miljö- och jordbruksutskottet har genomfört en uppföljning av denna satsning där även ledamöter från civilutskottet har deltagit. Resultatet av uppföljningen finns publicerat i en rapport från (2010/11:RFR2). Miljö- och jordbruksutskottet redovisade sina överväganden med anledning av uppföljningen i sitt budgetbetänkande om utgiftsområde 20 (bet 2010/11:MJU1). I betänkandet konstaterar miljö- och jordbruksutskottet att frågor om grönområdens betydelse och möjligheterna till lokal odling i städerna har vägts in i satsningen på hållbara städer. vill i sammanhanget även framhålla de forskningsinsatser som görs för att öka kunskapen i bl.a. de frågor som motionärerna tar upp. På uppdrag av civilutskottet, trafikutskottet och miljö- och jordbruksutskottet har det inom tagits fram en forskningsöversikt med fokus på hur hållbara och klimatsmarta städer kan se ut (Rapport från 2010/11:RFR3). I denna översikt framhålls betydelsen av att den s.k. grön- och blåstrukturen beaktas i stadsplaneringen. Några exempel på en praktisk tillämpning av den nya kunskapen redovisas också. Sammanfattningsvis delar utskottet motionärernas syn på vikten av att frågor om grönområden beaktas i planarbetet och att behovet av ytor för bl.a. lek, rekreation och trädgårdsodling tillgodoses. Utskottet kan också konstatera att dessa frågor uppmärksammas i olika former av statliga myndigheter och genom särskilda satsningar. När det gäller de närmare formerna för hur dessa frågor bör hanteras i olika kommuner eller mer detaljerade synpunkter på hur plan- och bygglagens krav i dessa avseenden bör tillgodoses avstår utskottet från att ta ställning. Sådana frågor får överlåtas till de enskilda kommunerna och till det metodutvecklingsarbete som bedrivs av bl.a. . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om planering av handel. Utskottet hänvisar till ett tidigare ställningstagande i frågan. Jämför reservation 9 (MP). I motion 2010/11:C362 av m.fl. (MP) föreslås att det införs ett moratorium då man inte ska få tillåta att några nya externa köpcentrum byggs (yrkande 1). Vidare föreslås att gällande regelverk ska ses över och att en ny lagstiftning ska föreskriva obligatorisk samordning mellan närliggande kommuner vid planering av externhandel (yrkande 2). Enligt partimotion 2010/11:T502 av m.fl. (MP) är dagens utveckling mot en allt större andel externhandel varken socialt eller ekologiskt hållbar. föreslås därför i ett tillkännagivande till regeringen framhålla vikten av att ge bra och långsiktiga villkor för butiker och annan service i närområdet (yrkande 21). Vidare föreslås att det införs ett femårigt moratorium för nybyggnation av externa köpcentrum (yrkande 22). för moratoriet bör lagstiftningen ändras så att regionplaner och regionplaneorgan ges ökad tyngd och att länsstyrelserna får till uppgift att leda och styra en regionalpolitisk handelsstrategi. bör enligt motionen begära att regeringen ska återkomma med förslag om förändringar i bestämmelserna om översiktsplaner och regionplaner i syfte att skapa en långsiktigt hållbar utveckling av handelsetableringar (yrkande 23). Med anledning av propositionen om den nya väcktes en motion (MP) med delvis motsvarande förslag som i de nu aktuella motionerna. Förslaget gällde ändringar i bestämmelserna om översiktsplan och regionplan med syfte att etablering av nya eller utbyggnad av befintliga köpcentrum ska kunna förhindras av vissa skäl samt att kommunerna genom regionplaner eller regionplaneorgan gemensamt ska kunna fatta beslut i frågor som gäller regionens handelspolitik. anförde följande med anledning av motionen (bet. 2009/10:CU25). Miljö- och klimathänsynen har stärkts i den nya PBL liksom det mellankommunala och regionala samarbetet. Enligt utskottets mening saknas skäl att införa särskilda regler om köpcentrum med den inriktning mot nyetablering och utbyggnad som föreslås i motionen. Det ska uppmärksammas de krav som ställs på miljökonsekvensbeskrivningen om genomförandet av en detaljplan kan antas få en betydande miljöpåverkan på grund av att planområdet får tas i anspråk för ett köpcentrum (4 kap. 34 § nya PBL). Utskottet vidhåller sin uppfattning att det inte finns skäl att genomföra en översyn av med den förordade inriktningen eller införa ett moratorium för externa köpcentrum. Planeringen av handelsetableringar och de avvägningar som måste göras i dessa sammanhang bör kunna hanteras inom den nya plan- och bygglagens regelverk. Även på detta område kan det naturligtvis finnas behov av metodutveckling och spriding av goda exempel på hur frågor om handel kan hanteras i kommunernas planarbete. har också givit ut flera skrifter om planering och handel. Det kan vidare nämnas att den typ av avvägningar som föranlett motionerna tas upp i den tidigare omnämnda rapporten som styrmedel för att minska samhällets klimatpåverkan (2010). I rapporten redovisas erfarenheter av hur man genom detaljplanering och översiktsplanering kan minska samhällets klimatpåverkan. En av de frågor som särskilt tas upp i rapporten är detaljhandelsstrukturen och hur kommunen kan utforma en handelspolicy. Utskottet anser att bör avslå de aktuella motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om frågor om flygbuller i planeringen. Utskottet hänvisar till åtgärder som redan vidtagits av berörda myndigheter och regeringen när det gäller de frågor som föranlett motionen. I motion 2010/11:C312 av (M) behandlas de problem som flygbuller kan förorsaka vid planeringen av nya bostadsområden. Enligt motionen medför den nuvarande tillämpningen av riktvärden för buller från flygtrafik orimliga restriktioner för bostadsbyggande i bl.a. . Enstaka bullertoppar från flygtrafik har lett till att bostadsbyggande inte tillåts i vissa områden. Motionären pekar på att och har gjort olika tolkningar av hur riktvärdena ska tillämpas. I motionen föreslås mot denna bakgrund att i ett tillkännagivande ska begära att regeringen återkommer till med förslag om nya riktvärden som ansluter till förslag framlagt av . ställde sig bakom vissa riktvärden för trafikbuller som regeringen redovisade i propositionen Infrastruktur för framtida transporter (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174). För flygbuller angavs bl.a. ett riktvärde med innebörden att utomhusnivån FBN (A) vid byggnadens fasader normalt inte bör överskridas vid nybyggnation av bostadsbebyggelse eller vid nybyggnation eller väsentlig ombyggnad av trafikinfrastruktur. fick 2008 regeringens uppdrag att utarbeta ett fördjupat underlag och klargörande vägledning för tillämpning av de av behandlade riktvärdena inom flygbullerutsatta områden. Som ett resultat av detta regeringsuppdrag har utarbetat (, ) som även innehåller allmänna råd 2009:1 om lokalisering av bostäder i områden utsatta för flygbuller. har granskat om statens styrning vid planläggning och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer har gett förutsättningar för en effektiv och transparent plan- och byggprocess. Resultatet av granskningen har redovisats i en granskningsrapport (RiR 2009:5). beslutade att överlämna slutsatserna av denna granskning till i form av en redogörelse (redog. 2009/10:RRS2). I anslutning till detta redovisade även vissa överväganden i frågan. Styrelsen hänvisade bl.a. till att granskningen påvisat behov av en bättre samsyn och samordning mellan statliga myndigheter i frågor om buller i plan- och byggprocessen. Vidare hänvisade styrelsen till att regeringen, enligt granskningen, genom bristande styrning medverkat till vissa tolkningsproblem och olika bedömningar på regional och lokal nivå. Styrelsen framhöll att det är viktigt att regeringen ser över vilka åtgärder som behövs för att tillämpningen av regelverket avseende buller ska bli mer transparent och förutsägbart. Vid riksdagsbehandlingen av redogörelsen väcktes två motioner med förslag om att genom ett tillkännagivande till regeringen skulle ställa sig bakom det som anfört. ansåg emellertid inte att det fanns behov av ett tillkännagivande enligt motionsförslagen. Utskottet hänvisade till att regeringen redan tagit del av resultaten från granskning och för redovisat sin syn i de aktualiserade frågorna samt lagt fram flera förslag till och vidtagit åtgärder som kan bidra till en bättre transparens och förutsägbarhet i plan- och byggprocessen vad gäller bl.a. bullerfrågorna. Vidare anförde utskottet följande. anser att det är alltför tidigt att bedöma i vilken utsträckning som de redan vidtagna respektive planerade åtgärderna kan bidra till att undanröja de problem med hanteringen av regelverken avseende buller i plan- och byggprocessen som påtalat. Frågan om behovet av ytterligare insatser för att komma till rätta med problem med bl.a. samsyn och samordning i planprocessen behöver sannolikt ägnas stor uppmärksamhet även i fortsättningen. Utskottet kan konstatera att detta också är regeringens avsikt. lade på utskottets förslag redogörelsen till handlingarna (bet. 2009/10:CU26, rskr. 2009/10:367). Som framgår av ovanstående bakgrund har utarbetat en handbok till ledning för kommunernas planering av bostadsområden som är utsatta för flygbuller. De tolkningsproblem avseende tillämpningen av riktvärden m.m. som tidigare kan ha förekommit i sammanhanget har uppmärksammats av och även föranlett vissa ställningstaganden och åtgärder från regeringens sida. Regeringen har också framhållit att man följer utvecklingen vad gäller bullerfrågorna nära och upprätthåller en dialog med berörda myndigheter i syfte att skapa tydlighet och transparens i styrningen (se bet. 2009/10:CU26 s. 79). Utskottet kan konstatera att åtgärder redan har vidtagits av berörda myndigheter och regeringen när det gäller de frågor som föranlett motionen. Något tillkännagivande från kan inte anses vara behövligt. Motion 2010/11:C312 avstyrks således. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om planering i kustsamhällen. Utskottet hänvisar bl.a. till tidigare ställningstaganden, de enskilda kommunernas planarbete och olika former av planeringsstöd. Jämför reservation 10 (S). och (båda S) tar i motion 2010/11:C298 upp de särskilda planeringsförutsättningar som råder i kust- och skärgårdssamhällen och föreslår att i ett tillkännagivande till regeringen ska förorda vissa åtgärder för att underlätta åretruntboende på dessa orter. Motsvarande förslag läggs fram i den likalydande motionen 2010/11:N409 av m.fl. (S). Det bör enligt motionerna erbjudas en mer blandad bebyggelse med olika bostadstyper och upplåtelseformer (yrkande 1). Vidare bör förutsättningarna för att ge kommunerna möjlighet att i planprocessen avsätta nya bostadsområden för åretruntboende prövas (yrkande 2). De som är åretruntboende och folkbordförda på orten bör ges ett större inflytande över detaljplaneprocessen än de fritidsboende (yrkande 4). Slutligen föreslås att regeringen ska se över vilka möjligheter det finns för att klara de miljökrav på vatten- och avloppsnät som staten ställer på kommuner med stor turism (yrkande 6). Frågor om olika sätt att gynna åretruntboende i förhållande till fritidsboende, särskilt på orter med högt ombildningstryck, har övervägts i flera sammanhang och med skilda utgångspunkter. En ordning som innebär att en kommun i plan kan förbjuda att en bostad används för fritidsändamål har övervägts men förkastats av en tidigare regering (prop. 1998/99:126). Den dåvarande regeringen ansåg att det skulle vara en omständlig och kostsam process, inte minst avseende beståndet. I detta sammanhang förkastades också andra ofta diskuterade åtgärder som syftade till att stödja permanentboende. Det gällde bl.a. tillståndsprövning där kriteriet för tillstånd utgör den enskilde förvärvarens behov av fastigheten eller det allmänna intresset av att viss bosättning sker på fastigheten liksom priskontroll. har avslagit motionsförslag som gällt regleringar av permanent- och fritidsboende och säkerställande av åretruntboende (senast i bet. 2007/08:CU8). Vad gäller frågan om samrådsprocessen vid arbetet med att ta fram detaljplan anges i den nya att kommunen ska ge tillfälle till samråd med bl.a. de kända sakägarna och de kända bostadsrättshavare, hyresgäster och boende som berörs, de kända organisationer av hyresgäster som har avtal om förhandlingsordning för en berörd fastighet eller, om någon förhandlingsordning inte gäller, som är anslutna till en riksorganisation inom vars verksamhetsområde en berörd fastighet är belägen, och de myndigheter, sammanslutningar och enskilda i övrigt som har ett väsentligt intresse av förslaget (5 kap. 11 § första stycket 24). Utskottet delar motionärernas syn på att en blandad bebyggelse med olika bostadstyper och upplåtelseformer kan ge bättre förutsättningar för olika typer av hushåll att hitta ett attraktivt boende och på så sätt stimulera till inflyttning. Som redan tidigare framhållits i detta betänkande får det emellertid förutsättas att varje enskild kommun i sitt planarbete beaktar sådana frågor och hittar lösningar som är lämpliga och möjliga med hänsyn tagen till de lokala förhållandena. Ett tillkännagivande till regeringen om vikten av en blandad bebyggelse i kustsamhällen kan inte anses fylla något reellt syfte. Tanken på att genom plan förbjuda att en bostad används för fritidsändamål har, som framgått ovan, tidigare prövats och förkastats. Utskottet är inte berett att mot bakgrund av vad som anförs i motionerna föreslå några förnyade överväganden med denna utgångspunkt. Den samrådskrets i detaljplaneärenden enligt den nya som återgivits ovan motsvarar den som anges i den gamla, ännu gällande, lagen. Någon bestämmelse om att sakägarnas synpunkter ska tillmätas olika tyngd med hänsyn tagen till exempelvis som förordas i motionerna en kommunmedlems folkbokföringsadress finns inte. Enligt utskottets mening bör inte heller någon sådan bestämmelse införas. När det gäller kustkommunernas arbete med att utforma sina va-nät på ett sätt som svarar mot de lokala behoven, exempelvis vid kraftigt ökad belastning under delar av året, har olika former av planeringsstöd tagits fram av flera instanser. Här kan exempelvis nämnas att hänvisningar till olika va-strategier i bl.a. kustkommuner finns i en rapport som tagits fram av Miljösamverkan som är ett samverkansorgan mellan länsstyrelser, och (Samla avlopp, Länsstyrelserna ). Utskottet är inte berett att med utgångspunkt i vad som anförs i motionerna föreslå en översyn av miljökraven på vatten- och avloppsnäten i kustsamhällena. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsförslagen om planering i kustsamhällen. Områden med låga strålningsnivåer Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att freda områden med låga strålningsnivåer. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstagande i frågan. Jämför reservation 11 (MP). I motion 2010/11:Fö206 av (MP) yrkande 4 föreslås att i ett tillkännagivande ska framhålla att kommuner med stöd av bör kunna freda områden med låga strålningsnivåer. Förslaget ingår i en motion med förslag om olika åtgärder mot elrelaterad ohälsa. Med anledning av propositionen om den nya väcktes en motion (MP) med motsvarande förslag som i den nu aktuella motionen. avstyrkte motionsförslaget med följande hänvisning till förarbetena till den nya lagen (bet. 2009/10:CU25). hade anledning att beröra önskemålet att kommunerna ska ges ökade möjligheter att i den fysiska planeringen avgränsa områden som över huvud taget inte ska få utsättas för vissa typer av störningar i syfte att höja områdenas kvaliteter för boende eller rekreation. Detta gällde exempelvis s.k. lågstrålande zoner, dit eller andra strålande anläggningar inte skulle kunna lokaliseras, eller bullerfria områden, som skulle undantas från bullerstörande verksamheter för att säkerställa natur- och rekreationsvärden. Enligt kommittén ger bestämmelserna i och i 3 kap. stöd för att kommunen i vissa avseenden säkerställer särskilda kvaliteter och värden i avgränsade områden, inte minst genom ställningstaganden i översiktsplaneringen och regler i rättsverkande planer. Kommittén ansåg inte att det finns skäl att föreslå ändringar i PBL med anledning av de redovisade önskemålen (SOU 2005:77 s. 338). Utskottet är inte heller nu berett att föreslå någon lagändring med den förordade inriktningen. Motion 2010/11:Fö206 yrkande 4 avstyrks således. Hästrelaterade frågor i planeringen Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om hästfrågor i planeringen. Utskottet konstaterar att hästrelaterade frågor kopplade till den fysiska planeringen redan uppmärksammas på lokal, regional och central nivå. I motion 2010/11:MJ216 av (MP) behandlas frågor om hästens roll i samhället. Motionären anser att bör förorda att hästen uppmärksammas mer i den övergripande samhällsplaneringen genom att exempelvis ges i uppdrag att utarbeta riktlinjer för en mer hästanpassad stads- och samhällsmiljö (yrkande 1). Vidare bör information och utbildning erbjudas kommunerna för att skapa möjligheter till en hästanpassad samhällsplanering (yrkande 2). Frågor om hästhållning och de särskilda behov som kan göra sig gällande i detta sammanhang har givetvis olika aktualitet i olika kommuner och kommundelar. I kommuner där hästhållning är vanligt förekommande kan det vara nödvändigt att i bl.a. planarbete och bebyggelseplanering särskilt uppmärksamma hästhållningens behov och eventuella konflikter som kan uppstå med andra intressen. Underlag för hanteringen av olika hästrelaterade frågor i den fysiska samhällsplaneringen har också tagits fram av flera kommuner och länsstyrelser där hästhållning är vanligt förekommande. Frågan om lokalisering av bostäder i närheten av hästhållning har även aktualiserats genom ett antal överklagade plan- och bygglovsärenden.