bet · GZ01FiU2 · 2011-12-12 00:00:00 — Vidare underströk finansutskottet i yttrandet att utgångspunkten är att statens inkomster och utgifter ska budgeteras och redovisas brutto på statens budget och att specialdestination av inkomster är ett undantag från denna princip. pekade på att regeringen i propositionen konstaterade att när det gäller belastande (offentligrättsliga) avgifter har en hel del undantag gjorts från principen om bruttoredovisning. har tidigare betonat vikten av att upprätthålla bruttoprincipen när det gäller inkomster från belastande avgifter (se t.ex. bet. 2003/04:FiU2 s. 37). Den allvarligaste nackdelen med att avgifter specialdestineras och att avvikelser görs från bruttoredovisningsprincipen är att det försvårar för att få en fullständig bild av statens verksamhet och att pröva hur inkomster och utgifter ska prioriteras mellan olika ändamål. Mot den bakgrunden ställde sig finansutskottet positivt till förslaget om riktlinjer för när specialdestination av belastande avgifter ska kunna användas. delade finansutskottets bedömning i stort och även när det gällde värdet av riktlinjer för specialdestination av belastande avgifter. föreslog följaktligen att skulle godkänna det förslag till riktlinjer för specialdestination av belastande avgifter som lagts fram i propositionen. beslutade enligt förslag (rskr 2010/11:177-178). Gällande ordning för finansieringen av verksamhet är huvudsakligen bruttoredovisad över statsbudgeten. Verksamheten är anslagsfinansierad, men tar inspektionen ut obligatoriska avgifter för tillsyn. Dessa avgifter ska motsvara kostnader för den anslagsfinansierade delen, med undantag för verksamheten för samordning av åtgärder mot penningtvätt m.m. Inkomsterna förs till budgetens inkomstsida. finansieras även genom avgifter för prövning av tillstånds- och anmälningsärenden, och dessa medel disponeras av myndigheten. I samband med att godkände att fick disponera avgifterna för prövning av tillstånds- och anmälningsärenden uttalade utskottet (bet. 2003/04:FiU2 s. 37) att en grundläggande utgångspunkt borde vara att inkomster och utgifter redovisades brutto på statsbudgeten eftersom det gav en bättre överblick av den statliga verksamheten. Tydligheten, eller transparensen, i redovisningen ökade. Vidare anförde utskottet att då också får möjlighet att pröva anslagstilldelningen och kan på så sätt ta ställning till vilken omfattning en viss verksamhet ska ha. Det var enligt utskottet redan en betydande del av de statliga utgifterna som antingen nettoredovisades mot statsbudgeten eller vid sidan av denna. Stor försiktighet borde emellertid enligt utskottet iakttas med nya undantag från huvudregeln, och i de fall detta trots allt förekommer så borde åtgärderna vara välmotiverade. Vidare anförde utskottet: I propositionen motiveras förslaget att ska få tillgodogöra sig inkomster direkt från prövningsverksamheten med att inspektionen då får bättre möjlighet att snabbt anpassa sina resurser till efterfrågan på denna typ av tjänster. Detta kan påskynda ärendehanteringen och öka effektiviteten och flexibiliteten i verksamheten som servicen gentemot företagen förbättras. Prövningsverksamheten är dessutom av förhållandevis begränsad ekonomisk omfattning i verksamhet. Till bilden hör också att prövningsverksamheten, i motsats till inspektionsverksamheten, är av mer serviceinriktad karaktär. Dessutom framgår det klart av propositionen att det är regeringens avsikt att inkomsterna från den helt dominerande inspektionsverksamheten även fortsättningsvis ska redovisas mot inkomsttitel. Trots de redovisade betänkligheterna är utskottet mot denna bakgrund berett att biträda regeringens förslag om att direkt ska få tillgodogöra sig inkomsterna från prövningsverksamheten. Som framgår ovan är en grundläggande princip i budgetlagen att inkomster och utgifter redovisas brutto på statens budget. Utskottet har tidigare betonat vikten av att upprätthålla bruttoprincipen när det gäller inkomster från belastande avgifter. I annat fall försvårar det för att få en fullständig bild av statens verksamhet och att pröva hur inkomster och utgifter ska prioriteras mellan olika ändamål. Följden av att låta disponera även tillsynsavgifterna skulle bli att i princip hela verksamhet skulle komma att ligga utanför statens budget. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion Fi201. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillsyn. I motion 2011/12:Fi 226 av (FP) begärs ett tillkännagivande om att tillsyn ska omfatta all finansverksamhet. I motionen anförs att det finns två typer av företag som ska registreras hos , men där inte har tillsyn och inte har möjlighet att ingripa. Det är företag som bedriver inlåning från allmänheten och företag som bedriver kreditgivning till konsumenter, t.ex. de företag som lämnar s.k. sms-lån. Vidare anförs att skillnaden mellan tillsyn och registrering i det närmaste inte är märkbar för konsumenterna. En uppgift om att ett företag är registrerat hos kan enligt motionären upplevas av de flesta som en garanti för att gällande regler följs och att är garanten för detta. Att den statliga insättningsgarantin inte gäller för dessa inlåningsföretag är knappast känt för allmänheten. har i en rapport förordat att all tillsyn av finansiell verksamhet ska ligga på inspektionen. I motion 2011/12:C347 av m.fl. (S) yrkande 3 begärs att alla finansiella institutioner som erbjuder krediter till konsumenter ska stå under tillsyn. Motionärerna anför att i dagens samhälle kan man mycket lättvindigt komma över krediter, exempelvis genom s.k. sms-lån. krävs tillstånd endast för de verksamheter som kombinerar utlåningsverksamhet med inlåning. Många av de företag som erbjuder de mest kostsamma lånen står därmed utan tillsyn av , vilket enligt motionärerna är oacceptabelt. Ett antal finansiella företag står inte under full tillsyn av utan har enbart krav på registrering. Det gäller bl.a. företag som enbart lånar ut pengar, men inte tar emot inlåning och vissa mindre inlåningsföretag. Registreringen innefattar en kontroll av företagets ägare och ledning och att det finns rutiner för att företagets tjänster inte utnyttjas för penningtvätt. När det gäller inlåningsföretag kontrolleras utöver detta att de har en viss nivå på det egna kapitalet och att de kommer att informera sina blivande kunder om att insatta medel inte omfattas av insättningsgarantin. kontrollerar därefter minst en gång att de registrerade företagen uppfyller de krav som ställs. Om ett registrerat företag inte följer gällande lagar har möjlighet att förelägga företaget att upphöra med verksamheten. En ny konsumentkreditlag (2010:1846) trädde i kraft . Lagen omfattar i princip alla slag av krediter som näringsidkare lämnar konsumenter. Lagen är tvingande till konsumentens förmån. En nyhet i förhållande till den nuvarande konsumentkreditlagen är att konsumenten har rätt att ångra ett kreditavtal . Det ställs också högre krav på information till konsumenten i marknadsföringen av en kredit och i anslutning till att ett kreditavtal ingås. Kreditgivaren ske ge konsumenten de förklaringar som behövs för att konsumenten ska kunna avgöra om det föreslagna kreditavtalet passar hans eller hennes behov och ekonomiska situation. För snabblån innebär lagen bl.a. att kreditgivaren alltid ska lämna information om den effektiva räntan i marknadsföringen och att kreditgivaren alltid ska göra en kreditprövning. Konsumenten har också rätt att ångra snabblånet. Av förslaget om en ny konsumentkreditlag (prop. 2009/10:242) framgår att regeringen efter remissbehandlingen gav i uppdrag att se över regleringen av tillsynen över de företag som är registrerade hos men över vilka ingen egentlig tillsyn sker. publicerade med anledning av detta en rapport , Tillsyn och registrering (Dnr 11-2145). föreslår i rapporten att företagsformen inlåningsföretag avskaffas och att det införs krav på att inlåningsverksamhet ska bedrivas av företag som har tillstånd som kreditmarknadsföretag eller bank. Det innebär ytterligare krav på kapital, rapportering och tillsyn för företag som tar emot inlåning. När det gäller företag som ägnar sig åt kreditgivning till konsumenter föreslår inspektionen att de ska söka särskilt tillstånd och omfattas av en ny definition av konsumentkreditrörelse. En ny företagsform, konsumentkreditföretag, bör enligt skapas för de företag som bedriver sådan rörelse. För konsumentkreditföretag ska enklare rörelseregler införas som innefattar allmänna krav på sundhet m.m., men inte särskilda kapitalkrav. För båda typerna av verksamhet inlåning och kreditgivning riktad mot konsumenter innebär förslagen att inspektionen får tydliga möjligheter att ingripa och kan återkalla tillståndet för företag som inte sköter sig. anser sammantaget att förslagen bör leda till ett klart förbättrat konsumentskydd. I betänkande 2009/10:FiU18 behandlade utskottet motionsyrkanden om ökad reglering och tillsyn av sms-låneföretag. Utskottet avstyrkte yrkandena med hänvisning till att en ny konsumentkreditlag som bereds i skulle komma att leda till åtgärder. I civilutskottets betänkande (2010/11:CU5) om en ny konsumentkreditlag avstyrkte civilutskottet ett motionsyrkande om att alla finansiella institutioner som erbjuder krediter till konsumenter ska stå under tillsyn. Utskottet hänvisade bl.a. till det utredningsuppdrag som fått. Som framgår ovan publicerade en rapport om tillsyn och registrering av olika typer av företag som ägnar sig åt inlåning eller utlåning. Enligt uppgift från bereds rapporten och de förslag som lämnar i den inom . Utskottet anser att beredningen av rapporten inte bör föregripas och avstyrker därför motionerna Fi226 och C347 yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att inrätta en . Jämför reservation 2 (V). I motion 2011/12:Fi208 av m.fl. (V) begärs ett tillkännagivande om att det ska tillsättas en . Motionärerna anför att den kommande generationsväxlingen på arbetsmarknaden har diskuterats . Det kommer att bli stora pensionsavgångar, och alltför lite har gjorts för att möta de utmaningar som dessa för med sig. Enligt motionärerna kommer omkring 1,6 miljoner människor att lämna arbetsmarknaden av åldersskäl . Välfärdsverksamheterna inom kommunsektorn har högst antal pensionsavgångar och har svårt att få tag på utbildad arbetskraft. Vidare anför motionärerna att när det gäller kvinnorna finns en stor obalans mellan hur många som träder in på arbetsmarknaden och hur många som lämnar den. Detta hänger samman med att kvinnor har ett lägre arbetskraftsdeltagande och lämnar arbetsmarknaden tidigare än männen. För männen uppstår ingen liknande obalans. Fler kvinnor skulle enligt motionärerna kunna delta i arbetslivet, och det finns en stor andel outnyttjad kvinnlig arbetskraft, och detta framför allt i gruppen utlandsfödda kvinnor. har enligt motionärerna det demografiska tillskottet till arbetskraften uppgått till 15 00025 000 personer , men kommer förutsättningarna att ändras drastiskt. Det demografiska överskottet kommer att sjunka till 2 500 personer i genomsnitt. Vidare anförs i motionen att det finns stora regionala skillnader i antalet pensionsavgångar och andelen ny arbetskraft. Motionärerna skriver att anser att det finns ett behov av att tillsätta en med uppdrag att föreslå åtgärder och insatser för att lösa personalförsörjningen inom välfärdsverksamheterna i hela landet. Kommissionen bör bestå av företrädare för kommuner och landsting, de fackliga organisationerna, forskare inom arbetsmarknads- och genusfrågor och företrädare för de politiska partierna. Till kommissionen bör knytas organisationer som arbetar med landsbygdsfrågor. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. publicerade Arbetsförmedlingen rapporten på arbetsmarknaden i riket och i ett regionalt perspektiv. I rapporten anges att pensionsavgångarna från arbetsmarknaden kommer att vara extra stora , vilket kommer att leda till att tillväxten av antalet personer i arbetskraften hämmas. Detta begränsar det möjliga antalet arbetade timmar, vilket i sin tur leder till att BNP-tillväxten hämmas. Generationsväxlingen slår olika hårt mot olika branscher och regioner. växer arbetskraften av demografiska skäl enbart i storstadslänen medan den minskar i stora delar av övriga landet. Sammantaget beräknas omkring 1 600 000 personer lämna arbetslivet av åldersskäl fram , vilket kan jämföras med cirka 1 350 000 åldersavgångar under de gångna 15 åren. Det finns emellertid mycket som kan göras för att mildra effekterna av generationsväxlingen, men det finns ingen universell lösning utan det krävs en rad olika insatser för att få ett bra resultat. i modern tid blir antalet nytillträdande ungdomar lägre än åldersavgångarna från arbetsmarknaden på riksplanet, och det inträffar . Detta är en första indikation på att tillgången på arbetskraft är på väg att begränsas i landet. Det kommer att bli stora variationer i balansen mellan tillträdande yngre och åldersavgångar mellan olika län och mellan olika kommuner. Av landets län är det enbart tre, , och , som får fler ungdomar som träder in på arbetsmarknaden än antalet åldersavgångar , och alltså uppvisar gynnsamma balanstal. , och är de tre län som har lägst balanstal. Skillnaderna mellan storstadsregionerna och övriga län kommer att förstärkas . Det råder enligt rapporten stora skillnader mellan könen i balansen mellan tillträdande och åldersavgångar. För kvinnornas del inträffar trendbrottet 2011, dvs. att åldersavgångarna blir större än tillskottet av yngre, medan det dröjer ända tills 2015 innan kurvorna temporärt skär varandra när det gäller män. Det sammanhänger med att kvinnor och i synnerhet utlandsfödda kvinnor har ett lägre arbetskraftsdeltagande i utgångsläget och att kvinnor lämnar arbetsmarknaden tidigare än män. Vidare anges i rapporten att kommer av de anställda inom den offentliga sektorn att lämna arbetsmarknaden. Det motsvarar ca 645 000 personer. Med nuvarande inflöde av yrkesverksamma sker ett tillskott av 465 000 personer. Det innebär att skillnaden mellan tillträdande och avgångar utifrån de nuvarande förutsättningarna uppgår till ca 180 000 personer. Den offentliga sektorn riskerar därmed att få betydande svårigheter att fylla åldersavgångarna med ny arbetskraft. Det krävs således enligt rapporten att fler yngre väljer att arbeta inom den sektorn. Det demografiska tillskottet av personer i arbetskraften kommer enligt rapporten uteslutande från utlandsfödda, vilka beräknas öka med ca 145 000 personer med nuvarande arbetskraftsdeltagande, varav 85 000 män och 60 000 kvinnor. Vidare anges i rapporten att den ekonomiska politiken efter 2006 tydligt har inriktats mot att öka arbetskraftsutbudet. Den politiken har enligt rapporten också fått effekt. Arbetskraften har ökat betydligt mer än vad som varit vanligt under tidigare jämförbara konjunkturlägen. Det finns dock enligt rapporten ytterligare potential att höja arbetskraftsutbudet. Ett exempel berör de stora skillnader som finns i arbetskraftsdeltagande bland utlandsfödda mellan olika regioner. Det finns flera typer av insatser som behöver vidtas för att underlätta arbetskraftsförsörjningen . I första hand handlar det om att nyttja den arbetskraftsresurs som finns inom landet. Arbetskraftsinvandring kommer enligt rapporten inte att vara någon universell lösning men kan delvis trygga arbetskraftsförsörjningen inom vissa yrken där det utbildas för få inom landet. Den kommande generationsväxlingen kan, som Arbetsförmedlingen pekat på i sin rapport, medföra problem. Som nämns i Arbetsförmedlingens rapport har dock arbetskraften ökat betydlig mer efter 2006 än vad som varit vanligt under tidigare jämförbara konjunkturlägen. I rapporten nämns även insatser som kan behöva vidtas. Utskottet anser dock inte att det finns skäl att tillsätta en men förutsätter att regeringen noga följer effekterna av generationsväxlingen. Utskottet avstyrker motion Fi208. De maritima kulturmiljöerna på och Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om de maritima kulturmiljöerna på och . Jämför reservation 3 (SD). I motion 2011/12:Fi293 av och (båda SD) begärs att det vidtas åtgärder för att bevara den maritima kulturmiljön på och . Motionärerna skriver att ett av världens äldsta bevarade maritima kulturarv finns på och . började dock förändringar på öarna när förvaltningen inte längre utövades av flottan utan övergick till staten. Detta har inneburit en successiv underminering av den maritima kulturmiljön. Historiska byggnader och övrig miljö har förvandlats till annan verksamhet som icke maritima verksamheter tillkommit. var det ytterst nära att de sista kvarvarande hyresgästerna med maritim anknytning fick sina kontrakt uppsagda av till förmån för hyresgäster helt utan maritim anknytning. Det är enligt motionärerna av stor vikt att regeringen ser till att följer sina direktiv om att bevara och utveckla kulturvärdena i de fastigheter man förvaltar och bidrar till allmänhetens tillgång till kulturarvet samt att man upprättar en långsiktig och sammanhållen plan för hur den maritima kulturmiljön på och ska kunna bevaras för framtiden. Myndigheten fastställde ett förvaltningsprogram för och . Av programmet framgår att 1953 beslutade att örlogsbasen skulle flytta från och . De övergripande målen för områdets användning formulerades först av Skeppsholmsutredning i betänkandet framtida användning (SOU 1966:27). Detta låg till grund för den utbyggnadsplan som togs fram av Skeppsholmsutredning (DsFö 1972:1). Den redovisades för i proposition 1974:34. Målen vidareutvecklades av en arbetsgrupp (Skeppsholmsgruppen) som på uppdrag tog fram Riktlinjer för planeringen av Skepps- och Kastellholmarna (1978:9). I dessa riktlinjer, som gäller för liksom de tidigare gjorde för , anges målet sammanfattningsvis vara att genom ett pietetsfullt ianspråktagande av den befintliga miljön förvandla holmarna till en levande stadsdel för mångsidig verksamhet, med tonvikt på kultur och rekreation. Det framgår också att delar av byggnadsbeståndet på och förklarades som byggnadsminnen . I förvaltningsprogrammet anges att fastighetsverkets vision är att med utgångspunkt i områdets unika kulturhistoriska värden vidareutveckla och som besöksmål och rekreationsområde. vill se området som en mötesplats för kultur, hantverk, forskning och utbildning i en avspänd och kreativ miljö med historisk och maritim atmosfär. Vidare anges att områdets byggnader ska bevaras och utvecklas genom väl vald användning och nära samarbete med hyresgästerna. Det ska även i fortsättningen vara möjligt att få en förståelse för flottans tidigare verksamhet på och . och ska vara tillgängligt för alla. Området ska ge ett ekonomiskt positivt resultat för att säkerställa ett långsiktigt bevarande och en hållbar utveckling av byggnadsminnet. Som framgår ovan formulerades de övergripande målen för användningen av och . I det förvaltningsprogram som fastställde 2007 framgår bl.a. att det även i fortsättningen ska vara möjligt att få en förståelse för flottans tidigare verksamhet i området och att området ska vara tillgängligt för alla. Mot bakgrund av detta anser inte utskottet att bör ta något initiativ i frågan. Motion Fi293 avstyrks därför. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. granskning av it inom statsförvaltningen och statliga itprojekt, punkt 2 motiveringen (V) av (V). Jag anser inte att det är önskvärt att myndigheternas it-behov i större utsträckning tillfredsställs med hjälp av outsourcing av it-verksamheten till privata aktörer. I stället bör myndigheterna utveckla samordningen mellan sig och utveckla gemensamma it-lösningar. Dessutom bör myndigheterna undersöka möjligheterna att använda öppen källkod och fri programvara. Detta ökar effektiviteten och underlättar för fler myndigheter att använda samma program och det skulle även leda till billigare lösningar och ökad demokrati. Andra länder har kommit mycket längre i arbetet med fri programvara och öppna källkoder, och borde lära av dem. En , punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att det ska tillsättas en . Därmed bifaller motion 2011/12:Fi208. Av åldersskäl kommer ca 1,6 miljoner människor att lämna arbetsmarknaden . Alltför lite har gjorts för att möta de utmaningar som detta skapar. har det demografiska tillskottet till arbetsmarknaden uppgått till 15 00025 000 personer . kommer förutsättningarna att ändras drastiskt, och det demografiska tillskottet kommer att sjunka till 2 500 personer och även vara negativt vissa år. Välfärdsverksamheterna inom kommunsektorn har högst antal pensionsavgångar, och dessa verksamheter har svårt att få tag på utbildad arbetskraft, särskilt i många landsbygdskommuner. Arbetsförmedlingen har i sin rapport på arbetsmarknaden i riket och i ett regionalt perspektiv redogjort för den kommande generationsväxlingen. Många kvinnor arbetar deltid, och för kvinnorna finns också en stor obalans mellan antalet nya kvinnor på arbetsmarknaden och antalet kvinnor som går i pension. Kvinnor har lägre deltagande i arbetslivet och lämnar arbetsmarknaden tidigare än männen. Fler kvinnor skulle alltså kunna delta i arbetslivet och framför allt i gruppen utlandsfödda kvinnor. Jag menar att det finns stora outnyttjade möjligheter, t.ex. genom att omvandla kvinnors ofrivilliga deltidsarbeten till en rätt till heltidsarbeten. Det finns också stora regionala skillnader vad gäller antalet pensionsavgångar och antalet nya på arbetsmarknaden. Störst antal åldersavgångar sker i kommuner med färre än 12 500 invånare medan en mindre andel av arbetskraften går i pension i storstäderna. Högsta andelen åldersavgångar har kommun och lägst andel kommun. Som mest uppgår åldersavgångarna till två tredjedelar av de yrkesverksamma. Fram har följande yrken inom den offentliga sektorn de största åldersavgångarna, och inom alla dessa yrken uppgår andelen åldersavgångar fram t.o.m. eller mer: anser att det är dags att ta ett helhetsgrepp och ta ett övergripande ansvar i frågan. Det finns möjligheter. Det är viktigt att öka det genomsnittliga arbetskraftsdeltagandet bland utlandsfödda. En ökning av kvinnornas arbetskraftsdeltagande är också helt avgörande för den framtida personalförsörjningen, liksom en förbättring av arbetsmiljön och arbetsvillkoren i de kommunala välfärdsverksamheterna. menar att det är nödvändigt att tillsätta en med uppdrag att föreslå åtgärder och insatser för att lösa personalförsörjningen inom välfärdsverksamheterna i hela landet. Kommissionen bör bestå av företrädare för kommuner och landsting, de fackliga organisationerna, forskare med inriktning mot arbetsmarknads- och genusfrågor och företrädare för de politiska partierna. Till kommissionen bör även knytas organisationer som arbetar med landsbygdsfrågor. De maritima kulturmiljöerna på och , punkt 16 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att vidta åtgärder för att bevara den maritima kulturmiljön på och . Därmed bifaller motion 2011/12:Fi293. Drottning beslutade att den svenska flottan skulle flytta från till och . Detta lade grunden till ett av världens äldsta bevarade maritima kulturarv. Miljön på och är unik i hela världen. Att förvaltningen övergick från flottan till staten har inneburit en successiv underminering av den maritima kulturmiljön. Nya verksamheter har uppkommit i historiska byggnader och miljöer. var det ytterst nära att de sista kvarvarande hyresgästerna med maritim anknytning fick sina kontrakt uppsagda av . Den unika miljön på och med sitt rika kulturarv medverkar till att göra mer attraktivt för utländska turister och inbjuder till kulturella internationella kontakter.