bet · GY01MJU19 · 2011-04-15 00:00:00 — Principen om sektorsansvar innebär att myndigheter som exempelvis , och har ansvar för den införsel som sker inom ramen för den egna sektorn. Näringsutövare inom olika branscher har också ett ansvar för att miljöhänsyn tas i samband med den egna verksamheten. meddelande KOM(2008) 789 behandlar frågan om invaderande arter. Kommissionen redovisar det hot som invaderande arter kan innebära som den presenterar ett antal möjliga åtgärder på gemenskapsnivå. Regeringen anför i faktapromemoria 2008/09:FPM79 att det är betydelsefullt att de föreslagna åtgärderna noggrant utvärderas utifrån såväl naturvårdens perspektiv som ett bredare samhällsperspektiv. Även sociala och ekonomiska värden av betydelse för en långsiktig hållbar samhällsutveckling bör vägas in. Kommissionen har för avsikt att i ett nästa steg ta fram en strategi för att motverka problemet med invaderande arter. Regeringen är positiv till förslaget och avser delta aktivt i det fortsatta arbetet med att utforma en strategi samt vidta åtgärder på gemenskapsnivå. De 16 miljökvalitetsmål som antagit är en viktig utgångspunkt för en nationell tillämpning där skyddet av hotade växt- och djurarter är centralt. har på uppdrag av regeringen tagit fram en nationell strategi och handlingsplan för främmande arter och genotyper, tillsammans med Artdatabanken, , , , och (rapport 5910). Myndigheterna överlämnade gemensamt förslaget till nationell handlingsplan till regeringen . Miljömålsberedningen har i sitt delbetänkande SOU 2011:34 föreslagit följande etappmål för invasiva främmande arter. ska invasiva främmande arters effekter i vad avser biologisk mångfald samt socioekonomiska effekter på bl.a. hälsa vara bedömda och prioriterade insatser för bekämpning ska ha inletts. verkar aktivt för en ambitiös EU-strategi mot invasiva främmande arter. verkar också aktivt för att EU är drivande i det internationella arbetet. Betänkandet är under beredning i . Kommissionens meddelande KOM(2008) 789 har remissbehandlas tillsammans med 5910. Kommissionen har aviserat att man avser att lägga fram ett förslag till EU-strategi . Regeringens avsikt är att om det är möjligt behandla meddelandet och rapporten tillsammans. När det gäller spridning av främmande arter via barlastvatten uttalade utskottet i betänkande 2010/11:MJU5 bl.a. följande. För att förhindra spridning av främmande arter via barlastvatten bör verka för att ytterligare stater ansluter sig till IMO:s barlastvattenkonvention, så att konventionen kan träda i kraft . Vidare är det angeläget att ytterligare ansträngningar görs för att utveckla och förbättra tekniken för behandling av barlastvatten. tillträdde IMO:s barlastvattenkonvention som tredje EU-land. Utskottet noterade att frivilliga riktlinjer om att peka ut områden utanför för byte av barlastvatten är framtagna i samarbete mellan Ospar och Helcom, något som även finns som en åtgärd i Helcoms aktionsplan för . Dessa riktlinjer har trätt i kraft och avser skifte av barlastvatten för fartyg som går ut ur och genom nordöstra . Det är dock angeläget för arbetet inom ramen för Ospar och Helcom att ytterligare ansträngningar görs för att utveckla och förbättra tekniken för behandling av barlastvatten, eftersom skifte av barlastvatten inte alltid är lämpligt och i vissa fall dessutom kan innebära en säkerhetsrisk för besättningen och fartyget. Vad gäller krav på att installera mottagningsanordningar för hantering av barlastvatten i hamnar noterade utskottet att regeringen i proposition 2008/09:229 Anslutning till och genomförande av barlastvattenkonventionen framhöll att inrättandet av mottagningsanordningar i samtliga hamnar varken är ett realistiskt eller genomförbart alternativ och att skälen för detta är flera. Att installera mottagningsanordningar för hantering av allt barlastvatten från fartyg i internationell trafik skulle bl.a. kräva mycket omfattande investeringar. Vidare anfördes att få befintliga fartyg har kapacitet att pumpa ut barlastvatten till en mottagningsanordning i de volymer som krävs. Även barlastvatten som släpps ut från en mottagningsanordning måste behandlas och uppfylla konventionens krav på kvalitet. finns inte några sådana behandlingssystem tillgängliga, i varje fall inte i den omfattning som krävs. ska samtliga fartyg, både gamla och nya, ha system för behandling av barlastvatten installerade. Utskottet konstaterade att det således är under en förhållandevis begränsad tidsperiod som mottagningsanordningar skulle komma att användas och att kostnaden för att inrätta av den mängd mottagningsanordningar som skulle behövas är orimligt stor i förhållande till den relativt korta period som anordningarna behövs. Utskottet vill framhålla vikten av att vidta åtgärder mot spridningen av främmande arter. Som anförs ovan pågår det dock ett arbete med dessa frågor både nationellt och internationellt. Utskottet föreslår därmed att motion MJ275 (KD) yrkande 6 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, MP, V, KD) om internationellt arbete, Citeskonventionen och ett nordiskt frölager m.m. Jämför reservationerna 14 (S, MP, V) och 15 (MP, V). Enligt motion MJ294 (V) yrkande 1 bör den biologiska mångfalden integreras inom alla berörda politikområden på ett mycket bredare plan än vad som sker . Internationella konventioner bör utformas på ett sätt som lyfter fram de fattigas rätt till såväl ersättning som tillgång till ekosystemtjänster. En handlingsplan för hur våra ekologiska fotavtryck ska minskas bör tas fram. bör fortsätta att stödja processen för den globala panelen för forskning och kunskap om biologisk mångfald (IPBES). Enligt motion MJ275 (KD) yrkande 4 bör verka för en EU-strategi innehållande ett mål för biologisk mångfald till 2020 som bör vara mätbart, genomförbart och kostnadseffektivt. I motion MJ284 (S) anförs det att ska ta ett ansvar för att ge en större tyngd åt Citeskonventionen och arbeta mer intensivt med frågan. Flera länder som skrivit under konventionen gör trots detta inga större ansträngningar för att ta itu med handeln som förekommer med de hotade djuren. I motion MJ209 (S) anförs det att reglerna för reklam bör bli tydliga med att djur listade i Citeskonventionen inte får förekomma. Det finns exempel på att utrotningshotade apor används i kommersiell reklam som uppmuntrar handel. Enligt motion MJ419 (MP) bör man snabbutreda vilka ytterligare åtgärder som behövs för att uppfylla syftet med Nordgens nya säkerhetslager för att bevara nordiska fröer. krävs det en extraordinär arbetsinsats för att rädda olika genetiska samlingar. Anslagen från till Nordgen har dock skurits ned. Ekosystem och växt- och djurarter är inte bundna till nationsgränser. Arbetet för att bevara och hållbart nyttja biologisk mångfald behöver därför samordnas mellan berörda länder. En hållbar förvaltning av ekosystem är också en viktig del av det svenska utvecklingssamarbetet. Regeringen verkar därför inom EU, FN och andra internationella organisationer för att ska kunna bidra med resurser och kunnande på ett effektivt sätt. Det finns en stor mängd internationella konventioner och avtal som i olika grad reglerar naturvårdsarbetet. Nyttjandet av ekosystemen är en viktig fråga vid arbetet i flera organisationer, t.ex. () och skogsorganisationer som on . Vid om miljö och utveckling i enades världens ledare om en övergripande strategi för hållbar utveckling, bl.a. konventionen om biologisk mångfald (Convention on Biological Diversity, CBD). I konventionen åtar sig de flesta av världens regeringar att kombinera sin strävan efter ekonomisk utveckling med bevarandet av den biologiska mångfalden i världen. I konventionen fastställs tre huvudmål som innebär ett bevarande av biologisk mångfald, ett hållbart nyttjande av dess beståndsdelar och en rättvis fördelning av de vinster som uppstår vid utnyttjandet av genetiska resurser. om biologisk mångfald i , , blev en stor framgång i det internationella arbetet. Världens länder antog en ny strategisk plan för perioden 20112020 som innehåller en vision och målsättningar med tillhörande arbetsprogram för att rädda den biologiska mångfalden. Fram till nästa partsmöte i ska länderna presentera åtgärder för att bl.a. minst halvera och där det är möjligt stoppa avskogningen, stoppa överfiskningen, skydda land- och vattenområden samt kust- och havsområden, fasa ut skadliga subventioner och synliggöra värdet av biologisk mångfald och ekosystemtjänster i nationella räkenskaper. och EU drev på för att få ett skydd på för landområdena och för havsområdena. ska fortsätta att arbeta intensivt för att utöka skyddet av värdefulla naturområden. Länderna enades om att fram till nästa om biologisk mångfald påbörja en process för att följa upp delmålen i den strategiska planen med konkreta åtgärder för att mobilisera nödvändiga resurser. De nådde också en överenskommelse om ett internationellt avtal om tillträde till genetiska resurser (ABS-protokollet), som sätter internationella regler för hur genetiska resurser ska få samlas in och hur vinster från nyttjandet ska fördelas. om biologisk mångfald slår fast att länderna har rätt att förfoga över sina genetiska resurser, som används t.ex. för utveckling av läkemedel och förädling av grödor. Ökad kunskap om biologisk mångfald och ekosystemtjänster är central för att kunna planera och genomföra rätt åtgärder. rekommenderade att gå vidare i processen med att etablera en forskarpanel för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Generalförsamlingen beslutade att den nya forskarpanelen IPBES (Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and ) ska etableras. har länge drivit frågan om etablerandet av IPBES. Omedelbara insatser för att värna biologisk mångfald, skydda regnskogen och korallreven måste också genomföras. I linje med regeringens biståndsprioriteringar för miljö och klimat satsar på insatser av direkt och indirekt betydelse för biologisk mångfald. satsar också på skogsskydd (REDD plus) via Globala miljöfonden (GEF) och via stöd till olika länder. Det nationella arbetet för biologisk mångfald fortsätter. I sitt delbetänkande Etappmål i miljömålssystemet (SOU 2011:34) har Miljömålsberedningen föreslagit etappmål för biologisk mångfald som rör ekosystemtjänster och resiliens, hotade arter och naturtyper, invasiva främmande arter, kunskap om genetisk mångfald samt den biologiska mångfaldens och ekosystemtjänsternas värden. Betänkandet är under beredning i . När det gäller arbetet inom EU fastställdes genom rådslutsatser en vision och ett övergripande mål till 2020 för den biologiska mångfalden inom EU vid miljörådets möte . Rådslutsatserna vidareutvecklar viktiga principer för att göra det möjligt för EU att fortsätta att aktivt och konstruktivt medverka i överläggningar på global nivå för en politik för biologisk mångfald efter 2010. Slutsatserna innehåller också ett kapitel i förhållande till ett framtida internationellt system för ABS. Kommissionen uppmanades vid samma tillfälle att ta fram en EU-strategi för biologisk mångfald och i denna ta resultatet från i beaktande. Enligt väntas kommissionen presentera strategin . Vid miljörådets möte antogs rådslutsatser om resultat och uppföljning av det tionde partsmötet under konventionen om biologisk mångfald i . Slutsatserna beskriver partsmötet som mycket framgångsrikt och lyfter fram de mest betydelsefulla besluten från mötet, bl.a. den strategiska planen, mobilisering av finansiella resurser, ekonomiska analyser av värdet av biologisk mångfald samt ett internationellt system för tillträde och vinstdelning för genetiska resurser. Med det anförda avstyrks motionerna MJ294 (V) yrkande 1 och MJ275 (KD) yrkande 4. Konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Citeskonventionen) är en global naturvårdskonvention om handel med vilda djur och växter som tillhör utrotningshotade arter. Konventionen arbetades fram på initiativ av (IUCN, International Union for Conservation of Nature) och mellan de länder som först ställde sig bakom avtalet. Konventionen undertecknades 1973 och trädde i kraft . Två större ändringar har gjorts. Ändringen Amendment skrevs och trädde i kraft . Ändringen Amendment skrevs men har ännu inte trätt i kraft. Konventionen har tre listor över arter. Bilaga I gäller utrotningshotade arter som är eller kan bli påverkade av handel och där handel bara kan tillåtas under mycket speciella förhållanden. Bilaga II gäller arter som inte är utrotningshotade men där handeln ändå måste kontrolleras så att arternas överlevnad inte äventyras. Bilaga III gäller arter som är skyddade i minst ett land och där detta land ber andra om hjälp att kontrollera handeln med arten. har ratificerat konventionen och ändringarna. Den internationella handeln med vilda djur och växter behöver övervakas och regleras så att handeln inte leder till utrotning av arter. Konventionens parter ska se till att den som handlar med utrotningshotade arter bestraffas och/eller att man konfiskerar det djur eller den växt som någon försökt handla med och skickar tillbaka djuret eller växten till exportlandet. Genom konventionen finns det bestämmelser om olika grader av skydd för ca 30 000 djur- och växtarter. Vid import, export, återutförsel till land utanför EU, införsel från internationellt vatten eller handel inom EU behövs antingen tillstånd eller intyg. I är det som är administrativ och beslutande myndighet för Cites. , som är utsett till vetenskaplig myndighet, ges möjlighet att yttra sig vid behov. är biträdande vetenskaplig myndighet. Konventionen har i genomförts genom bestämmelser i 8 kap. och den tillhörande artskyddsförordningen (2007:845). Representanter för medlemmarna av konventionen möts vartannat eller på konferenser, s.k. partsmöten, där beslut fattas. Mellan konferenserna arbetar ett antal permanenta kommittéer. deltar även i arbetsgrupper för Citesfrågor inom EU. har uppgett att exempel på frågor som EU driver eller har drivit i konventionen är förslag till listning av arter i bilagorna (EU har alltid med listningsförslag på partsmötena), bevarande och handel med noshörningshorn, ämnen relaterade till genomförandet av Cites krav om individer som är uppfödda och ranchhållna i fångenskap, nationell lagstiftning för implementering av Citeskonventionen, behandlingen av stora kattdjur och bevarandet av elefanter. I konventionen finns det en mängd krav på rapportering om hur länderna har hanterat, importerat och exporterat vissa arter. Där finns all möjlighet att kritisera länder som inte sköter sig, vilket också sker. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motion MJ284 (S). Vad gäller frågan om reklam med djur listade i Citeskonventionen har utskottet fått följande information från . Frågor om Citeskonventionen regleras inom EU i rådets förordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem och kommissionens förordning (EG) nr 865/2006 om närmare föreskrifter för tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem. gäller fler arter och är strängare än Citeskonventionen. Rådets förordning (EG) nr 338/97 innehåller fyra bilagor, AD. Det finns ett generellt förbud mot att A-listade djur används i kommersiella syften. Detta innebär även förevisning mot ersättning. Det finns dock en rad undantag från detta förbud. Vad gäller B-listade djur finns det inget allmänt förbud. Man måste dock kunna visa att djuren är lagligt förvärvade. Man måste även skilja på vildfångade individer, som regleras mycket strängt, och individer som är födda och uppfödda i fångenskap. De senare är mindre strängt reglerade. Djur som används i reklamsyfte, t.ex. apor och stora kattdjur, måste oftast vara tränade för motsvarande situationer. I är det osannolikt att det finns individer i djurparkerna som är präglade på detta sätt eftersom vi håller dem på ett sätt som gör sådan träning svår. Sannolikt är majoriteten av de däggdjur som används i reklamsyfte även i svensk reklamfilm från ett annat EU-land eller andra länder. I föreskrifter om användning av djur vid film, video- eller televisionsinspelning och föreställning eller annan förevisning som anordnas för allmänheten (DFS 2004:21, L 118:1) finns det inga förbud mot att använda vissa djurarter. Det regleras dock tydligt hur djuren ska hanteras under en filminspelning. När det gäller de etiska aspekterna av att använda djur i reklam har utskottet fått information om att branscherna har en egen etisk kontroll av reklam. Stiftelsen (), tidigare (), är näringslivets egenåtgärdskansli som verkar för en effektiv självsanering av marknadskommunikation. RO:s uppgift är att arbeta förebyggande för hög etisk nivå i all marknadsföring riktad mot i huvudsak den svenska marknaden. hade ett fall uppe 2008 där apor användes i reklam (uttalande 21/2008, dnr 13/2008). I detta enskilda fall fann MER inte skäl till någon anmärkning, bl.a. på grund av att användandet av den aktuella arten inte stred mot någon författning. Mot bakgrund av vad som anförts finner utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motion MJ209 (S). Motionen avstyrks därmed. Institutet (Nordiskt gencenters) nya säkerhetslager är ett frölager som är etablerat i permafrosten i bergen på och som är avsett för förvaring av fröer från frösamlingar runt om i världen. Många av dessa samlingar finns i utvecklingsländer. Idén med denna globala genbank för fröer är att skydda och bevara den biologiska mångfalden för framtiden gällande livsmedelsgrödor. Om utsäde försvinner, t.ex. som en följd av naturkatastrofer, krig eller brist på resurser, kan frösamlingarna återställas med hjälp av frön från . Nordgen är en nordisk institution under för fiskeri och havsbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk (MR-FJLS), med uppdrag att vara ett nordiskt kunskapscenter för bevarande och hållbart nyttjande av växter, husdjur och skog. Nordgen ska också främja en global rättvis fördelning vid användning av dessa genetiska resurser. Institutionen har sin huvudlokalisering i , med en filial placerad i Ås i . Enligt Landsbygdsdepartementet är den totala årliga omsättningen ca , varav drygt hälften kommer från och resten från externa projekt och nationella bidrag. Nordiska ministerrådets bidrag till Nordgen har inte minskat , tvärtom har Nordgen undantagits när man har gjort omprioriteringar i den nordiska budgeten. Frågan om resurstilldelningen till Nordgen är under diskussion inom . Ansvariga ministrar har ännu inte tagit slutlig ställning i frågan. Nordgen är administrativt ansvarig för säkerhetslagret på och det är av stort globalt intresse att säkerhetslagret kan fylla den funktion som det är tänkt. Nordgen har väl motsvarat det ansvar den ålagts på denna punkt. Ett konkret besked om det svenska engagemanget för bevarande och hållbart bruk av genetiska resurser lämnades i och med regeringens beslut då regeringen avsatte till Nordgen som ett engångsbelopp 2011. Detta ska användas för investeringar i modern laboratorieutrustning och förväntas bidra till högre effektivitet i det katalogiserings- och förodlingsarbete som nämns i motionen. Därutöver beslutade regeringen att dubblera frivilliga, nationella hyresbidrag till Nordgen. har skjutit till . Bidraget till hyreskostnader är . Med det anförda avstyrks motion MJ419 (MP). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Regionaliserad rovdjursförvaltning, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ294 yrkande 10 i denna del. är en nationell angelägenhet och ska därmed beslutas på nationell nivå. Det har visat sig att en central förvaltning av rovdjuren fungerar bäst eftersom dessa lever i glesa populationer, spridda över stora områden och även är förknippade med ekonomiska och sociala konflikter. Detta bör ges regeringen till känna. Förebyggande åtgärder mot rovdjursangrepp, punkt 4 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ294 yrkande 10 i denna del. Problemen med samexistensen med rovdjuren är en fråga som måste tas på allvar. Ökade satsningar bör göras på förebyggande åtgärder som t.ex. rovdjursstängsel och information. Detta bör ges regeringen till känna. Licensjakt efter starkt hotade arter m.m., punkt 5 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ294 yrkande 10 i denna del. Ingen licensjakt ska förekomma på starkt hotade arter. ska baseras på vetenskapliga belägg och djurens naturliga förutsättningar. Fällfångst ska förbjudas. Detta bör ges regeringen till känna. Lodjursstammens utveckling, punkt 6 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ294 yrkande 10 i denna del. Miniminivån på 300 föryngringar av lo bör kvarstå och inte sänkas till 250. Detta bör ges regeringen till känna. Åtgärder för att förstärka vargstammen, punkt 7 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ349. En expertgrupp på menar att med naturlig invandring av en varg kan problemet med inavel vara avhjälpt . Regeringen gör, trots experternas och remissinstansernas råd, ändå bedömningen att det bör föras in 20 vargar . Denna politik saknar helt stöd såväl hos boende i berörda områden som hos jägarna och naturskyddsföreningarna. Införsel av varg kan minska legitimiteten för rovdjursförvaltningen och leda till ökad illegal jakt. Vi förordar att man förstärker vargstammen genetiskt genom en naturlig invandring av varg. Vargpopulationen i bör ligga på nuvarande etappmål utan att något tak sätts. Detta mål bör gälla till dess man har utvärderat en naturlig invandring av varg. Det är viktigt att även i fortsättningen behålla möjligheten till en ansvarsfull skyddsjakt och även behålla licensjakt på varg i områden med särskilt stora problem. Detta bör ges regeringen till känna. Vargstammens populationsstorlek, punkt 8 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ420. delegationsbeslut om licensjakt på varg bör inte utgå ifrån en populationsstorlek som inte överstiger 210 vargar i . Vargstammen är för liten för att begränsas till en sådan populationsstorlek. Det går inte att få bort de mest genetiskt defekta individerna ur stammen genom att genomföra den typ av licensjakt som man nu har gjort. Dessutom kommer det att ta att föra in vargar i än vad regeringen förutsåg, på grund av problemet med smittskydd. har tydligt signalerat att man anser att beslut om licensjakt inte är förenligt med EU:s centrala instrument för skydd av biologisk mångfald, art- och habitatdirektivet. Mot bakgrund av den nya informationen och den senaste tidens utveckling bör därför beslutet att införa ett tak för antalet vargar i ändras. Detta bör ges regeringen till känna. Införlivande av genetiskt friska vargar, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen.