bet · GY01SoU16 · 2011-04-18 00:00:00 — Där kan primärvården, med en signal om att man har behov av detta, ge ett bra resultat som är riktat mer till dem som har ett behov av detta. Det skulle jag gärna vilja se ingå i ett helhetsgrepp. Det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Nya beräkningar visar att samhällets kostnader för den påverkbara ohälsan lågt räknat uppgår till . Det länder ju till eftertanke.Det samarbete som vi har med Kommuner och Landsting är en viktig grund för att nå resultat i de här frågorna. Att jobba evidensbaserat även på det här området är också en viktig faktor för framtiden då det tyvärr alltför ofta har präglats av tro och förväntningar snarare än på att faktiskt ge resultat. Våra öppna jämförelser tillsammans med SKL är också ett bra verktyg i det här arbetet. Jag ser framför mig att det kommer att leda till betydligt bättre resultat i framtiden.Landstingen, regionerna och kommunerna måste jobba mer med folkhälsofrågorna. Det tror jag att alla är överens om. Jag tror också att det är där som resultaten kan göra bäst nytta.Jag kommer tillbaka till mitt tidigare arbete som ordförande i folkhälsorådet i . Där initierade vi något som vi kallade Livsrum. Det är där man informerar invånarna om folkhälsofrågor och på ett positivt sätt berättar om saker man kan göra för att få ett bättre liv. Det är inte så mycket pekpinnar utan mer positivt och lättjefullt om vad det är som gör att man kan må bättre. De här dagarna har 22 000 besökare. Det är ett samarbete mellan föreningar, företag och andra organisationer. Det gör att alla känner sig delaktiga i det hela.Synen på om man är sjuk eller frisk har tagits upp i debatten. Jag tror att vi måste vända fokus till att titta på det friska. I våra redovisningar hemifrån kommunerna pratar man om friskdagar, det vill säga hur många friskdagar de anställda har och hur många av personalen som inte har någon sjukfrånvaro över huvud taget . Det handlar om att sätta fokus på det positiva i stället för på det negativa.I kan vi vara glada över att medellivslängden förbättrats och att ett stort antal hälsoproblem har minskat . Men det finns fortfarande stora skillnader, som har påpekats här. Det gäller framför allt de socioekonomiskt utsatta, till exempel personer med utländsk bakgrund, funktionsnedsättningar, hbt-tillhörighet och annat. Dessa personer är mer utsatta.Ohälsans kostnader kan inte bara räknas i pengar utan framför allt i lidande och minskad livslängd. Ska vi få ett positivt resultat av detta måste alla olika nivåer samverka. kommer med många intressanta idéer, förslag och tankar i sin rapport. Vi ser fram emot att få se vad regeringen kommer att ta till sig och vilka delar vi kan göra någonting åt.Under den senaste femårsperioden har vi nått framgångar på folkhälsoområdet i form av att färre röker och att totalkonsumtionen av alkohol har minskat. De nationella handlingsplanerna, de extra resurserna och personal till just de frågorna har gett resultat, och det är glädjande. Satsningen på samordning när det gäller det alkohol- och drogförebyggande arbetet är också sådant som kan ligga till grund för det här positiva resultatet.På andra områden ser vi att vi fortfarande har en hel del som kan bli bättre. Vi vet att för att våra ungdomar ska kunna få en bra start handlar det mycket om att ha fullständiga betyg när de går ut skolan. Vi hoppas att den nya skolreformen ska kunna ge det resultatet.Kommunerna har tillsammans med regionerna ett nyckelansvar för folkhälsoarbetet. Det är där vi måste se till att stimulera. Vi måste självklart underlätta för att kunna göra de rätta valen och försvåra för de negativa valen. Att unga företrädesvis lågutbildade kvinnor fastnar i tobaksberoende, som vi vet kommer att ge dem år av ohälsa och en för tidig död, kan inte stoppas enbart genom upplysning utan det kommer också att krävas nya, skärpta lagar. Det ser jag fram emot.Som jag inledningsvis sade måste vi i folkhälsoarbetet jobba betydligt mer med vad som är evidensbaserat. Då gäller det att genom Metodbanken och andra verktyg se vad kommuner gör på ett bra sätt, och vilka kommuner det handlar om.Samtidigt som jag gärna bjuder in er till för att se vårt folkhälsoarbete och besöka Livsrumsdagarna vill jag också ta tillfället i akt och göra lite reklam för den folkhälsodag som hålls . Inbjudna är jag och . för folkhälsoarbete bjuder då in till en träff om de här frågorna. Friskis & Svettis, , , SKL och Timbro kommer att delta och tala om dessa frågor ur lite olika aspekter. Jag hoppas att många i väljer att komma dit.Med detta vill jag yrka bifall till socialutskottets förslag. Det var intressant att höra att lyfter fram evidensbaserad folkhälsopolitik. Är det då på vetenskaplig grund man vill göra den evidensbaseringen eller är det utifrån egna erfarenheter och utifrån kommunernas metodbank? Där finns en viss skillnad.Visst, man kan tycka att det är positivt att det anordnas enstaka dagar med fokus på livsstil, men om vi tittar på den vetenskapliga forskningen om folkhälsa har det mycket liten relevans för att påverka folkhälsan totalt sett. Det kan ha betydelse för enskilda individers hälsa ja, men inte för folkhälsan i stort.Jag undrar vilka politikområden menar att man ska ta tag i för att åstadkomma samhälleliga förutsättningar för god hälsa på lika villkor. Är resultatet av utförsäkringarna i sjukförsäkringen ett sätt att åstadkomma god hälsa på lika villkor? Och vad ska man göra på den nationella nivån? Det är jättebra att kommuner och landsting jobbar aktivt för folkhälsoinsatser, men de behöver ha tydliga direktiv.Henrik var inne på att försvåra för det som är dåligt för hälsan och göra det lättare att göra goda val. Jag delar den uppfattningen, men då måste man också se på sådana politikförslag som att vi till exempel ska ha många fler försäljningsställen för alkohol, vilket enligt den vetenskapliga forskningen är rent kontraproduktivt för folkhälsan. Hur stämmer det överens?Det har skett framgångar, sade . I den folkhälsopolitiska rapporten sägs att för exempelvis narkotika och dopning saknas säker statisk men att det finns tecken på att bruket ökar. Det är ett misslyckande. Självklart vill vi att det verkligen ska vara evidensbaserat, och när vi talar om evidensbaserat är det forskningsbaserat som är det som ska gälla. Metodbanken skapar möjligheter att forska på just de goda exemplen. Sedan ska man inte bara köpa de goda exemplen och hoppas att det fungerar, utan självfallet också följa upp det. Det är viktigt att säga att vi naturligtvis vill ha evidens på det hela.När det gäller politikområdena är det i princip på de flesta områden det kommer att krävas åtgärder för att vi ska kunna få en förbättring av folkhälsan. Den berörs på många olika sätt, oavsett om det är i form av åtgärder eller i form av stimulans.Beträffande sjukförsäkringar vill jag säga att jag haft samtal med personer som varit inlåsta i sjukförsäkringssystemet. Jag kan inte säga att det har varit en bra lösning. Den mentala nedbrytning som blir av att man inte får möjlighet att försöka - det var så det var tidigare - har inte varit en lyckad väg. Den tidigare socialdemokratiska politiken innebar att man utförsäkrade ett stort antal ungdomar , och det kändes förstås inte som rätt väg att gå.Min övertygelse är att det här kommer att stimulera fler människor till att kunna komma ut i arbete. Det är en viktig del i möjligheten att få ett bra liv. För att man ska få ett bra liv krävs att man kommer ut i arbete.Vad gäller försäljningsställen, ifall kopplar det till gårdsförsäljningen, tror jag inte att det kommer att påverka folkhälsoperspektivet över huvud taget. Jag tror inte att det är där problem kommer att uppstå. Det ser jag alltså inte som något problem. För att kunna ha en vetenskaplig grund behövs det medel till interventionsforskning. Vi har rätt god kunskap om problembilden, men vi har ganska dålig kunskap om vilka metoder som fungerar bäst. Vi vet att stor ojämlikhet, socioekonomiskt, påverkar hälsan mycket negativt och att det inte bara gäller en generation utan flera generationer, vilket bland annat har pekat på. Det är viktigt att ha med sig den vetenskapliga grunden både i skattepolitiken och i utformningen av jobbskatteavdrag, i utformningen av den ekonomiska politiken. Det tycker jag är att se helheten. Tyvärr saknar jag det från när de diskuterar skattepolitik och ekonomisk politik, och särskilt vad gäller sjukförsäkringen.Jag är ledamot även i socialförsäkringsutskottet, och när vi diskuterar talar vi aldrig om folkhälsoperspektivet. Mycket sällan lyfter vi upp det. Tyvärr har antalet unga med aktivitetsstöd fördubblats vid makten, . Det är fler som har aktivitetsersättning än det var 2006. Antalet unga som inte kan få jobb erbjuds i stället aktivitetsersättning för att de har en funktionsnedsättning. Det tycker jag är bedrövligt.Självklart måste vi försöka hitta lösningar som fokuserar på det salutogena, alltså på det friska hos varje individ. Jag tror att vi över blockgränserna delar åsikten att vi måste försöka se varje människa. Det gör man dock inte genom att rycka undan mattan. Ekonomisk och social trygghet är också en del av folkhälsopolitiken. Frågan är därför om ni är beredda att skjuta till mer pengar till interventionsforskning och om ni kan se vikten av ekonomisk och social trygghet. Självklart kan man på de flesta områden forska betydligt mer, och det här är väl ett sådant område där behovet av forskning är stort.Jag tror att det finns en poäng med att är starkt involverat i detta. Forskningen på Förvaltningshögskolan vid har ett antal rapportserier där man publicerar forskning om sjukvårdens resultat och kopplingar. Jag tror att vi måste knyta det närmare verksamheten och inte bara få ovanifrånundersökningar, som det ibland känns. Om man får med sig landstingen och regionerna i det arbetet kommer vi också att få bättre resultat på det hela.Det är klart att man kan diskutera utförsäkringarna och huruvida det har varit bra eller dåligt för enskilda individer, men i det stora hela är jag övertygad om att många människor blivit hjälpta av det. De har inte blivit hjälpta av att ha varit utestängda från arbetsmarknaden. De har i princip inte fått möjlighet att vara med. Jag har talat med människor som sagt att de tidigare inte ens fick jobba på Röda Korset för då skulle de bli av med sin sjukersättning. De kunde inte ha ett politiskt uppdrag för då ansågs de kapabla att jobba och blev av med ersättningen.Vi har gjort det möjligt att faktisk kunna göra dessa uppgifter som vi ser som insteg på arbetsmarknaden för att komma i gång och få ett kontaktnät. hade man korta gränser som gjorde att du var tvungen att snabbt säga att du satsade på ett visst område. Därmed valde man att skriva ut sig ur systemet. Som det är nu kan man få pröva under en betydligt . Det har gjort att ett antal människor kommit tillbaka till arbetsmarknaden i stället för att gömmas i det gamla systemet. Vi vet att är rätt radikal av sig, med förslaget om förbud mot tobak. gillar inte punktskatter, vet jag, men det kan vara så att du ställer upp på att vi kunde ta och höja priset på det som är osunt. Jag tänker på . Man kan köpa tre en och en halv liters för . Vi kanske inte skulle må helt dåligt av om en på en och en halv liter skulle kosta . Skräpmat, snabbmat och annat sådant som gör oss överviktiga kan få kosta lite mer, så kanske människor undviker det. I stället kan man sänka priset på det som är nyttigare.Jag har hållit mig till friskvården och vill fortsätta på temat fysisk aktivitet. Alla vet väl att det är bra att röra på sig, men få vet att träning inte bara är bra för hjärta och lungor. Det finns även en stark koppling till hjärnans funktion, och du var inne på att många inte klarar betygen i skolan. Detta är ganska ny kunskap. har det kommit solida data som visar att regelbunden fysisk aktivitet - inte gymträning utan konditionsträning - även är viktig för de kognitiva funktionerna.Michael , professor och hjärnforskare, har studerat sambandet mellan fysiska och kognitiva prestationer genom att få tillgång till data från drygt en miljon män i mönstringsregistret. var om de som var fysiskt välpresterande också var mentalt och IQ-mässigt välpresterande. forskargrupp följde upp männens utbildning, livsinkomst och liknande och fann ett klockrent samband mellan hur duktiga de var att trampa träningscykel och IQ-testen. Studien visade starka samband mellan betyg, utbildningsnivå, livsinkomst och fysisk kompetens.Ungar ska skutta, dansa och röra på sig så mycket de kan. Det är bra för hjärnan. Barn som konditionstränar får högre betyg i skolan, går längre utbildningar och får bättre jobb. Det gäller även ämnen som läsning, stavning och matematik. Man kanske borde öka antalet idrottstimmar i skolan? tar upp två viktiga delar. Det ena är om man ska ha ökade punktskatter på cola, skräpmat och sådana saker kopplat till jämförelser med tobak med mera. Det finns en skillnad som jag tycker är oerhört viktig. Det finns ett bruk av cola, skräpmat och för all del vin som inte behöver vara skadligt. I vissa mängder behöver inte kroppen ta skada av det. Däremot är redan den första cigaretten skadlig för kropp och fysik. Denna skillnad gör att jag känner att man inte kan hantera det på samma sätt. När människor kan välja att bruka colan på ett sunt sätt finns det ingen anledning att ha en speciell avgift, men när det gäller tobaken finns inte det bruket, så att säga.När det gäller träning är det helt klart som du säger. Träning ger bättre resultat intellektuellt och påverkar betyg och sådana saker. Det vet jag själv, som tränar på Friskis & Svettis. När man tycker att man inte hinner med och hoppar över det orkar man ännu mindre, och så orkar man träna ännu mindre. Man kommer in i en negativ spiral. Vi har skolor i min egen kommun som har satsat på idrott och hälsa som ett sätt att få upp resultaten i skolan. Men lagkrav uppifrån tycker jag inte att det ska vara. Självklart ska vi, med goda exempel och evidensbaserat, stimulera skolorna och kommunerna till att satsa på dessa saker, men inte med någon lagreglering uppifrån. Vi ska visa de goda exemplen i stället. Det är många som har svårt att ta sig för fysisk aktivitet själva, så det kan vara bra om man har obligatorisk fysnärvaro på skolorna och även i företag.För att sammanfatta det vi har pratat om nu tycker jag att folkhälsoarbete i hög grad är en moralisk fråga. Människor vill inte leva i ett land där klyftorna mellan fattiga och rika drar i väg. Man vill inte ha ett samhälle som präglas av mycket stora klyftor. Det blir en social stress, och det blir ett otryggt och ineffektivt samhälle med lägre tillväxtmöjligheter. Det blir ett orättvist samhälle. Om de som är rikast drar i väg, så att man får ett hyggligt genomsnitt, men man trycker ned människor under fattigdomsgränsen, blir det ett tråkigt och eländigt samhälle att leva i. Det är en moralisk fråga.Vad kommissionen säger, och som för sitt liv inte vill ta till sig, är att ett sådant samhälle också är negativt för hälsoläget i landet totalt sett. Det är den entydiga slutsatsen. Hade hon velat ta denna fråga på allvar hade hon startat en kommission som följde upp resultaten av detta med ordentlig forskningsexpertis och även med politiker. En sådan kommission hade kunnat gå igenom och titta på hur det ser ut i och hur vi skulle kunna göra för att minska hälsoklyftorna i vårt land. Men jag tror inte att hon vågar. Hon vet nämligen vilken slutsatsen kommer att bli. Slutsatsen av ett sådant arbete hade blivit att man måste vara beredd att minska de ekonomiska klyftorna. Det varken vågar eller vill hon göra. Det går nämligen tvärsemot regeringens politik. Detta skulle jag gärna vilja ha en slutkommentar om från . Jag delar inte uppfattning att skillnaderna är problemet. Jag tror nämligen att om vi gör så att det blir bättre för dem som har det sämst, oavsett om det gäller folkhälsa eller ekonomi, är det viktigare än att förhindra att skillnaderna ökar mellan dem som har det bra och dem som har det ännu bättre. Vad vi ska försöka göra är att hjälpa upp dem som har det sämst. Ingen blir lyckligare av att skillnaderna minskar om det innebär att det blir sämre för både dem som har det bra och dem som har det lite sämre. En utveckling där alla får det bättre är viktigare än att skillnaderna minskar mellan dem som har det bra och dem som har det ännu bättre.Där har vi en skillnad i det hela. Att klyftorna som sådana är problemet tror inte jag. Det viktigaste är att vi hjälper upp de svagaste grupperna i samhället och dem som har störst behov. Här finns många bra idéer och tankar i de motioner som läggs fram. Jag är övertygad om vi kommer att ta med oss de tankarna i det fortsatta arbetet. Folkhälsoområdet är ett område där det kommer ny forskning och nya rön . Jag tycker att vi har anledning att vara väldigt aktiva, ta till oss detta och se vad som behöver förändras . Det är bara att gå tillbaka ett antal decennier och se vad man då trodde vad ofarligt men som man vet är väldigt skadligt. Det är klart att alla vi partier kommer att behöva ompröva våra ställningstaganden . Det har sagts i denna kammare att vi står inför stora utmaningar när demografin förändras från en pyramid till ett hus med ganska platt tak. Många blir mycket gamla, och medellivslängden har ändrats. Hur klarar vi då hälso- och sjukvården framöver? Här kommer folkhälsoarbetet och förebyggandet av ohälsa in som en väldigt viktig del. Det är viktigt för enskilda människor att inte råka ut för onödig ohälsa. Men det är också viktigt för samhället, som ska använda de gemensamma resurserna på ett klokt och effektivt sätt för dem som drabbas av ohälsa som inte har kunnat förebyggas.Som en grund för arbetet vi har framför oss ligger utredning Framtidens folkhälsa - allas ansvar, med poängtering på allas ansvar. Det gäller nationell, regional och lokal nivå, och naturligtvis har också den enskilde ett ansvar. Men då får man inte råka ut för moralism och pekpinnar, utan vi måste hitta ett sätt att nå människor så att de känner att det är inne att följa , , , och andra myndigheters råd, som är baserade på ett bra kunskapsmaterial.Jag lärde mig mycket av "brödskivorna" som jag ärvde när jag kom till som chef 1979. Det var ett uppifrånperspektiv. Vi skulle äta sex till åtta brödskivor . Det kom dessutom på stora annonspelare. Åkte man bil kände man sig väldigt liten i skuggan av de stora pelarna som sade vad ville. och ville det också, men det var som märktes.Sedan kom det också annan information, om sex och samlevnad och sådant, och människor kände att de inte ville ha in den stora myndigheten i sina sängkammare och kök. Den lärdomen måste vi ta vara på när vi nu går vidare med utmärkta förslag, alltså: Vem är rätt sändare? I min politiska vardag ser jag hur framgångsrika pensionärsorganisationerna är när det gäller skadeförebyggande insatser, kost och motion. Man har matlagningskurser och sådant och når väldigt många äldre människor. Men vi måste också nå andra grupper i samhället: invandrare, barn och ungdomar. Vi måste verkligen nå fram till flickor och unga kvinnor så att de inte börjar röka. Vi ser alltför många unga kvinnor ute på gator och torg som röker. Att hitta vem som ska vara sändare är viktigt.Man har tagit upp . Jag har utmaningen att sitta i Marmot 2. Vad jobbar vi då med? Vi ska alltså försöka komma i mål med att hitta vägarna in till olika grupper i samhället. Det handlar om barn, ungdomar, kvinnor, invandrare, äldre och så vidare och också olika invandrargrupper som ofta inte nås av den kunskap vi har om hur man kan förebygga ohälsa.Vi får se vad man kommer fram till här. Jag förutsätter att regeringen bygger vidare på arbete och det som kommer fram i steg 2 som något viktigt.Apropå detta med kommission vill jag återigen ta en titt i backspegeln. Det var och som efter råd och rekommendationer av WHO skapade en kommission i . Det fanns också en på WHO-nivå, men den upplöstes . Det var ministrar och statssekreterare från de olika departementen som ingick eftersom det är fråga om tvärsektoriella insatser. Man lyckades dock inte hålla intresset vid liv på toppnivån, och den erfarenheten måste vi ta vara på när vi går vidare. Om vi nu skapar en kommission, hur håller vi liv i den, och hur får vi motsvarigheter på olika nivåer i samhället, vilka sändare ska de använda och vilket kunskapsunderlag? Det finns en del historiskt jobb att göra för att komma vidare.Man har också tagit upp detta med mål. tog upp att har drivit ett tolfte mål om psykisk ohälsa. Mitt parti, , drev ett folkhälsomål Äldre. Vi drev också, liksom , att läkemedelsmissbruk borde in. Detta har inte vunnit gehör när vi i socialutskottets betänkande har jämkat samman våra åsikter, men det är något som jag tycker att man borde gå vidare när man arbetar med det som de olika myndigheterna, och då främst , har presenterat.Det finns en rad reservationer som har fogats till betänkandet. En av dem handlar om detta med kultur på recept, som är ett intressant försök i och . Här kommer slutrapporter. Jag tycker att man ska avvakta de rapporterna och se hur man ska gå vidare. Det kan vara bra att grunna på de erfarenheter som har vunnits.Man tar också upp detta med representativitet och informationssidan när det gäller hiv/aids. har fått nya uppgifter när det gäller hiv. Lagen har , precis som vi skriver i betänkandet, på nacken. Jag förutsätter att analyserar den här punkten.Det finns annat att kommentera. Det finns en reservation om spelberoende. Jag tycker att det ändå görs väldigt mycket, både från dem som tillhandahåller spel och från samhällets sida, jämfört med hur det var för omkring . Om man då talade om spelberoende blev man nästan häcklad: Jaså, får man inte spela Hej knekt och Casino? tar man spelberoende på djupt allvar också ute i kommunerna. Men visst ska vi följa detta och se om man kan vidta mer av åtgärder.När det gäller antibiotika görs väldigt mycket på EU-nivå och i . Ungas hälsa finns det också en reservation om. När jag på s. 28-31 i betänkandet ser sammanställningen av vad som görs tycker jag faktiskt att ett är imponerande, men det är viktigt att vi följer upp effekterna, liksom när det gäller SRHR-strategin.Jag ska ta upp en punkt som jag glömde att nämna tidigare. Något av det allra viktigaste för att människan ska må bra är att känna att man behövs. Här har man tagit upp sjukförsäkring, arbetslöshetsförsäkring och så vidare. Kom ihåg vad skrev i sin utredning - den gick eller - och vad presenterade i sin . Människor som kände att de behövdes blev slentrianmässigt sjukskrivna. Man dolde arbetslöshet genom sjukskrivningar. Det är detta som Alliansen har byggt vidare på för att vi ska få bort de hinder som har legat i vägen för människor som vill tillbaka till arbetslivet.I är vi helt medvetna om att en så stor reform som vi nu har gjort kanske medför problem, som vi successivt åtgärdar här. Men glöm inte bort alla de människor som kände att de inte behövdes i samhället, som i stället gick sjukskrivna år ut och år in. En del av dem var inte ens sjuka utan arbetslösa och sjukskrevs för att på det sättet få en inkomst.Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Jag tycker att lyfter fram mycket av de viktiga delarna. Det handlar både om politiskt ansvar och om att göra det möjligt för människor att göra goda val. Men tyvärr har det inte blivit så i sjukförsäkringen. De reformer som regeringen har genomfört hade man säkert goda ambitioner med, och det var inte bra som det var förut heller. Men resultatet är att av de nu drygt 42 000 som har gått över i arbetslivsintroduktion, utförsäkrats från sjukförsäkringen och flyttats över till Arbetsförmedlingen, har kommit tillbaka till sjukförsäkringen för att de inte hade tillräcklig arbetsförmåga.