bet · GY01SfU6 · 2011-04-11 00:00:00 — Vid skälighetsbedömningen enligt 5 kap. 18 § andra stycket 5 ska konsekvenserna för ett barn av att skiljas från sin förälder särskilt beaktas, om det står klart att uppehållstillstånd skulle ha beviljats om prövningen gjorts före inresan i . Av 6 kap. 4 § UtlL framgår att en utlänning som vill ha arbetstillstånd i ska ha ansökt om och beviljats ett sådant före inresan. Flera undantag finns. En person vars anställning upphör under en pågående tillståndsperiod kan ansöka om arbetstillstånd i . En utlänning och dennes familjemedlemmar vars asylansökningar har avslagits kan beviljas uppehållstillstånd för arbete utan att de först lämnar landet. Den som beviljats en visering för att besöka en arbetsgivare här kan i vissa fall söka uppehålls- och arbetstillstånd här. Utländska studenter som arbetar eller har erbjudits arbete i kan även under vissa förutsättningar ansöka om tillstånd här om de t.ex. vill avbryta sina studier och i stället arbeta. I motion Sf3 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del begärs ett tillkännagivande om att en översyn av reglerna för anhöriginvandring bör genomföras. Ett förtydligande bör göras i utlänningslagen så att undantag från huvudregeln om att uppehållstillstånd ska sökas från hemlandet ska kunna göras, om sökanden har barn i , om kvinnan i förhållandet är gravid, om sökanden har varit gift eller sambo eller vid svår sjukdom. I motionerna Sf271 av m.fl. (MP) yrkandena 13 och Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 13 begärs tillkännagivanden om att det bör göras ett förtydligande i utlänningslagen i syfte att betona möjligheten att göra undantag från huvudregeln om att söka uppehållstillstånd från hemlandet om det framstår som sannolikt att tillstånd skulle ha beviljats om det sökts från hemlandet. Det kan gälla uppehållstillstånd på grund av anknytning då den som har barn i , väntar barn i eller är gift eller sambo ska ha möjlighet att söka uppehållstillståndet i . Det kan även gälla för den som är i och ansöker om arbetstillstånd eller uppehållstillstånd för studier. Det bör även införas en möjlighet att få komma till för att invänta uppehållstillståndet här i de fall det är uppenbart att uppehållstillstånd kommer att ges. I motion Sf368 av m.fl. (V) yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om ett förtydligande i utlänningslagen för att betona möjligheten att göra undantag från huvudregeln om att söka uppehållstillstånd från hemlandet. Om sökanden har barn i , om kvinnan i förhållandet är gravid, om sökanden varit gift eller sambo eller vid svår sjukdom ska undantag kunna göras. infördes ändrade bestämmelser i utlänningslagen så att det i högre grad blev möjligt för föräldrar och barn att beviljas uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning när de redan befinner sig i i de fall det står klart att uppehållstillstånd skulle ha beviljats om prövningen hade gjorts före inresan. I samband med att utskottet behandlade proposition 2009/10:137 Åtgärder mot familjeseparation inom migrationsområdet uttalade utskottet att familjeseparationer där barn är inblandade i möjligaste mån bör undvikas. Utskottet anförde att det dock inte var alla föräldrar till barn i som skulle komma att omfattas av undantaget från kravet på att uppehållstillstånd ska vara ordnat före inresan i . Till exempel skulle en förälder till ett ensamkommande barn som beviljats uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter fortsatt ansöka om anknytning till barnet från hemlandet. Detta gällde även en förälder som under asylprocessen har fått barn med en svensk medborgare och där också barnet är svensk medborgare. Utskottet noterade emellertid att regeringen förklarat att det kunde finnas anledning att i annat sammanhang överväga om bestämmelserna om uppehållstillstånd på grund av anknytning är ändamålsenligt utformade eller om de leder till omotiverade skillnader mellan olika grupper av föräldrar och barn. Utskottet såg positivt på detta och förutsatte att regeringen skulle låta utreda frågan (bet. 2009/10:SfU18). En av utgångspunkterna i den överenskommelse om migrationspolitiken som regeringen och de gröna har gjort är att Stockholmsprogrammet i berörda delar ska ligga till grund för den fortsatta politiken och att enskilda medlemsstater inte ska förhindras att ha en i förhållande till den asylsökande mer generös inställning än den som EU som helhet har. Vidare framgår att den gemensamma viseringspolitiken ska utvecklas. Motionerna Sf3 yrkande 1 i denna del, Sf271 yrkandena 13, Sf368 yrkande 22 och Sf394 yrkande 13 kan därmed anses vara delvis tillgodosedda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om den s.k. sista-länken-bestämmelsen och 18-årsregeln samt om åtstramning av regelverken för anhöriginvandring. Jämför reservationerna 22 (S, V) och 23 (SD). Uppehållstillstånd kan under vissa förutsättningar beviljas en utlänning som är anhörig till en person som är bosatt i eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i . Uppehållstillstånd ska ges till en utlänning som är gift eller sambo med anknytningspersonen. Vidare ska uppehållstillstånd ges till en utlänning som är och ogift om anknytningspersonen är hans eller hennes förälder eller anknytningspersonen är gift eller sambo med föräldern. Uppehållstillstånd ska även ges till en utlänning som är förälder till ett ogift barn som är flykting eller annan skyddsbehövande, om barnet vid ankomsten till var skilt från båda sina föräldrar eller från någon annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe, eller om barnet lämnats ensamt efter ankomsten. Vidare får uppehållstillstånd ges bl.a. till en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med anknytningspersonen om förhållandet framstår som seriöst och inte särskilda skäl talar emot att uppehållstillstånd ges. En utlänning som på något annat sätt än som redovisats ovan är nära anhörig till anknytningspersonen får ges uppehållstillstånd om han eller hon har ingått i samma hushåll som anknytningspersonen och det finns ett särskilt beroendeförhållande mellan släktingarna som fanns redan i hemlandet. lämnades sammanlagt ca 350 000 ansökningar för besök och bosättning in (arbete, studier, familjeåterförening och visering för besök). Av dessa utgjorde uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning den vanligaste grunden för ansökan. uppgick det totala antalet beviljade uppehållstillstånd till ca 99 000, inkluderande såväl besök och bosättning (ca 88 000) som flyktingar och skyddsbehövande m.fl. (ca 11 000). var uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning. I motionerna Sf3 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del, Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 11 i denna del samt Sf368 av m.fl. (V) yrkande 23 i denna del begärs tillkännagivanden om en översyn av reglerna för anhöriginvandring. Motionärerna anser att det saknas en s.k. sista-länken-bestämmelse som kan ge åldrade föräldrar möjlighet att återförenas med vuxna barn. Även i motion Sf340 av och (KD) begärs ett tillkännagivande om att återinföra sista-länken-bestämmelsen för en äldre förälder. I motionerna Sf3 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del och Sf377 av (S) yrkande 3 begärs tillkännagivanden om att reglerna för anhöriginvandring bör ses över vad avser tillämpningen av den s.k. 18-årsregeln. Enligt motionärerna finns det problem när det gäller barn som fyller under ärendets handläggning. Också i motionerna Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 11 i denna del samt Sf368 av m.fl. (V) yrkande 23 i denna del begärs tillkännagivanden om en översyn av reglerna i syfte att undanröja problem när det gäller tillämpningen av 18-årsregeln på barn som uppnått denna ålder under ärendets handläggning. och (M) begär i motion Sf272 ett tillkännagivande om en översyn av utlänningslagen. Motionärerna anser att i asylprocessen bör, när det gäller 18-årsgränsen för barn, gränsen räknas från tidpunkten då ett ärende väcks i stället för från beslutstidpunkten. I motion Sf5 av (SD) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om en översyn av regelverken för anhöriginvandring i syfte att strama åt dessa. I motion Sf385 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 4, 6 och 7 begärs tillkännagivanden om att för att äkta makar och därmed jämställda personer som önskar återförenas med en härboende make eller maka ska få uppehållstillstånd ska dels båda parter vara över , dels den härboende personen inte ha mottagit försörjningsstöd som föregår tidpunkten för ansökan, dels den härboende personen inte vara dömd för våld eller hot mot en partner , dels parets samlade anknytning till vara större än till något annat land, såvida inte den härboende personen är svensk medborgare eller medborgare i ett EU/EES-land eller har bott i landet under . Vidare ska en person som söker uppehållstillstånd på grund av anknytning underteckna en anpassningsförklaring där han eller hon förbinder sig att delta i det svenska samhällslivet efter bästa förmåga och att följa svenska lagar och regler. Utskottet kan konstatera att personer som ingår i den s.k. kärnfamiljen har en principiell rätt att få uppehållstillstånd. För övriga nära anhöriga ställs emellertid högre krav för familjeåterförening. Antingen krävs att det fanns en hushållsgemenskap och ett beroendeförhållande mellan släktingarna redan i hemlandet eller att det finns synnerliga skäl för uppehållstillstånd. Utskottet finner inte skäl för att nu göra något tillkännagivande om vidgade möjligheter till uppehållstillstånd för anhöriga utanför kärnfamiljen. Utskottet förutsätter att regeringen följer praxisutvecklingen. Utskottet noterar vidare, liksom i betänkande 2009/10:SfU12 Försörjningskrav vid anhöriginvandring, att ska ge förtur i ett ärende om en sökande som åberopar anknytning till en förälder kommer att hinna fylla innan ett beslut kan tas med normal handläggningstid. Eventuella brister i handläggningen i detta avseende i enskilda fall är enligt utskottets mening naturligtvis djupt otillfredsställande. Av årsredovisning framgår att verksamhetsområdet besök och bosättning prioriterar ärenden som rör barn utifrån såväl tidsmässiga som andra kvalitetsaspekter. Av prioriteringsordningen framgår att ärenden som rör 17-åriga barn i familjeåterföreningsärenden ska avgöras innan barnet fyller . Utskottet utgår från att det finns säkra rutiner för sådan förtursbehandling hos . Av regeringens överenskommelse med de gröna framgår att ett flertal olika åtgärder avses vidtas för att den enskildes rättssäkerhet inom migrationsprocessen ska öka och för att och migrationsdomstolarnas handläggning av olika ärenden ska förkortas. Motionerna Sf3 yrkande 1 i denna del, Sf272, Sf340, Sf368 yrkande 23, Sf377 yrkande 3 och Sf394 yrkande 11 får anses vara delvis tillgodosedda med detta. Utskottet motsätter sig yrkandet i motion Sf5 yrkande 7 om att reglerna för anhöriginvandring bör ses över i syfte att strama åt dessa. Utskottet anser därmed att inte ska göra några tillkännagivanden med anledning av motion Sf385 yrkandena 1, 2, 4, 6 och 7. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om försörjningskrav vid anhöriginvandring. Jämför reservationerna 24 (S, MP, V) och 25 (SD). Från gäller ett försörjningskrav vid anhöringinvandring. Anknytningspersonen ska kunna försörja sig själv och ha en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och utlänningen. Undantag gäller emellertid: om anknytningspersonen är ett barn, om sökanden är ett barn och den som barnet åberopar anknytning till är barnets förälder, om barnets andra förälder ansöker om uppehållstillstånd tillsammans med barnet, om anknytningspersonen är medborgare i , annan EES-stat eller , om anknytningspersonen har beviljats uppehållstillstånd som flykting eller som alternativt skyddsbehövande, om anknytningspersonen har permanent uppehållstillstånd i och har vistats här med uppehållstillstånd för bosättning samt om det finns särskilda skäl. I motionerna Sf3 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del, Sf4 av m.fl. (MP) yrkande 4, Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 12 samt Sf368 av m.fl. (V) yrkande 24 begärs tillkännagivanden om att försörjningskravet vid anhöriginvandring ska avskaffas. Motionärerna anser att kravet, som har mött förödande kritik, har lett till familjesplittring och att det är oacceptabelt att vissa familjer riskerar att aldrig kunna återförenas. I motionerna anförs det även att försörjningskravet försvårar nyanländas förutsättningar för rehabilitering och integrering. I motion Sf385 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 5 begärs tillkännagivanden om att för att uppehållstillstånd ska kunna beviljas för äkta makar och därmed jämställda personer som önskar återförenas med en härboende make eller maka ska den härboende personen påta sig fullt försörjningsansvar för den part som önskar invandra, och den härboende ska dessutom betala en engångssumma, uppgående till ett prisbasbelopp, som ett bidrag till statens utgifter för maken eller makans svenskundervisning och övriga anpassningskostnader. Vidare ska för äkta makar och därmed jämställda personer som önskar återförenas med en härboende make eller maka den härboende kunna erbjuda en bostad av rimlig storlek. Motionärerna anser att det finns så många undantag från gällande regler om försörjningskrav att praktiskt taget ingen omfattas. I samband med att utskottet behandlade regeringens proposition 2009/10:77 Försörjningskrav vid anhöriginvandring konstaterade utskottet att arbete, språkkunskaper och bostad för den egna familjen är avgörande faktorer för en god integration. Utskottets uppfattning var att även de nyanlända familjemedlemmarnas integration främjas om anknytningspersonen har integrerats i samhället genom att han eller hon är egenförsörjande och har en bostad. Utskottet poängterade också betydelsen av möjligheten till familjeåterförening och vikten av att familjen hålls samlad och menade att försörjningskravet måste utformas på ett sådant sätt att det inte leder till orimliga konsekvenser för berörda barn och familjer. Undantag infördes därför för bl.a. barnfamiljer. Vidare har det inte uppställts något försörjningskrav om anknytningspersonen har haft uppehållstillstånd för bosättning i . Mot bakgrund av att familjeåterföreningsdirektivet (2003/86/EG) anger att försörjningskravet inte får omfatta flyktingar vid familjeåterförening med en make eller maka och underåriga barn har flyktingar och alternativt skyddsbehövande undantagits från försörjningskravet i utlänningslagen. Utskottet, som kan konstatera att försörjningskravet vid anhöriginvandring har införts och som förutsätter att regeringen noga följer frågan, avstyrker motionerna Sf3 yrkande 1 i denna del, Sf4 yrkande 4, Sf368 yrkande 24 samt Sf394 yrkande 12 om att försörjningskravet ska avskaffas. Utskottet kan inte ställa sig bakom yrkandena i motion Sf385 yrkandena 3 och 5 och avstyrker dessa. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. kravet på styrkt identitet. Jämför reservation 26 (S, V). (S) begär i motion Sf324 ett tillkännagivande om att regeringen måste hantera frågan om hur asylrätten och möjligheten till återförening ska kunna vara såväl rättssäker som praktiskt möjlig för sökande från . Motionären anför att tidigare fick en person som tog sig till en svensk ambassad både tillstånd på grund av anknytning och ett främlingspass för resan. Efter en dom i Migrationsöverdomstolen har det i praktiken blivit omöjligt att få ett främlingspass för den som inte kan styrka sin identitet. I motion Sf4 av m.fl. (MP) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om krav på styrkt identitet och utfärdande av främlingspass. Motionärerna anser att de högre kraven på styrkt identitet i princip har omöjliggjort återförening av familjer från bl.a. . Om det inte finns myndigheter som kan utfärda identitetshandlingar bör främlingspass kunna utfärdas ändå. Motionärerna anser att kravet på styrkt identitet inte kan ställas högre än de handlingar m.m. som är möjliga att få från hemlandet. och (MP) begär i motion Sf239 ett tillkännagivande om att regelverket bör anpassas i syfte att garantera familjeåterförening för barn från länder som inte utfärdar godtagbara passhandlingar. Motionärerna pekar på att inte ens dna-analyser anses vara tillräckliga bevis på släktskap och att släktingar i inte har ansetts vara behöriga ställföreträdare för somaliska barn som ansökt om uppehållstillstånd. Problemet torde kunna lösas genom att regelverken för utfärdande av främlingspass och utseende av gode män ändras. I motion Sf277 av (M) begärs ett tillkännagivande om kraven för anhöriginvandring från . Motionären anser att en översyn avseende möjligheten att förändra och förenkla reglerna bör göras. Utlänningslagen kräver att utlänningar ska ha pass vid inresa och vistelse i . Vidare är det enligt EU-lagstiftningen ett villkor för inresa i Schengenområdet att en utlänning innehar en giltig resehandling som tillåter passage vid gränsen. Enligt utskottets mening bör huvudregeln att utlänningar ska ha pass vid inresa och vistelse i , och kravet på klarlagd identitet för att beviljas uppehållstillstånd, ligga fast. Utskottet noterar att gäller att , i vissa fall, ska erbjuda den som ansöker om uppehållstillstånd på grund av familjeåterförening en dna-analys för att visa det släktskap som åberopas. En sådan analys ska bekostas av staten. Under vissa förutsättningar ska den som själv har bekostat en dna-analys kunna få ersättning för kostnaden för denna. Dna-analys ska användas bara om den primära utredningen av släktskapet inte är tillräcklig för att ansökningen, om övriga förutsättningar är för handen, ska kunna bifallas. Enligt regleringsbrevet ska beträffande utlandsmyndigheternas migrationsverksamhet redovisa antalet genomförda dna-tester i samband med prövning av uppehållstillstånd på grund av anknytning till personer bosatta i . När det gäller frågan om utfärdande av främlingspass uttalade utskottet i betänkande 2009/10:SfU8 Genomförande av skyddsgrundsdirektivet och asylprocedurdirektivet att det delar regeringens bedömning att främlingspass ska kunna utfärdas även för andra skyddsbehövande än flyktingar i de fall det föreligger allvarliga humanitära skäl. Utskottet ansåg inte att något tillkännagivande borde göras om att människor vid behov ska kunna erhålla främlingspass om de har gjort sin identitet någorlunda trolig. Utskottet välkomnar att statsrådet i ett svar på en interpellation om identitetskravet vid anhöriginvandring anförde att han har uppmärksammat att vissa grupper, t.ex. somalier, generellt har svårigheter att klarlägga sin identitet och visa upp pass som godtas av svenska myndigheter, varför det kan finnas anledning att i ljuset av den pågående praxisutvecklingen titta närmare på den här frågan. Av överenskommelsen mellan regeringen och de gröna framgår att praxisavgöranden i anhöriginvandringsärenden har fått stora konsekvenser för vissa grupper. Med utgångspunkt i principen om barnets bästa och rätten till familjeåterförening ska en lösning hittas på problematiken med kravet på pass och styrkt identitet i familjeåterföreningsfall. Mot bakgrund av det ovan anförda får motionerna Sf4 yrkande 5, Sf277 och Sf324 anses vara delvis tillgodosedda och motion Sf239 får anses vara till övervägande del tillgodosedd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. den tvååriga prövotiden vid uppehållstillstånd på grund av anknytning. Jämför reservation 27 (V). Uppehållstillstånd kan under vissa förutsättningar beviljas en utlänning som är anhörig till en person som är bosatt i eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i . Uppehållstillstånd ska ges till en utlänning som är gift eller sambo med anknytningspersonen. Om makarna inte stadigvarande sammanbott utomlands ska uppehållstillståndet vara tidsbegränsat vid första beslutstillfället. När uppehållstillstånd beviljas i s.k. nyetablerade förhållanden där makarna inte stadigvarande sammanbott utomlands tillämpas således uppskjuten invandringsprövning. Detta innebär att sökanden först får ett eller flera tidsbegränsade uppehållstillstånd innan ett permanent uppehållstillstånd beviljas. Permanent uppehållstillstånd ges normalt men kan, om det finns särskilda skäl, ges tidigare. Uppehållstillstånd förnyas normalt endast om förhållandet består. Vid prövningen får emellertid, om förhållandet har upphört, ett permanent uppehållstillstånd ges dels om utlänningen har särskild anknytning till , dels om förhållandet har upphört främst på grund av att utlänningen, eller hans eller hennes barn, i förhållandet har utsatts för våld eller annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid, dels om andra starka skäl talar för att utlänningen ska ges fortsatt uppehållstillstånd. Vidare får uppehållstillstånd ges till en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med anknytningspersonen om förhållandet framstår som seriöst och inte särskilda skäl talar emot att uppehållstillstånd ges. Vid prövningen ska särskilt beaktas om den sökande gjort sig skyldig till brottslighet eller brottslighet i förening med annan misskötsamhet. Vidare ska det särskilt beaktas om utlänningen eller utlänningens barn kan antas bli utsatt för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid. Även i dessa fall ska uppehållstillståndet vara tidsbegränsat vid det första beslutstillfället och s.k. uppskjuten invandringsprövning tillämpas. I motion Sf363 av och (S) begärs ett tillkännagivande om att s.k. fruimport bör förebyggas. bör enligt motionärerna ha en skyldighet att upplysa kvinnan om mannen förekommer i belastningsregistret för våldsbrott. I motionerna Sf253 av m.fl. (V) och Ju403 av m.fl. (V) yrkande 14 begärs det att regeringen ska lägga fram förslag till en lagändring för att komma till rätta med de fortsatta missförhållandena med beslut om avvisning av kvinnor som misshandlats eller kränkts av en närstående man under den tvååriga prövotiden. I motion Sf234 av Amineh Kakabaveh (V) begärs ett tillkännagivande om att den tvååriga prövotiden för permanent uppehållstillstånd som gäller , och som i hög grad riktar sig mot utsatta kvinnor, bör avskaffas. och (KD) begär i motion Sf344 yrkande 3 ett tillkännagivande om att lagstiftning och praxis måste ses över så att kvinnor som misshandlats eller kränkts i sitt förhållande före utgången av den tvååriga prövotiden inte utvisas. I yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att utdrag ur brottsregistret, meddelande om besöksförbud samt kontroller utifrån folkbokföringsregistret och register ska inhämtas för en referensperson vid anknytningsinvandring. Vidare begärs ett tillkännagivande om att om referenspersonen inte har dömts för misshandel eller övergrepp av en tidigare sammanboende eller av en maka eller make, men ändå har dömts för brott mot 3, 4 eller 6 kap. eller meddelats besöksförbud, bör sökanden alltid informeras om detta muntligen (yrkande 2). Skånberg (KD) begär i motion Ju355 yrkande 1 ett tillkännagivande om äktenskap som ingås för skens skull. Motionären anser att fördelarna med den enkla hindersprövningen för äktenskap i måste ställas mot risken för bl.a. människohandel och människosmuggling. Enligt familjeåterföreningsdirektivet är uppehållstillstånd en rättighet för makar som vill återförenas. För att uppnå förenlighet med direktivet gjordes därför 2006 vissa ändringar i utlänningslagen. För s.k. nyetablerade förhållanden där makarna inte sammanbott utomlands ska uppehållstillstånd beviljas med uppskjuten invandringsprövning, dvs. uppehållstillståndet ska vara tidsbegränsat vid det första beslutstillfället. Däremot ska någon seriositetsprövning inte ske, och inte heller ska det prövas om särskilda skäl talar emot att uppehållstillstånd ges. Uppehållstillstånd får dock vägras om makarna inte lever tillsammans eller inte har för avsikt att göra det. I samband med införandet av reglerna i utlänningslagen anförde utskottet i betänkande 2005/06:SfU8 bl.a. att försöken att kringgå reglerna skulle kunna komma att öka.