bet · GY01KU20 · 2011-06-01 00:00:00 — Exempel på produkter med dubbla användningsområden som kan användas i samband med utveckling, produktion, hantering, bruk, underhåll, lagring, detektion, identifiering eller spridning av kärnvapen eller andra kärnladdningar är centrifuger, höghastighetskameror, induktionsugnar, kompositer, maråldrat stål, masspektrometrar, pulsgeneratorer, röntgenblixtar, tryckmätare, tändaggregat och vakuumpumpar (Spridning av massförstörelsevapen, en rapport om arbetet med att förebygga och uppdaga spridning av massförstörelsevapen och bärare av sådana vapen, Säkerhetspolisen, 2003, s. 5). Exempel på produkter med dubbla användningsområden som kan användas i samband med utveckling, produktion, hantering, bruk, underhåll, lagring, detektion, identifiering eller spridning av kemiska vapen är blandningskärl, centrifuger, elevatorer, kondensatorer, kopplingar, kylare, prekursorer, pumpar, reaktorer och värmeväxlare (a.a., s. 5). Exempel på produkter med dubbla användningsområden som kan användas i samband med utveckling, produktion, hantering, bruk, underhåll, lagring, detektion, identifiering eller spridning av biologiska vapen är bakteriestammar, centrifuger, fermentorer, filter, kvarnar, pressar, pumpar, spraytorkar, tankar och tillväxtmedia (a.a., s. 5). Exempel på produkter med dubbla användningsområden som kan användas i samband med utveckling, produktion, underhåll eller lagring av missiler som är i stånd att bära massförstörelsevapen är accelerometer, allegeringar, aluminiumpulver, gyro, isostatpress, kompositer, maråldrat stål, målsökare, oxidatorer och verktygsmaskiner (a.a., s. 5). Enligt 4 § lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd och 6 § förordningen (2000:1217) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd, prövas frågor om tillstånd och förbud enligt lagen, rådets förordning (EG) nr 428/2009 eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen, av () eller i vissa fall . Inspektionen ska med eget yttrande lämna över ett ärende till regeringens prövning, om ärendet har principiell betydelse eller annars är av särskild vikt. (prövning regleras i 7 § förordningen.) Regeringen överlämnar en skrivelse till med redogörelse för den svenska exportkontrollpolitiken avseende krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. lämnade regeringen skrivelsen Strategisk exportkontroll 2009 krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden (skr. 2009/10:114). Därefter lämnade regeringen skrivelsen Strategisk exportkontroll 2010 krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden (skr. 2010/11:114). För EU:s medlemsstater finns EU:s generella exporttillstånd EU 001. Huvudregeln är att det inte krävs något tillstånd vid överföring till en annan EU-medlemsstat. Det generella tillståndet gäller med några undantag alla produkter i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 428/2009 beträffande export till , , , , , och . Till skillnad från företag som faller under krigsmateriellagstiftningen krävs inga grundläggande tillstånd för företag som tillverkar eller på andra sätt handlar med produkter med dubbla användningsområden. Dessa företag är heller inte skyldiga att leveransdeklarera. Ett företag är däremot skyldigt att avgiftsdeklarera om företaget tillverkat eller sålt kontrollerade produkter som omfattas av ISP:s tillsyn. I detta sammanhang inräknas försäljning både inom och utom . Om ett företag skulle känna till att en produkt med dubbla användningsområden som inte finns förtecknad i bilaga I till EU-förordningen är avsedd att användas i anslutning till massförstörelsevapen finns en skyldighet för företaget att informera ISP. Därefter gör ISP en bedömning avhuruvida tillstånd ska krävas för exporten (s.k. catch-all). 2009/10:114 s. Frågor om krigsmateriel regleras i lagen (1992:1300) om krigsmateriel. Tillstånd enligt lagen får, enligt 1 §, lämnas endast om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot utrikespolitik. Tillstånd, förbud och undantag i enskilda fall enligt lagen prövas som huvudregel av ISP, men om ärendet har principiell betydelse eller annars är av särskild vikt ska ISP med eget yttrande lämna över ärendet till regeringens prövning; det sagda framgår av 1 a §. När det gäller tillhandahållande får krigsmateriel, som huvudregel, inte tillverkas här i landet utan tillstånd (3 §). Vidare får verksamhet som avser tillhandahållande av krigsmateriel, uppfinningar rörande krigsmateriel och metoder för framställning av sådan materiel inte bedrivas här i landet utan tillstånd, och svenska myndigheter, svenska företag samt den som är bosatt eller stadigvarande vistas här får inte heller utom landet bedriva sådan verksamhet utan tillstånd (4 §). Vidare får svenska myndigheter, svenska företag samt den som är bosatt eller stadigvarande vistas här inte utan tillstånd i det enskilda fallet till någon i utlandet tillhandahålla krigsmateriel som finns i utlandet eller uppfinningar rörande krigsmateriel eller metoder för framställning av sådan materiel (5 §). Krigsmateriel får, som huvudregel, inte heller föras ut ur landet utan tillstånd, om inte annat följer av lagen om krigsmateriel eller annan författning. I fråga om programvaror likställs överföring till utlandet genom telekommunikation eller på något annat liknande sätt med utförsel. Detta framgår av 6 §. Även avtal om tillverkningsrätt m.m. kräver, enligt 7 §, som huvudregel tillstånd. Beträffande marknadsföring m.m. föreskrivs i 11 § att den som har tillstånd enligt 3 eller 4 § liksom svenska statliga myndigheter som bedriver motsvarande verksamhet ska, i den ordning regeringen föreskriver, lämna en redovisning till dels om den marknadsföring av krigsmateriel som bedrivs i utlandet, dels om åtgärder som syftar till avtal som är tillståndspliktiga enligt 7 eller 8 §. Regeringen anförde i propositionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140 s. 95) att det militära försvaret behöver modern försvarsmateriel som är kostnadseffektiv ur ett livscykelperspektiv. Ett medel för detta är att fortsätta främja export av såväl försvarsprodukter som militär teknologi för civil tillämpning. I det fall regeringen har fattat eller kommer att fatta beslut om utveckling av försvarsmateriel bör exportfrämjande genomföras, anförde regeringen i skrivelsen Strategisk exportkontroll 2010 krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden (skr. 2010/11:114 s. 10). En grundläggande utgångspunkt för statens exportfrämjande är att exporten godkänns av ISP. Utskottet genomförde , inom ramen för sin granskningsuppgift enligt regeringsformen, en genomlysning av det svensk-israeliska militära samarbetet. Vad som framkommit i granskningen föranledde inget uttalande från utskottet (bet. 2006/07:KU20 s. 93). Statsrådet besök i m.m. Statsrådet besökte tillsammans med en affärsdelegation . I delegationen ingick företrädare för statligt ägda (Rymdbolaget). I SVT:s program Korrespondenterna, som sändes i SVT2 Handel till varje pris, återges uttalanden av Rymdbolagets företrädare där denne fällt yttranden av innebörd dels att Rymdbolaget kan hjälpa med flyktingsituationen där människor flyr över , dels att Rymdbolaget kan arbeta som oberoende rådgivare och överföra teknik till för övervakning av landets gränser med flyg. Som svar på en icke hörbar fråga i samma program har uttalat följande. För det första är det här ingenting som jag själv har uppgift om så att det vill jag nog kommentera när jag själv har fått den informationen till handa. Därefter har , som svar på reporterns kommentar att hon ju var på plats när de sa att de ville sälja flyktingövervakning till , uttalat För mig handlar det om ett civilt övervakningssystem och jag är helt övertygad om att har väldigt mycket kvar att göra när det gäller mänskliga rättigheter. Men kan man kombinera det, att man blir bättre på mänskliga rättigheter tillsammans med bra övervakningssystem ser inte jag att det är ett hinder. Rymdbolagets havsövervakningssystem MSS 6000 ger, enligt uppgift på Rymdbolagets webbplats, fullständig kontroll över havsytan. Systemet används av kustbevakningar världen över för kontroll av oljeutsläpp och is, övervakning av fiske och sjötrafik, gränsbevakning och sjöräddning. publicerades på Rymdbolagets webbplats uppgifter om att Rymdbolaget skulle leverera tre havsövervakningssystem till . I en faktaruta lämnades följande uppgifter. MSS 6000-systemet för är ett helintegrerat system med SLAR (Side-Looking Airborne Radar), IR/UV(Infrared/Ultraviolet)-skanner, FLIR, kamera och videokamera, (), och kommunikation via satellit och HF-radio. Information från sensorerna presenteras för operatören på en bildskärm i ett specialdesignat operatörsstativ. Presentationen sker i realtid och är integrerad med en digital karta. Kartan visar flygplanets position med tidsangivelser markerade på flygrutten. Kartan har ett antal valbara användardefinierade kartlager med georefererade data från SLAR, IR/UV, , observationer, målbeskrivningar och anteckningar om var och när kamera- och videobilder togs. Alla data från missionen sparas och sammanställs i en rapport och kan sändas vidare till operationsbasen eller andra enheter. publicerades följande uppgifter på Rymdbolagets webbplats. Med anledning av programinslagen i kvällens Aktuellt och Korrespondenterna vill Rymdbolaget klargöra att företaget inte har några affärer med . Rymdbolagets havsövervakningssystem är framtaget för miljöövervakning, fiskekontroll och sjöräddning och har sålts till ett flertal länder bland annat , , , , , och . Corporate Social Responsibility (CSR) Corporate Social Responsibility innefattar, enligt uppgift på webbplats, ett företags insatser för socialt, miljömässigt och etiskt ansvarstagande med syfte att kombinera företagets ekonomiska framgång med hållbar utveckling i de miljöer och länder där man verkar. Grundläggande dokument på området är riktlinjer för multinationella företag och FN:s Global Compact. riktlinjer för multinationella företag har, enligt uppgift på regeringens webbplats, förhandlats fram i samarbete med fackföreningarnas, arbetsgivarnas och enskilda organisationers representanter vid i . Dessa står bakom riktlinjerna. riktlinjer för multinationella företag är frivilliga. De anslutna ländernas regeringar har åtagit sig att främja riktlinjerna genom att bl.a. inrätta nationella kontaktpunkter (NKP). främjar också riktlinjerna genom sekretariatet för globalt ansvar. På regeringens webbplats uppges det att riktlinjer för multinationella företag i korthet innehåller bl.a.: Allmänt: Respektera mänskliga rättigheter, bidra till en hållbar utveckling och de anställdas fortbildning. Information: Ge god information om sin verksamhet och sina produkter och tjänster, såväl finansiell som annan. Anställda: Respektera de anställdas fackliga rättigheter, samarbeta på olika sätt med de anställdas representanter och motarbeta barnarbete. Informera om och lindra negativa konsekvenser av nedläggningar. Miljö: Sträva efter kontinuerlig förbättring. Skydda miljö, hälsa och säkerhet till exempel genom miljöledningssystem och att tillämpa försiktighetsprincipen. Utveckla och tillhandahålla produkter och tjänster utan olämplig miljöpåverkan. Korruption: Inte ge mutor samt främja öppenhet och de anställdas medvetenhet om företagets policy mot mutor. Konsumentintressen: Ge information om produkter till konsumenter och etablera rutiner för att lösa konsumenttvister. Vetenskap och teknik: Sträva efter att överföra teknik och kunskap till värdlandet. Konkurrens: Inte samarbeta med konkurrenter så att konkurrensen begränsas. FN:s Global Compact's tio principer inom områdena mänskliga rättigheter, arbetsliv, miljö och arbete mot korruption härleds från bl.a. FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna, Internationella arbetsorganisationens förklaring om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet, Rio-deklarationen om miljö och utveckling samt FN:s konvention mot korruption. När det gäller de mänskliga rättigheterna ska företag enligt princip 1 stödja och respektera skyddet av internationellt utropade mänskliga rättigheter och enligt princip 2 förvissa sig om att de inte deltar i någon kränkning av mänskliga rättigheter. På området arbetsliv innebär princip 3 upprätthållande av föreningsfriheten och effektivt erkännande av rätten till kollektiva förhandlingar, princip 4 upphörande av alla former av tvångsarbete, princip 5 aktivt slopande av barnarbete samt princip 6 eliminerande av diskriminering vad gäller anställning och sysselsättning. har genom en skrivelse som ställts till begärt följande. En kommentar om hur marknadsföring av Rymdbolagets havsövervakningssystem förhåller sig till åtaganden vad gäller flyktingar. En kommentar om hur marknadsföring av Rymdbolagets havsövervakningssystem förhåller sig till vad regeringen anfört om att främjandet av mänskliga rättigheter ska genomsyra hela utrikespolitiken. En redogörelse för i vad mån, och i så fall i vilka avseenden, överväganden gjordes inför statsrådet resa till om hur det statsägda Rymdbolagets havsövervakningssystem är att bedöma utifrån gällande regler om produkter med dubbla användningsområden. De kommentarer i övrigt som föranleds av anmälan eller denna promemoria. Som svar har översänts en inom upprättad promemoria (bilaga A4.3.2). I promemorian lämnas följande samlade svar. Inledningsvis kan konstateras att Rymdaktiebolaget anfört att deras havsövervakningssystem MSS 6000 används av kustbevakningar världen över för kontroll av oljeutsläpp och is, övervakning av fiske och sjötrafik, gränsbevakning och sjöräddning. Systemen har installerats i ett antal olika flygplanstyper i ett antal länder över hela världen bland andra , , , , , och . När företagardelagationen åtföljde handelsminister till förelåg inte några internationella sanktioner mot . 6000 är föremål för kontroll enligt EU:s förordning om produkter med dubbla användningsområden (PDA-förordningen)6[ Rådets förordning (EG) nr 428/2009 av om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden.]. Utgångspunkten är att produkter med dubbla användningsområden (PDA-produkter) ska kunna exporteras men att tillstånd krävs från behörig myndighet (i detta fall , , enligt 4 § lagen [2000:1064] om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd). Att en produkt hamnar på en kontrollista innebär inte automatiskt att export av denna produkt förbjuds. Listningen är närmast ett utpekande av att detta är en känslig produkt. Vid en prövning av om exporttillstånd ska beviljas eller avslås ska, enligt art. 12 i PDA-förordningen, ett lands förpliktelser och åtaganden i relevanta internationella icke-spridningssystem och internationella fördrag beaktas, inklusive bl.a. . Vad gäller marknadsföring av produkter med dubbel användning är inte detta tillståndspliktigt enligt regelverket. Inte heller marknadsföring av försvarsmateriel. ISP har inte mottagit någon ansökan om exporttillstånd för havsövervakningssystem MS 6000 till och Rymdaktiebolaget har inte sålt utrustning till . Någon prövning av exporttillstånd för nämnda produkter har således inte aktualiserats. följer sina åtaganden när det gäller efterlevnad av och att alla individer som kommer till för att söka asyl har rätt att få sin ansökan prövad. EU har antagit gemensamma regler om asylrätt, i form av minimiregler, i det som kallas skyddsgrundsdirektivet. Varje stat har i kraft av sin suveränitet en rätt att skydda sina gränser, i enlighet med folkrättens regler. Regelverken kring flyktingar och asylrätt innehåller i sig ingen koppling till gränsövervakning eller marknadsföring av gränsövervakningssystem. Regeringen lyfter i det internationella samarbetet beträffande asyl- och migrationsfrågorna fram internationella konventioner och överenskommelser om mänskliga rättigheter. Stor vikt läggs vid dialog och partnerskap med tredje länder för att gemensamt förbättra hanteringen av migration genom kapacitetsuppbyggnad och samarbete mellan ursprungs-, transit- och destinationsländer. Värnandet av de mänskliga rättigheterna är centralt i svensk utrikespolitik liksom i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. och EU agerar för att påtala övergrepp och påverka utvecklingen. En viktig svensk utgångspunkt i relationerna mellan och på migrationsområdet har konsekvent varit att principen om internationellt skydd och s.k. non-refoulement inte får åsidosättas. Regeringen stödjer att näringslivet tar sitt ansvar för mänskliga rättigheter, i synnerhet på marknader som brister avseende nationella lagar och förordningar. Utgångspunkten för arbetet är de internationella ramverken, riktlinjer för multinationella företag samt FN Global Compacts tio principer som innebär att företag tar sitt samhällsansvar. Utskottet höll utfrågning med statsrådet (bilaga B8). Därvid uttalade statsrådet följande. Angående syftet med delegationsresor till skilda länder. Syftet är att agera dörröppnare för företagen, att lösa upp handelspolitiska knutar samt att ha en dialog kring mänskliga rättigheter och andra viktiga frågor med politiker och företagare. är väldigt aktivt när det gäller CSR (Corpoporate Social Responsability). CSR vilar på fyra olika ben, mänskliga rättigheter, miljöhänsyn, arbete mot korruption och arbetstagarens rättigheter på arbetsplatsen. Det är ett område som alltid framhåller, och gjorde så även i . Handeln är viktig för , därför att vår export motsvarar av vår BNP, och det är viktigt att vara tidigt inne även på svåra marknader, som man kan beteckna bl.a. som. Handeln kan också bidra till andra viktiga mål: till att stärka mänskliga rättigheter, till spridandet av svenska värderingar, till bättre ekonomiska villkor för fattiga människor och till möjligheter att kommunicera med omvärlden och med varandra, som vi ser hända i . Frågan om det moraliskt riktiga i att sälja en viss produkt till ett visst land, givet att det inte finns några sanktioner eller lagar som lägger hinder i vägen för export, bör främst riktas till det aktuella företaget. Men detta är inte några enkla frågor, för tekniken är ofta tveeggad. Den kan rädda liv, och den kan hota liv. Den kan värna mänskliga rättigheter, och den kan hota mänskliga rättigheter. Angående KU:s skriftliga frågor i granskningsärendet Det finns ingen koppling mellan å ena sidan gränsövervakning eller marknadsföring av gränsövervakningssystem och å den andra sidan flyktingar och asylrätt. Marknadsföring av Rymdbolagets havsövervakningssystem förhåller sig således inte alls till åtaganden vad gäller flyktingar. Men självklart följer sina åtaganden enligt . När det gäller hur marknadsföring av Rymdbolagets havsövervakningssystem förhåller sig till vad regeringen anfört om att främjandet av mänskliga rättigheter ska genomsyra hela utrikespolitiken, agerar och EU för att påtala övergrepp och påverka utvecklingen. En viktig svensk utgångspunkt i relationerna mellan och på migrationsområdet har konsekvent varit att principen om internationellt skydd och s.k. non-refoulement inte får åsidosättas. Regeringen stöder att näringslivet tar sitt ansvar för mänskliga rättigheter, i synnerhet på marknader som brister avseende nationella lagar och förordningar, där utgångspunkten för arbetet är de internationella ramverken, riktlinjer för multinationella företag samt FN:s Global Compacts tio principer som innebär att företag tar sitt samhällsansvar. När det gäller i vilken mån och i så fall i vilka avseenden det gjordes överväganden om hur det statligt ägda Rymdbolagets havsövervakningssystem är att bedöma utifrån gällande regler om produkter med dubbla användningsområden, faller det närmast på sin egen orimlighet att t.ex. eller UD skulle sitta och detaljgranska varje produkt som varje företag som följer med på dessa resor har och vill marknadsföra. Men statsrådet förväntar sig att de företag som deltar i resorna agerar i enlighet med acceptabla normer och principer för mänskliga rättigheter och CSR. Vidare är marknadsföring av produkter med dubbla användningsområden inte tillståndspliktig. Utgångspunkten är att produkter med dubbla användningsområden (PDA) ska kunna exporteras, till skillnad från försvarsmateriel, där utgångspunkten är att export är förbjuden men att undantag kan göras. Det finns inte någon av regeringen beslutad policy eller manual för hur statsråd ska agera vid försäljningsresor. Man följer dock alltid FN-sanktioner, EU-sanktioner och, om det förekommer, vapenembargon. Handlar det om krigsmateriel finns en specifik lagstiftning, där ISP som självständig myndighet gör en bedömning tillsammans med det parlamentariskt tillsatta . Ärenden av större vikt kan lyftas till regeringen; det sker dock mycket sällan. PDA följer ett annat system som innebär att de ska godkännas av ISP vid utförsel. Man följer de sanktioner och den lagstiftning som finns, och vet att svenska företag är bland världens bästa på att utöva CSR och följa de riktlinjer som finns i FN:s Global compact, riktlinjer osv. Statsrådet hade ingen kontakt med ISP före avresan till . Företagen är mycket aktiva i fråga om att föra upp CSR på sin egen agenda. De ser vikten av att arbeta med CSR-frågor och att detta stärker deras varumärke. Dessutom sprider de dessa värderingar till andra internationella företag och ser att andra agerar på ett liknande sätt tillbaka, för att det över huvud taget ska bli handel. CSR är företagsägt och företagsdrivet; vad regeringen gör är att lyfta frågan i lämpliga fora, t.ex. i svåra länder där det inte förekommer lika mycket CSR på agendan. Vi talar också om vikten av CSR med företagen inför delegationsresor. Inför en sådan resa hålls ofta ett möte hemma på UD, just för att se företagens förväntningar och också tala om vikten av CSR, vilket betonas extra inför resor till svårare länder. I hölls en samling med företagen direkt efter ankomsten dit. Då talades det om mänskliga rättigheter, hur svenska företag ska agera i svåra länder och alla de frågor som gäller CSR. Beredning av vilka resor statsrådet ska delta i, vilka företag som följer med, vilka produkter som marknadsförs och vilka man träffar kan se ut på olika sätt. En resa kan föranledas av en inbjudan från ett lands handelsminister att resa dit med en handelsdelegation, av en bedömning att ska närma sig ett land för att upptäcka nya marknader eller av att ett land är ett stort och viktigt land för export. Grundregeln är att följa FN- och EU-sanktioner och gällande lagar och regler. Angående information om och dess regim före avresan Statsrådet får regelmässigt information om det land en förestående resa avser. Inför varje resa sker en noggrann genomgång som bl.a. innefattar den senaste informationen om hur läget ser ut i landet. Läget i då, , var väldigt annorlunda mot läget . Då handlade det om ökade kontakter med . EU hade långa diskussioner om avtal vad gäller handel, viseringsfrågor och flyktingfrågor, och hade kontakter med flera europeiska länder. Från libysk sida var man också intresserad av svensk miljöteknik, och , för att bygga telesystem. Det är något som har gjort skillnad för människor i . Deltog i den svenska delegationen gjorde åtta företag, nämligen , Euroland (tjänster till börser bl.a.), , , Rymdbolaget, Swegon (klimat och ventilation), och Condrill. På den libyska sidan deltog, utöver den libyska staten, libyska investerare och något libyskt företag men statsrådet kan inte säga exakt hur många och vilka de var. Svåra länder eller svåra marknader kan innebära mycket: diktaturer naturligtvis, länder där det förekommer väldigt mycket korruption, länder som är sköra demokratier men där det fortfarande förekommer extremt mycket korruption och länder med svåra säkerhetslägen. Export av krigsmateriel förekommer över huvud taget inte från till .