bet · GY01CU15 · 2011-02-17 00:00:00 — 2010/11:CU15 Associationsrättsliga frågor m.m. I betänkandet behandlar utskottet ett femtontal motionsyrkanden om associationsrättsliga frågor från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena gäller bl.a. könsfördelningen i bolagsstyrelser, lagen om ekonomiska föreningar, regler för socialt företagande och ytterligare lagstiftning om franchising. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns två reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Könsfördelningen i bolagsstyrelser m.m. avslår motionerna 2010/11:C201, 2010/11:C217, 2010/11:C248, 2010/11:C259 yrkande 1 och 2010/11:C270. Reservation 1 (S, V) Avskaffande av kravet på aktiekapital avslår motion 2010/11:C233. Avskaffande av kravet på bolagsstämma avslår motion 2010/11:C258. Lagen om ekonomiska föreningar avslår motionerna 2010/11:C347 och 2010/11:N421 yrkande 5. Regler för socialt företagande avslår motionerna 2010/11:C305 yrkande 1 och 2010/11:N421 yrkande 4. avslår motion 2010/11:C322. Ytterligare lagstiftning om franchising avslår motionerna 2010/11:C219 och 2010/11:C239. Reservation 2 (S) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (M), (M), (S), (M), (M), (S), (S), Per Lodenius (C), (S), (M), (KD), (SD), (S) och Amineh Kakabaveh (V). I betänkandet behandlas sammanlagt ett femtontal motionsyrkanden om associationsrättsliga frågor från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena gäller bl.a. könsfördelningen i bolagsstyrelser, lagen om ekonomiska föreningar, regler för socialt företagande och ytterligare lagstiftning om franchising. Motionsförslagen finns i bilagan. Könsfördelningen i bolagsstyrelser m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med förslag på lagstiftning om könsfördelningen i bolagsstyrelser m.m. Jämför reservation 1 (S, V). I motion 2010/11:C201 föreslår (S) ett tillkännagivande om att regeringen bör lägga fram förslag till ändringar i aktiebolagslagen som innebär att av vardera könet ska vara representerat i de större bolagens styrelser. I motionerna 2010/11:C217 av (S), 2010/11:C248 av och (båda MP) och 2010/11:C259 yrkande 1 av (S) framställs liknande förslag. I motion 2010/11:C270 föreslår och (båda S) ett tillkännagivande om att regeringen bör lägga fram förslag till ändringar i aktiebolagslagen som innebär att av vardera könet ska vara representerat i bolagens valberedningar och styrelser. Näringsminister lyfte i ett frågesvar fram initiativet Styrelsekraft. Det är ett exklusivt mentorprogram som ger 200 högt kvalificerade kvinnor tillgång till befintliga styrelsenätverk och möjlighet att vidareutveckla sin kompetens inom styrelsearbete. Intresset för att delta i programmet har enligt näringsministern varit mycket stort 1 400 kvinnor från hela landet ansökte om att få delta (svar på fr. 2009/10:142). Jämställdhetsminister anförde i ett frågesvar att det är viktigt att andelen kvinnor på chefspositioner och i styrelser ökar, såväl i privata bolag som i statliga. Jämställdhetsministern framhöll att regeringen sedan den tillträdde har arbetat för att andelen kvinnor på chefspositioner och i styrelser ska kunna öka. Som ett av flera exempel nämnde ministern det nationella styrelseprogrammet för kvinnor Styrelsekraft. Det syftar till att lyfta fram och synliggöra kvinnor med styrelsekompetens, vilket bör underlätta bl.a. för valberedningarna i deras rekryteringsarbete. Jämställdhetsministern betonade att hon vill se ett jämställt samhälle där vi bedöms efter vår kompetens och våra förmågor och meriter, oavsett vilket kön vi har. Enligt jämställdhetsministern är emellertid lagstadgad kvotering av kvinnor och män till bolagsstyrelser inte en lämplig metod för att förbättra jämställdheten i näringslivet (svar på fr. 2009/10:459). Som utskottet uttalat tidigare, när liknande motionsyrkanden som de nu aktuella behandlats av , anser utskottet att rådande förhållanden vad gäller könsfördelningen i bolagsstyrelser inte är tillfredsställande (se t.ex. bet. 2008/09:CU14 och bet. 2009/10:CU13). Förhållandena ger anledning till eftertanke, men det bör enligt utskottets mening trots allt inte komma i fråga att lagstiftningsvägen tvinga fram en ändring. En jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser måste alltså främjas med andra medel. Utskottet vill här peka på att man enligt Svensk kod för bolagsstyrning ska eftersträva en jämn könsfördelning i styrelsen och att vissa bolag enligt noteringskraven på Stockholmsbörsen är skyldiga att tillämpa koden. Dessutom vill utskottet framhålla att beslutade om riktade insatser för att främja kvinnors företagande och för att stärka kunskaperna om kvinnors företagande. Satsningen omfattade under 20072009 (prop. 2006/07:1 utg.omr. 24 avsnitt 3.14.2, bet. 2006/07:NU1, rskr. 2006/07:6263). beslutade att den treåriga insats som genomförts skulle förlängas och omfatta ytterligare (prop. 2009/10:1 utg.omr. 24 avsnitt 3.5.2, bet. 2009/10:NU1, rskr. 2009/10:146148). För att särskilt synliggöra kvinnors företagande och inspirera fler kvinnor att starta företag har regeringen tagit initiativ till det nationella styrelseprogrammet för kvinnor Styrelsekraft. Det är ett exklusivt mentorprogram som ger 200 högt kvalificerade kvinnor tillgång till befintliga styrelsenätverk och möjlighet att vidareutveckla sin kompetens inom styrelsearbete. Intresset för att delta i programmet har varit mycket stort 1 400 kvinnor från hela landet ansökte om att få delta. Med det anförda vidhåller utskottet sitt tidigare ställningstagande och föreslår därför att avslår motionerna. Avskaffande av kravet på aktiekapital Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med förslag om avskaffande av kravet på aktiekapital för att kunna starta ett aktiebolag. I motion 2010/11:C233 anför och (båda M) att kravet på eget kapital för att kunna starta ett aktiebolag medför större skada än nytta för svensk ekonomi. Motionärerna anser därför att kravet på eget kapital för att kunna starta ett aktiebolag ska tas bort. Ett tillkännagivande yrkas med detta innehåll. gäller enligt 1 kap. 5 § aktiebolagslagen (2005:551) att aktiekapitalet i privata aktiebolag ska uppgå till (prop. 2009/10:61, bet. 2009/10:CU12, rskr. 2009/10:188). I likhet med vad utskottet framhöll i samband med att gränsen för lägsta tillåtna aktiekapital sänktes från till anser utskottet att aktiekapitalet fyller en funktion som spärr mot ogenomtänkt och oseriöst företagande. Att det krävs ett kapitaltillskott av den som vill starta ett aktiebolag i någon mån för att företagaren har en genomtänkt och hållbar affärsidé, som han eller hon är beredd att satsa en del egna medel på för att förverkliga. Att aktieägaren själv satsar kapital kan vidare antas minska benägenheten hos företagaren att ta alltför stora risker i verksamheten. Ett kapitalkrav utgör också ett visst hinder mot att aktiebolagsformen utnyttjas för oseriösa syften eller för att nå skattemässiga fördelar. Med det anförda föreslår utskottet att avslår motionen. Avskaffande av kravet på bolagsstämma Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med förslag om avskaffande av kravet på bolagsstämma i små privata aktiebolag. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete inom . I motion 2010/11:C258 föreslår och (båda M) att kravet på bolagsstämma i små privata aktiebolag ska avskaffas. Ett tillkännagivande yrkas med detta innehåll. Aktieägarnas rätt att besluta i bolagets angelägenheter utövas vid en bolagsstämma, som regleras i 7 kap. aktiebolagslagen (2005:551). Bolagsstämman, som är bolagets högsta beslutande organ, kan om inte annat följer av lag eller bolagsordning avgöra varje fråga som rör bolaget. Bolagsstämman kan vara ordinarie eller extra. Ordinarie stämma ska hållas minst en gång , vid vilken årsredovisningen och revisionsberättelsen ska läggas fram (årsstämma). Extra stämma ska hållas om styrelsen finner skäl därtill eller om det begärs av bolagets revisor eller ägare till minst en tiondel av aktierna. tillkallade regeringen en särskild utredare för att bl.a. överväga ändringar i aktiebolagslagen och aktiebolagsförordningen som innebär förenklingar för aktiebolagen. Arbetet var särskilt inriktat på de små aktiebolagens behov av förenklade associationsrättsliga regler. Utredningen, som antog namnet Utredningen om ett enklare aktiebolag, har redovisat sina förslag i delbetänkandet Aktiekapital i privata aktiebolag (SOU 2008:49) och i slutbetänkandet Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. (SOU 2009:34). I slutbetänkandet anför utredningen att det i aktiebolagslagen inte finns några uttryckliga bestämmelser om att bolagsstämmobeslut kan ersättas genom överenskommelser mellan aktieägarna. Bolagsstämman är, sådan den framträder i lagtexten, ett muntligt förfarande. Enligt utredningen kan stämman dock genomföras genom en s.k. skrivbordsstämma, vilket i korthet innebär att bolagsstämmobeslut fattas utan att aktieägarna är närvarande vid ett sammanträde och att ett stämmoprotokoll i stället cirkuleras mellan samtliga aktieägare som skriver under detta. Samtliga aktieägare måste vara eniga om att avvika från formföreskrifterna i 7 kap. aktiebolagslagen. Däremot måste enigheten inte nödvändigtvis avse de materiella beslut som fattas. Genom att varje aktieägare kan vägra att medverka till ett sådant förfarande och därmed tvinga fram att en muntlig bolagsstämma hålls anses aktieägarnas intressen vara tillräckligt tillgodosedda. Enligt utredningen torde skrivbordsstämma vara det vanliga i det stora flertalet mindre bolag, särskilt sådana med endast en aktieägare. Utredningen konstaterar att även om de flesta formkrav för bolagsstämma är obligatoriska utgör dessa inget hinder mot att avvika från kraven om aktieägarna är överens. Vidare fyller formkraven sin funktion även i ett aktiebolag med ett fåtal ägare när dessa har motstridiga intressen. Mot bakgrund av den möjlighet som finns till s.k. skrivbordsstämma är det enligt utredningen svårt att hitta en ordning som i praktiken skulle innebära en förenkling för de minsta privata aktiebolagen. Detta gäller även i enmansbolagen där beslut formaliseras genom bolagsstämmoprotokollet. Utredningens bedömning är därför att det inte finns skäl att föreslå en annan ordning för bolagsstämma för aktiebolag med en eller ett fåtal ägare. Utredningen gör vidare bedömningen att något förtydligande om möjligheten till skrivbordsstämma inte bör tas in i aktiebolagslagen. I stället bör information om innebörden av och möjligheten till skrivbordsstämma tillhandahållas genom . Utredningens förslag är föremål för beredning inom . Med hänvisning till det pågående beredningsarbetet inom anser utskottet att motionen bör avslås. Lagen om ekonomiska föreningar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör lagen om ekonomiska föreningar. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför särskilt yttrande (S). m.fl. (S) anför i motion 2010/11:C347 att det, för att upprätthålla konkurrensen mellan olika associationsformer, är av yttersta vikt att lagstiftningen är neutral i förhållande till olika associationsformer. Motionärerna välkomnar därför den pågående översynen av lagen om ekonomiska föreningar som, enligt motionärerna, bör syfta till att skapa en mera flexibel företagsform som kan vara konkurrenskraftig i förhållande till andra associationsformer och som lever upp till kooperationens krav. I motionen begärs ett tillkännagivande i enlighet härmed. I motion 2010/11:N421 yrkande 5 föreslår m.fl. (MP) ett tillkännagivande om att regeringen bör se över lagen om ekonomiska föreningar i syfte att undersöka eventuella fördelar med att dela upp den juridiska personen i två delar för att tydliggöra den icke vinstdrivande formen. presenterade sitt slutbetänkande En ny lag om ekonomiska föreningar (SOU 2010:90). Utredningen konstaterar bl.a. att förutsättningarna för ett sådant företagande som sker i den ekonomiska föreningens form har förändrats betydligt. Konkurrensen från företagande i annan form har ökat. har det etablerats nya slag av kooperativ. Användningen av den ekonomiska föreningsformen har dock hämmats av att regelverket ibland har uppfattats som otillräckligt eller osäkert. Den nuvarande lagen om ekonomiska föreningar är, enligt utredningen, dessutom i behov av en genomgripande språklig och redaktionell omarbetning. För att underlätta för företagen bör regleringen också göras mera tydlig och överskådlig. I en del avseenden finns det också ett behov av att anpassa lagen om ekonomiska föreningar till bestämmelserna aktiebolagslag. Allt detta har föranlett utredningen att föreslå en helt ny lag om ekonomiska föreningar. Utredningens förslag är föremål för remissbehandling. Motionsyrkanden om en översyn av lagen om ekonomiska föreningar har behandlats av utskottet , i betänkande 2009/10:CU13. Motionsyrkandena har avstyrkts med hänvisning till pågående beredningsarbete. har följt utskottet. slutbetänkande är nu föremål för remissbehandling. Utskottet anser att det pågående arbetet inte bör föregripas genom någon åtgärd från sida. Motionerna bör därför avslås. Regler för socialt företagande Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om krav på särskild lagstiftning för socialt företagande. Utskottet hänvisar till pågående arbete. I motion 2010/11:C305 föreslår och (båda MP) ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda möjligheten att införa en bolagsform utifrån idén om s.k. stakeholders companies. Grundtanken är att skapa en företagsform där alla som berörs (stakeholders) av ett företags verksamhet också bör ha inflytande över driften. Det kan t.ex. handla om ägare, anställda, underleverantörer, konsumenter, ortsbor eller framtida generationer (företrädda av miljöorganisationer eller annan ekologisk kompetens). I motion 2010/11:N421 yrkande 4 föreslår m.fl. (MP) ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda om det krävs en särskild lagstiftning för sociala företag. konstaterar i sitt slutbetänkande (SOU 2010:90) att gällande rätt medger att en ekonomisk förening har andra syften än det grundläggande syftet att främja medlemmarnas ekonomiska intressen. Utredningen hänvisar till att det i doktrinen har uttalats att det inte bör vara ett registreringshinder att en förening har dubbla syften, på så sätt att verksamheten dels ska gynna föreningsmedlemmars ekonomiska intressen, dels fullfölja ett ideellt syfte. Enligt vad utredningen kommit fram till förefaller det inte som att nuvarande lagstiftnings krav på att ekonomiska föreningars verksamhet ska gynna medlemmarnas ekonomiska intressen orsakar några särskilda problem. Föreningar med social verksamhet brukar inte vägras registrering, och godkänner regelmässigt stadgeformuleringar som innebär att den aktuella föreningens ändamål är att främja medlemmarnas ekonomiska och sociala intressen, dvs. föreningar med dubbla syften. anser dock att för en del sociala företag kan såväl aktiebolagsformen som den ekonomiska föreningsformen framstå som främmande, medan den ideella föreningsformen framstår som alltför oreglerad och osäker. Det talar, enligt utredningen, för att det bör finnas någon form av associationsrättslig reglering, avsedd särskilt för sociala företag med utpräglat ideella syften. Denna fråga kräver, enligt utredningen, emellertid överväganden som utredningen inte har haft möjlighet att göra inom ramen för uppdraget. Som tidigare nämnts är utredningens förslag föremål för remissbehandling. I ett meddelande från kommissionen om den inre marknaden presenteras femtio förslag för att arbeta, driva företagsverksamhet och handel bättre tillsammans, KOM(2010) 608. När det gäller den sociala marknadsekonomin presenteras tre förslag till en inre marknad som grundar sig på en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft. För det första bör initiativet för socialt entreprenörskap leda till att talangkapital och ekonomiska resurser som redan finns i medlemsländerna frigörs. I den andra delen, som rör de rättsliga formerna, föreslås initiativ för att förbättra den rättsliga miljö som utgör strukturen för vissa delar av den sociala ekonomins verksamheter. I den sista delen som rör företagsstyrning och företagens sociala ansvar föreslås ett initiativ till omdefiniering av företagens roll i dagens samhälle. På förslag av talmannen har meddelandet hänvisats till näringsutskottet för granskning. Utskottet har presenterat resultatet av sin granskning i betänkande 2010/11:NU10. Utskottet kan konstatera att frågor som ligger i linje med motionsönskemålen är föremål för arbete såväl nationellt som inom EU. Utskottet anser därför att det inte finns skäl att föreslå någon åtgärd från sida med anledning av motionerna. De bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande som rör ändringar i stiftelselagen. I motion 2010/11:C322 anför och (båda M) att 6 kap. 4 a § stiftelselagen bör upphävas. Motionärerna konstaterar att regeringen tagit vissa steg i rätt riktning för ökad frihet för vissa stiftelser som finansierar forskning och anser att det är positivt att regeringen inte längre ska utse och entlediga samtliga styrelseledamöter i stiftelserna. Enligt motionärerna bör nu regeringen ta ytterligare ett steg och lämna ett förslag till upphävande av 6 kap. 4 a § stiftelselagen. Genom att paragrafen upphävs kan inte forskningsstiftelserna ånyo bli föremål för inskränkningar. Ett tillkännagivande yrkas med detta innehåll. Stiftelselagen (1994:1220) innehåller en civilrättslig reglering av stiftelseinstitutet samt bestämmelser om tillsyn. Lagen gäller såväl för stiftelser som har bildats av enskilda som för stiftelser som har bildats av staten eller andra offentliga organ. I stiftelselagen slås bl.a. fast under vilka förutsättningar föreskrifterna i ett stiftelseförordnande får ändras, s.k. permutation. Det finns ett stort antal stiftelser som har bildats av staten. Under 19911994 bemyndigade regeringen att med de tidigare löntagarfondsmedlen som kapital inrätta sammanlagt elva stiftelser. I och med bildandet av dessa stiftelser skedde en utskiftning av kapital som förvaltades av de fem löntagarfondsstyrelserna. Enligt de ursprungliga stiftelseförordnandena skulle regeringen utse samtliga styrelseledamöter i stiftelserna i samband med att de bildades. Därefter skulle stiftelsernas styrelser till huvuddelen utses av stiftelserna själva, och styrelserna skulle inom sig utse ordförande och vice ordförande. Regeringen skulle endast utse en styrelseledamot i varje stiftelse. beslutade om en ändring i stiftelselagen för stiftelser som bildas av staten. Ändringen innebär att regeringen, även utan styrelsens eller förvaltarens samtycke, kan ändra eller upphäva föreskrifter i stiftelseförordnandet trots att de förutsättningar som stiftelselagen ställer upp för ändring av föreskrifter i stiftelseförordnanden inte är uppfyllda. Föreskrifter om stiftelsens ändamål får dock inte ändras eller upphävas. Ändringen togs in i en ny bestämmelse i 6 kap. 4 a § stiftelselagen. samma höst godkände ett förslag från regeringen som innebär att stiftelseförordnandena skulle ändras så att samtliga ledamöter utses och entledigas av regeringen. De skäl som den dåvarande regeringen angav för förändringen var att medlen borde hanteras i sådana former att offentlig insyn i verksamheten och påverkan från statsmakternas sida skulle möjliggöras. Vidare angavs som skäl att en ordning där samtliga ledamöter utses av regeringen skulle främja samordning mellan stiftelsernas insatser och statliga insatser på forskningens område. Denna samordning bedömdes kunna frigöra resurser inom ramen för statens budget för angelägna nysatsningar. Regeringen fattade därefter beslut om att ändra stiftelseförordnandena i enlighet med vad godkänt. behandlade proposition 2009/10:136 Ökad frihet för vissa stiftelser som finansierar forskning. Propositionen innehöll förslag om hur styrelseledamöter i vissa stiftelser som finansierar forskning och som har bildats med medel från de tidigare löntagarfonderna ska utses och entledigas. Förslaget innebär att regeringen inte längre ska utse och entlediga samtliga styrelseledamöter i stiftelserna. När det gäller 6 kap. 4 a § stiftelselagen uttalade regeringen att eftersom stiftelsemodellen valts är den statliga kontrollen över de medel som tillförts stiftelserna begränsad efter det att stiftelserna bildats. Vidare anförs att det visserligen, efter det att stiftelserna bildades, har införts en bestämmelse i stiftelselagen som möjliggör för regeringen att på eget initiativ ändra eller upphäva vissa föreskrifter i stiftelseförordnandena för sådana stiftelser som har bildats av staten. Med stöd av denna bestämmelse har alltså regeringen i egenskap av stiftare större möjligheter att påverka stiftelserna även efter det att de bildats. Enligt regeringen bör viss restriktivitet iakttas när det gäller att utnyttja dessa möjligheter. Stiftelseförordnandena bör, enligt regeringen, utformas så att de i huvudsak överensstämmer med hur de såg ut när stiftelserna ursprungligen bildades. I propositionen redovisar regeringen också sin bedömning att regeringen i fortsättningen bör utse två styrelseledamöter i stiftelserna. godkände regeringens förslag (bet. 2009/10:UbU17, rskr. 2009/10:254), och regeringen fattade därefter beslut om att ändra stiftelseförordnandena. I likhet med motionärerna kan utskottet konstatera att regeringen tagit vissa steg i riktning mot en ökad frihet för vissa stiftelser som finansierar forskning. I proposition 2009/10:136 redovisar regeringen att den anser att viss restriktivitet bör iakttas när det gäller möjligheten att i enlighet med 6 kap. 4 a § stiftelselagen på eget initiativ ändra eller upphäva vissa föreskrifter i stiftelseförordnandena för sådana stiftelser som har bildats av staten. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd från sida med anledning av motionsyrkandet, varför det bör avslås. Ytterligare lagstiftning om franchising Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör förslag om ytterligare lagstiftning om franchising. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 2 (S). I motion 2010/11:C219 föreslår (KD) ett tillkännagivande om att regeringen ska se över lagen om franchisegivares informationsskyldighet. Motionären menar att regeringen bör införa en förhandlingsrätt för en organisation av franchisetagare, regler om uppsägning av avtalen och ekonomisk kompensation vid inlösen samt förbjuda oskäliga avtalsvillkor. I motion 2010/11:C239 konstaterar (S) att lagen om franchisegivares informationsskyldighet som antogs av är ett första steg i syfte att förhindra missbruk av franchising. Enligt motionären kvarstår dock en rad problem olösta. Motionären anser därför att regeringen redan nu bör överväga ytterligare reformer på detta område. Regeringen bör bl.a. överväga att införa en förhandlingsrätt för franchisetagare, bestämmelser om uppsägning av avtalen och ekonomisk kompensation vid inlösen i samband med uppsägning samt förbjuda oskäliga avtalsvillkor. Ett tillkännagivande yrkas med detta innehåll. Motsvarande motionsyrkanden har behandlats av utskottet (se t.ex. bet. 2007/08:CU7 och bet. 2009/10:CU13). Utskottet ansåg då att det inte fanns skäl att ytterligare lagreglera franchiseavtalen. Vidare uttalade utskottet att en sådan lagstiftning skulle motverka regeringens och uttalade ambition att minska regelbördan för näringslivet. Utskottet anser att det inte finns skäl för att frångå sina tidigare ställningstaganden, varför motionen bör avslås. Könsfördelningen i bolagsstyrelser m.m., punkt 1 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:C201, 2010/11:C217, 2010/11:C248, 2010/11:C259 yrkande 1 och 2010/11:C270. Enligt vår uppfattning måste man sträva efter en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män.