bet · GY01NU8 · 2011-03-29 00:00:00 — 2010/11:NU8 Regelförenklingsarbetet I betänkandet behandlas regeringens skrivelse om regelförenklingsarbetet (skr. 2009/10:226) och ett tjugotal motionsyrkanden. Utskottet föreslår att , genom ett tillkännagivande och med bifall till ett motionsyrkande, ska uppmana regeringen att inrätta en myndighetsgemensam portal för rådgivning samt registrerings- och tillståndsärenden för personer som vill starta företag. Det pågår visserligen redan ett arbete kring de aktuella frågorna, men utskottet anser att detta arbete behöver utvecklas, intensifieras och bli bättre. I en reservation (M, FP, C, KD) avvisas utskottets förslag. Reservanterna anser att regeringen redan bedriver ett sådant arbete som utskottet efterfrågar. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden, som tar upp frågor allmänt om regelförenkling. Under föregående mandatperiod åstadkom regeringen en intensifiering av regelförenklingsarbetet, och ett trendbrott skedde när de administrativa kostnaderna för företagen minskade, säger utskottet och understryker vikten av att regeringen fortsätter att driva regelförenklingsarbetet med uthållighet och kraft. I en reservation (S, MP, V) föreslås att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att intensifiera regelförenklingsarbetet i enlighet med vad som förordas i reservationen. Utskottet föreslår att regeringens skrivelse om regelförenklingsarbetet läggs till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Samordnad information vid företagsstart tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om inrättande av en myndighetsgemensam portal för rådgivning samt registrerings- och tillståndsförfaranden vid företagsstart. Därmed bifaller motion 2009/10:N19 yrkande 2. Reservation 1 (M, FP, C, KD) avslår motionerna 2009/10:N19 yrkande 1, 2010/11:C311 yrkande 6, 2010/11:MJ278 yrkande 9, 2010/11:N253, 2010/11:N259, 2010/11:N263, 2010/11:N274, 2010/11:N295, 2010/11:N324, 2010/11:N333 yrkande 6, 2010/11:N347, 2010/11:N348, 2010/11:N349 yrkandena 14, 2010/11:N365, 2010/11:N388, 2010/11:N412, 2010/11:N415, 2010/11:N418 och 2010/11:N420 samt lägger skrivelse 2009/10:226 till handlingarna. Reservation 2 (S, MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (S), (M), (SD), (V), (C) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2009/10:226 om regelförenklingsarbetet 20062010 en motion som väckts med anledning av skrivelsen 21 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Utskottets förslag i korthet uppmanar, genom ett tillkännagivande och med bifall till ett motionsyrkande, regeringen att inrätta en myndighetsgemensam portal för rådgivning samt registrerings- och tillståndsärenden för personer som vill starta företag. Övriga motionsyrkanden, som tar upp frågor allmänt om regelförenkling, avslås av . Slutligen lägger regeringens skrivelse om regelförenklingsarbetet till handlingarna. Jämför reservationerna 1 (M, FP, C, KD) och 2 (S, MP, V). På uppdrag av (bet. 1998/99:NU6) lämnar regeringen en årlig redogörelse till för regelförenklingsarbetet. I skrivelse 2009/10:226, som avlämnades till , redogör regeringen för sitt regelförenklingsarbete . Vidare redovisas det arbete som bedrivits i och på myndigheter t.o.m. inom ramen för det s.k. fjärde förenklingsuppdraget. Som en bakgrund till utvecklingen beskrivs insatserna för regelförenkling . Ett arbete med att utveckla, fördjupa och bredda regelförenklingsarbetet påbörjades i syfte att ta fram ett nytt bredare förenklingsprogram. Huvudinriktningen i det framtida förenklingsarbetet beskrivs översiktligt i skrivelsen. Mål och förutsättningar för regelförenklingsarbetet Regeringens övergripande mål för regelförenklingsarbetet var att åstadkomma en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Som ett led i detta ingick målet att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler till 2010. Detta mål är ett övergripande nettomål och omfattar samtliga statliga regler med såväl nationellt ursprung som EU-ursprung. Målet innebär att de administrativa kostnaderna för företagen skulle vara lägre 2010 jämfört med i början av mandatperioden. I skrivelsen identifieras tre faktorer som bedöms ha särskild betydelse för resultatet av regelförenklingsarbetet: att en stor del av regelbördan i har sin grund i , den svenska regelgivningsprocessen samt ett relativt sett gott utgångsläge. När det gäller den förstnämnda faktorn påpekas att har den andel av de administrativa kostnaderna för de svenska företagen som härrör från lagstiftning som har sin grund i eller motsvarar EU-rättsliga krav ökat med en procentenhet till totalt . I fråga om kostnaderna på livsmedels- och kommunikationsområdena kan i princip samtliga kostnader kopplas till EU-rättsliga krav. Den svenska regelgivningsprocessen beskrivs som en regelhierarki med regelgivning på flera nivåer: lagar som stiftas av , förordningar som beslutas av regeringen, och föreskrifter, som är den största delen av regelbeståndet och som utfärdas av förvaltningsmyndigheter under regeringen. Myndigheter kan också utfärda allmänna råd som inte är bindande och rekommendationer. Utöver de föreskrifter som meddelas på central nivå utfärdas föreskrifter också på regional nivå, t.ex. av länsstyrelser, och på nivå av kommunerna, i form av t.ex. stadgor och taxor. Vidare påpekas att det är svårt att minska den befintliga regelbördan mot bakgrund av att svenska regler enligt internationella studier är förhållandevis väl utformade och att den svenska byråkratin är smidig i ett internationellt perspektiv. I skrivelsen nämner regeringen också andra insatser som utgör komplement till regelförenklingsarbetet. Det gäller ett projekt om myndighetsstyrning som bedrivits . Inom ramen för projektet har en försöksverksamhet med syfte att korta handläggningstider bedrivits vid . Formerna för hur erfarenheterna från denna försöksverksamhet bör spridas till andra myndigheter övervägs i . beslutade , på regeringens förslag, om propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38), i vilken lades fast mål och riktlinjer för den statliga förvaltningen. ska i ännu högre grad än bidra till att underlätta företagande och en hållbar tillväxt. Regeringen har vidare genomfört en översyn av den statliga tillsynsverksamheten i syfte att göra den mer ändamålsenlig, effektiv och rättssäker. I en skrivelse till om en tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn (skr. 2009/10:79, bet. 2009/10:FiU12) redovisade regeringen generella bedömningar för hur en tillsynsreglering bör vara utformad. För att bli mer effektiv och rättssäker bör tillsynen bli tydligare och mer enhetlig, sades det. När det gäller e-förvaltning påminner regeringen om att den inrättade en delegation, e-delegationen, som ska leda och samordna arbetet med att utveckla IT-baserade tjänster och lösningar i staten (dir. 2009:19). Delegationen består av myndighetscheferna från de största och IT-intensivaste myndigheterna. En av utgångspunkterna för e-delegationens arbete är att näringslivet ska stödjas genom förenklingar för företagen. Organisation av och verktyg i regelförenklingsarbetet Organisationen av regelförenklingsarbetet inom består av en statssekreterargrupp med statssekreterare från samtliga departement och med uppgift att stärka samordningen av regelförenklingsarbetet i , en interdepartemental arbetsgrupp, en enhet med övergripande samordningsansvar för regelförenklingsarbetet på (enheten för entreprenörskap), en enhet med samordningsansvar för arbetet på respektive departement och förenklingsansvariga på enheter eller avdelningar som till någon del ansvarar för frågor som berör företag. På myndighetsnivå svarar för råd och stöd till myndigheterna, och flertalet myndigheter har förenklingsansvariga. En central samrådsgrupp med näringslivet har inrättats för att diskutera regelförenklingsfrågor av övergripande karaktär. De fem centrala verktygen i regelförenklingsarbetet är följande: mätningar av företagens administrativa kostnader, konsekvensutredningar vid regelgivning, , samråd med näringslivet och en handlingsplan. Mätningar av företagens administrativa kostnader (det första verktyget) genomförs med den s.k. standardkostnadsmodellen, som är en kvalitativ metod som bygger på värderingar av hur mycket tid ett normaleffektivt företag avsätter för att hantera kraven i lagstiftningen på det sätt som de är avsedda att följas. Det som mäts är de kostnader som företaget har för att upprätta, överföra och lagra information till en statlig myndighet eller en tredje part till följd av krav i lagar, förordningar, föreskrifter eller allmänna råd. Datum för den s.k. nollbasen är , och de administrativa kostnaderna för företagen i denna nollbas har beräknats till . Detta utgör det index utifrån vilket regeringens mål om att minska de administrativa kostnaderna mäts. Arbetet med att upprätta konsekvensutredningar (det andra verktyget) regleras i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. har detta arbete genom olika styrdokument gjorts enhetligt för kommittéer, och myndigheter. Samma krav på innehåll och kvalitet i en konsekvensutredning gäller för alla regelgivare; på så sätt uppnås synergieffekter, transparens och likformighet. (det tredje verktyget), som inrättades , ska enligt sina direktiv (dir. 2008:57) granska utformningen av förslag till nya eller ändrade regler som kan få effekter av betydelse för företagens arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. Vidare ska rådet bistå regelgivarna i arbetet med förenklingar för företagen. består av fyra ledamöter och fyra suppleanter och har till sin hjälp ett sekretariat med åtta personer. Genom förordningen (2008:530) om myndigheters inhämtande av yttrande från och en statssekreterarskrivelse med riktlinjer för överlämnande av underlag till (dnr N2008/5954/MK) finns det en skyldighet att överlämna konsekvensutredningar till rådet. Regeringen förlängde mandat till utgången av 2014 (dir. 2010:96). Samråd och dialog med företag och näringslivsorganisationer (det fjärde verktyget) har varit en av hörnstenarna i regeringens arbete med regelförenkling . Samtliga departement och den absoluta majoriteten av myndigheterna har samrått med näringslivet . Det femte verktyget handlingsplan för regelförenklingsarbetet har varit ett pågående arbete under hela mandatperioden, och planen har uppdaterats . I handlingsplanen har avslutade, pågående och planerade förenklingsåtgärder angetts. Arbetet med handlingsplanen har omfattat alla departement och ett stort antal myndigheter. Det fjärde steget i handlingsplanen, som genomfördes , omfattar 1 150 genomförda, pågående och planerade förenklingsåtgärder, varav drygt 590 har genomförts under 20072009. granskning av regelförenklingsarbetet i Inom bedrivs ett arbete med inriktning på regelkvalitet och regelreformering. På medlemsländernas begäran har granskat regelreformeringsarbetet i över 20 av medlemsländerna. granskning av ur ett regelreformeringsperspektiv genomfördes till . Slutrapporten (Achieving Results for Sustained Growth), som presenterades , innehöll ett antal rekommendationer om hur det svenska regelreformeringsarbetet skulle kunna förbättras i olika avseenden. De flesta av har hörsammats från svensk sida under den gångna mandatperioden. granskar olika aspekter på regelreformering i EU:s 15 första medlemsstater, EU-15. Slutrapporten om granskningen av (in Selected EU Member States: Background report on ) presenterades . I rapporten sägs att det har skett betydande framsteg under den gångna mandatperioden och att regeringen har visat en stark vilja att fortsätta att utveckla regelförenklingsarbetet. Rapporten innehåller ca 50 rekommendationer för det framtida arbetet med regelreformering och för hur arbetet kan stärkas på EU-nivå och på statlig, regional och lokal nivå. Regeringen avser att noga analysera dessa rekommendationer, varav en del hanteras i den nu aktuella skrivelsen, t.ex. i fråga om att förstärka arbetet på regional och lokal nivå, medan andra kommer att utgöra ett underlag i arbetet med att ta fram ett nytt förenklingsprogram för perioden 20112014. Trots att nära hälften av de framtagna förenklingsåtgärderna avsett annat än administrativa kostnader har dessa åtgärder hamnat i skuggan av 25-procentsmålet. De åtgärder och insatser som ingått i arbetet med att åstadkomma en märkbar positiv förändring i företagens vardag kan i grova drag delas in i följande grupper: förenkling av den administrativa processen att följa reglerna ökad samverkan och samordning mellan myndigheter förbättrad service och tillgänglighet förkortade handläggnings- och väntetider. har det genomförts tre uppdateringar för förändringarna i de administrativa kostnaderna , 2008 och 2009. Uppdatering av kostnaderna till följd av ändringar införda är inte möjlig att genomföra . Regeringen har därför gjort en prognos och kartläggning av hur företagens administrativa kostnader kommer att utvecklas under och efter 2010. Enligt denna beräkning har företagens totala administrativa kostnader minskat från 2006 till preliminärt netto 2010, dvs. efter att hänsyn även tagits till regeländringar som medfört ökade kostnader. Detta innebär en minskning av de administrativa kostnaderna . Om hänsyn skulle tas till endast genomförda åtgärder som minskat de administrativa kostnaderna skulle bruttoresultatet utgöra en minskning med . Minskningar redovisas för 12 av 17 regelområden. Den största minskningen i procent av företagens administrativa kostnader har noterats på jordbruksområdet (41,), följt av energiområdet (39,) och livsmedelsområdet (36,). Den största minskningen i reella tal står dock livsmedelsområdet för med och därefter associationsrättsområdet med en minskning på . En ökning av de administrativa kostnaderna redovisas för 5 av 17 regelområden. Den största ökningen i procent av företagens administrativa kostnader har noterats på hälso- och sjukvårdsområdet . Den största ökningen i reella tal står dock skatteområdet för med ca och därefter finansmarknadsområdet med en ökning med ca . För 9 av 11 departement vars regelområden omfattas av mätningarna av de administrativa kostnaderna redovisas minskade kostnader. Den största minskningen i procent står för (36,), följt av Integrations- och jämställdhetsdepartementet (31,) och därefter Försvarsdepartementet (15,). Den största ökningen av företagens administrativa kostnader i procent har noterats på område . I reella tal står dock för den största ökningen med , vilket utgör en ökning . Regelförenklingsarbetet 20062010 inom EU Vid Europeiska rådets möte beslutades om målet att minska de administrativa kostnaderna för företagen som hör till till 2012. Målet på EU-nivå är till skillnad från motsvarande svenska mål inget nettomål, dvs. det tar inte hänsyn till ny lagstiftning som tillkommer. påbörjade en kartläggning och mätning av företagens administrativa kostnader inom 13 prioriterade områden. Mätningarna indikerade att de administrativa kostnaderna på dessa områden uppgår till totalt ca . I avvaktan på slutförandet av mätningarna lanserade kommissionen och 21 s.k. snabbspårsåtgärder. presenterade kommissionen ett rullande förenklingsprogram, som har uppdaterats med nya initiativ under 20062009. Den metod för systematisk analys av ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser som är obligatorisk i fråga om alla förslag som finns i kommissionens årliga lagstiftnings- och arbetsprogram introducerades . Som ett led i arbetet att stärka användningen av och kvaliteten på konsekvensutredningar inrättade kommissionen , som kan ses som ett internt regelråd, för att granska kvaliteten på konsekvensutredningar som tagits fram av kommissionen. Den har vidare inrättat två rådgivande högnivågrupper med olika roller i regelförenklingsarbetet. Regeringen avser att med oförminskad kraft fortsätta arbetet med att förenkla företagens vardag. Det är dags att ta ett nytt språng i utvecklingen av förenklingsarbetet, sägs det i skrivelsen. Regeringen vill ta nästa steg genom att bredda, utveckla och fördjupa arbetet för att förenkla företagens vardag ytterligare. Ett nytt förenklingsprogram håller på att utarbetas i . Det framtida förenklingsarbetet kommer inledningsvis att fokusera på följande fyra områden: nya mål och nya indikatorer verksamhet förlängs till 2014 målet att minska de administrativa kostnaderna för företagen förlängs till 2012 regelförenkling lokalt och regionalt för större avtryck i företagens vardag. Regeringen vill åstadkomma följande i fråga om mål och nya indikatorer: utveckla verktyg för att på ett tydligare sätt avläsa den upplevda vardagen för företagen och följa utvecklingen av en märkbar förändring i denna vardag förenkla de regelverk som företagen upplever som irriterande och utveckla verktyg för att följa denna utveckling utveckla verktyg för att kontinuerligt följa upp att regler, processer och förfaranden inom den offentliga förvaltningen utformas så att de är bättre anpassade till företagens villkor och verklighet. Regeringen avser att ta initiativ till att ett program tas fram som kan utgöra en del av en plattform för regelförenkling på regional och lokal nivå. I detta sammanhang nämns de uppdrag som regeringen gav och i (se vidare i det följande). En motion har väckts med anledning av skrivelsen. I betänkandet behandlas också 21 motionsyrkanden om regelförenkling från allmänna motionstiden. I den följande redovisningen har motionerna grupperats under de två rubrikerna Allmänt om regelförenkling och Företagens uppgiftslämnande m.m. Grupperna är dock inte varandra uteslutande. I motion 2010/11:N19 (S, MP, V), som väckts med anledning av skrivelsen, begärs två tillkännagivanden, dels om behovet av breda regelförenklingsinsatser, dels om inrättandet av en myndighetsgemensam portal för rådgivning samt registrerings- och tillståndsförfaranden. Den grundläggande utgångspunkten för regelförenklingsarbetet måste vara att skapa fler jobb genom fler och växande företag, anför motionärerna. De påpekar att de administrativa kostnaderna har minskat med totalt och att kostnaderna för livsmedelsområdet har minskat med . Detta innebär att om den minskning som kan kopplas till livsmedelsområdet räknas bort har regelbördan i stället ökat , säger motionärerna. De konstaterar att livsmedelsindustrin står för av den totala sysselsättningen och att livsmedelsföretagens andel av den totala stocken av företag är . Mycket talar för att den prognos som regeringen gör i skrivelsen om att regelbördan skulle kunna minska över hela mätperioden 20062010 är mycket osäker och sannolikt överoptimistisk, anser motionärerna. De hänvisar till att prognos är att den totala regelbördan skulle kunna minska . Företagens regelbörda är i princip oförändrad eller har till och med ökat något för den stora majoriteten företag, säger motionärerna. De anser att det krävs väsentligt mer kraftfulla insatser. En viktig utgångspunkt är att fokusera på fortsatt arbete på de områden som står för de största administrativa bördorna, nämligen associationsrätts-, bokförings- och skatteområdena. Dessa tre områden står för drygt hälften av företagens totala administrativa börda och inbegriper regler som omfattar i princip alla företag. Motionärerna anser vidare att arbetet med att samordna olika statliga myndigheters arbete med t.ex. rådgivning samt registrerings- och tillståndsförfaranden måste intensifieras. Därför bör det inrättas en myndighetsgemensam s.k. one-stop-shop för personer som vill starta företag. Det pågår ett arbete kring detta på , men det behöver utvecklas och bli bättre, anför motionärerna. Slutligen betonas i motionen att förslag om enklare regelverk alltid måste vägas mot de potentiellt negativa effekterna. Att ta bort regler som minskar myndigheternas kontrollmöjligheter kan i vissa fall vara kontraproduktivt ur ett näringspolitiskt perspektiv. Regelförenklingsarbetet måste också ta hänsyn till behovet av en effektiv och rättssäker skatteuppbörd, anser motionärerna. Ett tillkännagivande om att arbetet med regelförenklingar och förbättrade villkor för entreprenörer, bl.a. inom hästnäringen, bör stärkas, föreslås i motion 2010/11:MJ278 (M). I motion 2010/11:N253 (M) begärs ett tillkännagivande om att det ska bli enklare att driva småföretag i . Följande fyra förslag på åtgärder läggs fram i motionen: Fortsätt att ta bort gammal lagstiftning som inte längre fyller någon funktion, fortsätt med konsekvensbeskrivningar för att få ny företagssmartare lagstiftning, se till att det inrättas ett uppgiftskravsregister, samordna bättre kontroll och efterlevnad av gällande regler hos företagen. bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att intensifiera regelförenklingsarbetet med särskilt fokus på småföretagen, anförs det i motion 2010/11:N259 (M). En jämförelse av förenklingsarbetet med resultatet för perioden 20062010 visar att arbetet har intensifierats och varit banbrytande på flera sätt, bl.a. genom inrättandet av och det historiska trendbrottet med minskade regelkostnader, anser motionären. Hon menar att det har hänt mer under den gångna mandatperioden än det har gjort sedan regelförenklingsfrågorna aktualiserades . En minskad regelbörda är helt avgörande för företagsamheten, konkurrensen och lönsamheten särskilt i de små företagen, anför motionären. I motion 2010/11:N263 (M) föreslås ett tillkännagivande om behovet av fler regelförenklingar för . Minskad regelbörda för företagen har flera positiva effekter ökad konkurrenskraft, fler anställningar och ökad produktivitet, anför motionärerna. står sig i internationell jämförelse väl när det gäller administrativa kostnader för statliga regler. Åtgärder som skulle göra stor skillnad för småföretagen är bl.a. att förenkla processen för uppgiftslämnande från företag till myndigheter, att ytterligare förenkla deklarationen för företag och att förkorta handläggningstider för tillstånd hos statliga myndigheter, anser motionärerna. bör uppmana regeringen att vidta åtgärder för att förenkla regelverken för säsongsföretag, anförs det i motion 2010/11:N347 (M). Den nuvarande lagstiftningen tar inte hänsyn till de skillnader som finns mellan säsongsföretag, som oftast är verksamma under ett fåtal månader , och andra typer av företag, menar motionären. Som exempel nämner hon ansökningsavgifter för servering av mat eller alkoholhaltiga drycker, där det tas ut en lika stor avgift för tillsyn av säsongsföretag som för företag som är verksamma året om. Den fasta tillsynsavgiften bör i stället fördelas över de månader som verksamheten bedrivs, medan den rörliga tillsynsavgiften, som baseras på årsomsättning av alkoholförsäljningen, bör kvarstå, anser motionären. Hon föreslår att regeringen ska göra en översyn av den befintliga lagstiftningen så att den anpassas till den aktuella verksamhetens driftsform och omfattning. Regeringen bör prioritera restaurang- och turistföretagen i det pågående regelförenklingsarbetet för företagen, förordas det i motion 2010/11:N365 (M). För att turismen ska utvecklas är det viktigt att företagen upplever att myndigheterna underlättar ansökningar och annan pappershantering, anför motionären. Han föreslår att det ska inrättas ett gemensamt webbsystem för uppgiftsinhämtning, som alla myndigheter kan hämta uppgifter ifrån, och att kontrollfunktionerna ska samordnas. bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att se över förutsättningarna för att minska byråkratin för småföretagare, anförs det i motion 2010/11:N412 (M). Entreprenörer behöver fokusera på att marknadsföra, producera, utveckla och sälja produkter, säger motionärerna. I motion 2010/11:N418 (M) föreslås ett tillkännagivande om att översynen av de regelverk som påverkar småskaliga näringsidkare bör påskyndas.