bet · GY01CU16 · 2011-03-23 00:00:00 — En inskränkning i rätten att teckna en försäkring som försäkringsbolaget normalt tillhandahåller gäller om bolaget i det individuella fallet har särskilda skäl att inte meddela en sådan försäkring med hänsyn till risken för framtida försäkringsfall, den avsedda försäkringens art eller någon annan omständighet. Detta innebär att ett försäkringsbolag har rätt att begära högre premie än normalt eller förse försäkringen med förbehåll som inte görs för andra försäkringar av samma typ eller i sista hand helt vägra försäkring. Det är försäkringsbolaget som har att styrka att omständigheterna är sådana att det finns tillräckliga skäl för att erbjuda en försäkring på sämre villkor eller vägra någon en försäkring (prop. 2003/04:150 s. 497 f.). I propositionen till försäkringsavtalslagen anförde regeringen att en lagstiftning av detta slag allmänt bör följas upp så att den tillämpas på avsett sätt. I syfte att säkerställa att de sociala skyddsaspekterna kring kontraheringsplikten verkligen får genomslag i praktiken avser regeringen att ge i uppdrag till t.ex. att följa försäkringsbolagens avslagspraxis. En kompletterande möjlighet som ska övervägas är att det införs föreskrifter om skyldighet för bolagen att rapportera om sina avslagsbeslut. Regeringen kommer att kontinuerligt följa utvecklingen och när det är lämpligt vidta erforderliga åtgärder (prop. 2003/04:150 s. 250). och gav 2002 ut rapporten och riskbedömning. Vidare har , och representanter för barnhälsovården tagit fram informationsskriften Försäkring ger ditt barn ökad trygghet. Av dessa publikationer framgår bl.a. att försäkringsbolagen har olika villkor och egna riktlinjer för riskbedömningen. beviljas en ansökan om barnförsäkring, men i en del fall gör försäkringsbolaget undantag för vissa sjukdomar eller skador. avslås ansökan helt eftersom den anses medföra för stor försäkringsrisk. Alla barnförsäkringar innehåller begränsningar för medfödda sjukdomar. Några försäkringsbolag erbjuder tilläggsförsäkringar som ger viss ersättning även vid medfödda sjukdomar. I propositionen med förslag till de antagna ändringarna i försäkringsavtalslagen konstaterar regeringen att det i förarbetena till försäkringsavtalslagen uttalats att kontraheringsplikten bör följas upp så att den tillämpas på avsett sätt. Avsikten med en översyn har angetts vara att säkerställa att de sociala skyddsaspekterna kring skyldigheten att erbjuda personförsäkring verkligen fick genomslag och om det bör införas en skyldighet för bolagen att rapportera om sina avslagsbeslut (prop. 2003/04:150 s. 250). Enligt regeringens bedömning finns alltjämt skäl att genomföra en sådan översyn, och det framstår som naturligt att i det sammanhanget undersöka vilka problem som försäkringsbolagens tolkning av inhämtad hälsoinformation kan ge upphov till. Enligt propositionen avser regeringen att på det sättet ta fortsatta initiativ på området (prop. 2009/10:241 s. 24). Ändringarna i försäkringsavtalslagen som träder i kraft innebär ett förstärkt integritetsskydd på försäkringsområdet och kommer att få särskild betydelse för hälsouppgifter som gäller barn. Vidare har regeringen aviserat att den avser att göra en översyn av rätten att teckna personförsäkring. Utskottet kan inte komma till någon annan slutsats än att de antagna lagändringarna och det aviserade översynsarbetet ligger väl i linje med motionsönskemålet. Det finns därför inte skäl att föreslå någon åtgärd från , varför motion C263 bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om information vid försäkringsfall. Utskottet hänvisar bl.a. till tidigare ställningstaganden. Enligt 10 kap. 7 § försäkringsavtalslagen (2005:104) ska försäkringsbolaget när ett försäkringsfall har inträffat i skälig omfattning informera försäkringstagaren och andra som har anspråk mot bolaget om sådana förhållanden rörande försäkringen som det är av betydelse för dem att känna till. Om försäkringsbolaget får kännedom om ett försäkringsfall som utgörs av försäkringstagarens död, ska det genast underrätta dödsboet om försäkringsfallet. I förarbetena uttalades bl.a. att det inte är ovanligt att försäkringsbolagen själva saknar relevanta upplysningar och att det är oklart i vad mån sådana kan inhämtas på ett inte alltför betungande sätt. På grund av detta valde regeringen att inte föreslå en för bolagen mer långtgående skyldighet att rutinmässigt underrätta dödsbon om utfallande personförsäkringar. I propositionen aviserade regeringen att man avsåg att följa frågan och vid behov återkomma till (prop. 2003/04:150 s. 239). delade, vid sin behandling av propositionen, regeringens bedömning, men underströk betydelsen av att regeringen följer frågan i syfte att förebygga att dödsbon genom preskription går miste om de rättigheter som följer av den avlidnes försäkringar (bet. 2004/05:LU4). (FP) påpekar i motion C307 att ett försäkringsbolag inte har någon skyldighet att hålla sig informerat om när en person avlider som har tecknat en försäkring hos bolaget. Försäkringsbolagen är inte heller skyldiga att meddela efterlevande om utfallande försäkringar. Ett tillkännagivande begärs om att det införs regler om samordning mellan myndigheter och automatisk försäkringsutbetalning till efterlevande. När civilutskottet behandlade ett motsvarande motionsyrkande, delade utskottet motionärens uppfattning att det inte är tillfredsställande att dödsbon riskerar att gå miste om sina rättigheter enligt den avlidnes försäkringar på grund av att dödsboet saknar kännedom om sådana försäkringar. Utskottet förutsatte att regeringen, i enlighet med vad som utlovades i propositionen med förslag till ny försäkringsavtalslag, noga följer frågan och vid behov återkommer till . På grund av det anförda var utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd från med anledning av motionen. Motionen avstyrktes och följde utskottet (bet. 2006/07:CU17). Utskottet har därefter, respektive 2010, behandlat motionsyrkanden om information vid försäkringsfall i de av godkända betänkandena /09:CU20 (vanlig ordning) och 2009/10:CU17 (förenklad ordning). Utskottet utgick från att regeringen, i enlighet med vad som utlovats i propositionen med förslag till ny försäkringsavtalslag, noga följer den fråga som tas upp i den nu aktuella motionen och vid behov återkommer till . På grund av det anförda var utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd från , varför motionerna avstyrktes. Utskottet förutsätter alltjämt att regeringen noga följer frågan och vid behov återkommer till . På grund av det anförda är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd från med anledning av motion C307, varför den bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör en översyn av insolvensrätten. Utskottet hänvisar till pågående arbete. (FP) anför i motion C227 att företagare som hamnat i konkurs har svårt att få en andra chans. Den svenska konkurslagstiftningen bör ses över med ambitionen att införa mer frikostiga regler i syfte att ge företagare bättre möjligheter att komma igen. Ett tillkännagivande yrkas i enlighet med detta. i (M) anser i motion C317 att regelverket på insolvensområdet är i behov av en översyn för att bättre kunna möta nutida krav. Det bör finnas en balans där risk uppmuntras utan att skapa instabilitet för andra. En modell som motionären anser bör övervägas är att staten inför en form av pantkonton där den insolvente kan sätta över kontanter som fungerar som en säkerhet för företag som han eller hon har en affärsrelation med. Det skulle kunna vara en enkel modell för att överbrygga de vardagsproblem som insolventa får i form av svårigheter att få kreditkort, telefonabonnemang och liknande. Ett tillkännagivande begärs med detta innehåll. tillkallade regeringen en särskild utredare som fick i uppdrag att överväga bl.a. hur förfarandet för företagsrekonstruktion kan förbättras och samordnas med konkursförfarandet (dir. 2007:29). överlämnades slutbetänkandet Ett samlat insolvensförfarande förslag till ny lag (SOU 2010:2), vari det föreslås att förfarandet för konkurs och företagsrekonstruktion samordnas inom ramen för ett samlat insolvensförfarande i en och samma lag en ny insolvenslag. Slutbetänkandet är enligt uppgift föremål för beredning inom . Som ett led i beredningsarbetet har några frågor om företagsrekonstruktion och ackord brutits ut och skickats på remiss. Motsvarande motionsyrkanden behandlades av utskottet i de av godkända betänkandena /09:CU26 (vanlig ordning) och 2009/10:CU6 (förenklad ordning). Utskottet kunde konstatera att de frågeställningar som behandlas i motionerna är föremål för överväganden av insolvensutredning. Det pågående utredningsarbetet borde, enligt utskottets mening, inte föregripas genom någon åtgärd från , varför motionerna avstyrktes. De frågeställningar som behandlas i motionerna har som utskottet tidigare konstaterat övervägts av . Utredningens förslag bereds inom . Det pågående arbetet bör, enligt utskottets mening, inte föregripas genom någon åtgärd från sida, varför motionerna C317 och C227 bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om åtgärder mot s.k. bilmålvakter. Utskottet hänvisar till en aviserad proposition. Bilmålvakt är en person som mot betalning eller av annan anledning går med på att registreras som ägare till ett visst fordon trots att han eller hon inte innehar fordonet. Genom registreringen undviker fordonets verkliga ägare betalningsansvaret för skatter och avgifter som är kopplade till fordonet. Dessa påförs i stället bilmålvakten som inte bryr sig om att betala dem. Bilmålvakten saknar i regel tillgångar som kan utmätas av och kan därför fortsätta att dra på sig skulder utan att riskera några konsekvenser. (FP) begär i motion C289 ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram underlag för lagändringar i syfte att förhindra den växande verksamheten med bilmålvakter. Regeringen bör agera för att få på plats en ordning i enlighet med och förslag. Transportstyrelsen och överlämnade till regeringen en gemensam rapport med förslag till regler som syftar till att försvåra verksamheten med bilmålvakter och minska antalet fordonsrelaterade skulder. Förslagen innebär bl.a. att en legal panträtt införs i det fordon som föranlett skulden för statens och kommunens fordran på trängselskatt, fordonsskatt och felparkeringsavgift. Panträtten uppstår när fordringen förs in i vägtrafikregistret. Stat och kommun får flytta ett felparkerat fordon vars registrerade ägare har obetalda felparkeringsavgifter på mer än . Åtgärden riktar sig särskilt till personer som ägnar sig åt ett systematiskt missbruk av gällande bestämmelser. Användningsförbud ska gälla även om den obetalda fordons- eller trängselskatten avser tid före det närmast föregående beskattningsåret. Transportstyrelsen ges möjlighet att vägra registrering av ägare till fordon om den nya ägaren har obetalda fordonsrelaterade skulder på ett betydande belopp. Förslagen behandlas inom och en proposition är enligt propositionsförteckningen planerad att avlämnas till . Motsvarande motionsyrkande behandlades av utskottet i de av godkända betänkandena /09:CU26 (vanlig ordning) och 2009/10:CU6 (förenklad ordning). Liksom motionärerna ansåg utskottet att det är angeläget att åtgärder vidtas i syfte att förhindra den ökande verksamheten med att anlita målvakter för att undgå olika former av fordonsrelaterade skatter och avgifter. Utskottet välkomnade det pågående arbetet. Enligt utskottets mening borde det inte föregripas genom någon åtgärd från , varför motionerna avstyrktes. Liksom motionären anser utskottet att det är angeläget att åtgärder vidtas mot s.k. bilmålvakter. Som framgått ovan är en proposition i ämnet aviserad att avlämnas till innevarande år. Mot denna bakgrund finns inte behov av något tillkännagivande till regeringen i frågan, varför motion C289 bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande som rör förbehållsbeloppet vid utmätning. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete. I 7 kap. utsökningsbalken finns bestämmelser om utmätning av lön m.m. Lön får tas i anspråk genom utmätning endast till den del den överstiger vad gäldenären behöver för sitt och familjens underhåll samt till fullgörande av betalningsskyldighet mot annan som har företräde vid löneutmätning (4 §). Den del av gäldenärens lön som inte får tas i anspråk genom utmätning (förbehållsbeloppet) bestäms med ledning av ett normalbelopp som innefattar alla vanliga levnadskostnader utom bostadskostnad (5 §). Tekniskt har frågan om bestämmande av normalbeloppen lösts så att det i lagen anges vissa belopp, motsvarande levnadskostnaderna utom bostadskostnad. Dessa belopp ska multipliceras med ett jämförelsetal som svarar mot ändringen av konsumentprisindex till oktober året före det år utmätning sker. Den årliga omräkningen av normalbeloppen i förhållande till konsumentprisindex görs av . Förbehållsbeloppet ska fastställas med ledning av normalbeloppen. Detta innebär att beloppen ska vara utgångspunkt för bestämmande av förbehållsbeloppet, men att har möjlighet att frångå normalbeloppen. (KD) anför i motion C265 att bidragsskyldiga föräldrar som hamnat i en skuldfälla har svårt att umgås med sina barn på grund av att inget förbehållsbelopp kan tillgodoräknas för s.k. umgängesbarn, dvs. när barnet stadigvarande bor hos den andra föräldern. Det är orimligt att en skuld ska näst intill omöjliggöra för barnen att ha kontakt med sin ena förälder. Reglerna när det gäller förbehållsbeloppen för barn vid löneutmätning bör ses över. Ett tillkännagivande yrkas i enlighet med detta. Även i motion C331 av Shadiye Heydari (S) föreslås en översyn av lagstiftningen för bestämmande av förbehållsbeloppet. Ett tillkännagivande begärs i enlighet med detta. har lämnat en rapport till regeringen om en förenklad löneutmätning (2009:3). Rapporten innehåller förslag som innebär mindre press på gäldenärerna, motivation för minskad skuldsättning och schabloniserade beräkningar. Enligt uppgift från är rapporten föremål för beredning inom . En proposition planeras att avlämnas till . Motsvarande motionsyrkanden behandlades av utskottet i de av godkända betänkandena /09:CU26 (vanlig ordning) och 2009/10:CU6 (förenklad ordning). Utskottet konstaterade att en översyn av gällande regler om gäldenärernas situation vid löneutmätning hade inletts och att det pågående arbetet inte borde föregripas genom någon åtgärd från , varför motionerna avstyrktes. Ett arbete pågår med en översyn av reglerna om löneutmätning. Utskottet anser alltjämt att resultatet av det pågående arbetet inte bör föregripas genom någon åtgärd från . Motionerna C265 och C331 bör därför avslås. försäljning av utmätt fast egendom m.m. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande som rör försäljning av fastigheter och bostadsrätter. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. I 12 kap. utsökningsbalken finns bestämmelser om försäljning av fast egendom. Utmätt fast egendom säljs enligt huvudregeln på offentlig auktion (1 §). Försäljningen ombesörjs av . En utmätt fastighet får säljas under hand, om en försäljning i sådan ordning bedöms vara mer ändamålsenlig än försäljning på auktion och det är tillförlitligt utrett vilka fordringar och rättigheter som belastar fastigheten. Vid bedömningen av om en försäljning under hand är mer ändamålsenlig ska särskilt beaktas förutsättningarna för att därigenom erhålla en högre köpeskilling för fastigheten än vid försäljning på auktion. Ett allmänt villkor är att fastigheten inte får säljas under hand, om en inskriven rättighet har sämre rätt än fordran som är förenad med panträtt och fordringen inte täcks av köpeskillingen jämte andra tillgängliga medel. En försäljning får dock ske, om innehavare av en sådan fordran samtycker till försäljningen. En gemensamt intecknad fastighet får inte säljas under hand (57 §). I 9 kap. utökningsbalken finns bestämmelser om försäljning av lös egendom. Lös egendom är t.ex. en bostadsrätt. En utmätt egendom säljs genom försorg och den säljs på offentlig auktion eller under hand (1 §). En utmätt egendom bör säljas under hand, om det är sannolikt att högre köpeskilling kan uppnås därigenom och sådan försäljning även i övrigt är ändamålsenlig (8 §). I motion C241 anför (FP) att det är väl känt att offentliga auktioner som regel inte lockar många presumtiva köpare och att försäljningspriserna ofta blir mycket låga. har centraliserat handläggningen av de exekutiva auktionerna till ett fåtal orter i . Därmed har lokalkännedomen om fastighetsmarknaden i stora delar försvunnit. Mot denna bakgrund är underhandsförsäljningar genom fastighetsmäklare mer ändamålsenliga och lämpligare. Motsvarande bör också gälla exekutiv försäljning av bostadsrätter. Ett tillkännagivande yrkas i enlighet med detta. Enligt vad utskottet erfarit från finns flera förslag om moderniseringar av utsökningsrätten. Det rör bl.a. frågor om exekutiv försäljning av fast egendom. Direktiv till en mer allmän översyn av utsökningsbalken planeras att tas fram . Utskottet har vidare erfarit att det pågår ett arbete med att ta fram mer moderna försäljningsmetoder av lös egendom för att t.ex. låta använda sig av försäljning på Internet. En lagrådsremiss om detta planeras . Ett motsvarande motionsyrkande behandlades av utskottet i de av godkända betänkandena /09:CU26 (vanlig ordning) och 2009/10:CU6 (förenklad ordning). Utskottet ansåg att den då planerade översynen av utsökningsrätten samt det pågående arbetet med att se över reglerna för exekutiv försäljning av lös egendom inte borde föregripas genom någon åtgärd från , varför motionen avstyrktes. Utskottet anser, i likhet med det tidigare ställningstagandet, att den planerade översynen och det pågående arbetet inte bör föregripas genom någon åtgärd från , varför motion C241bör avslås. Skadeståndsansvar vid radiologiska olyckor, punkt 1 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:C260. Ett obegränsat ansvar innebär i princip att reaktorägarens ekonomiska ansvar är oändligt, men i praktiken är det inte möjligt att få större ersättning än vad den betalningsskyldige kan betala. Den nya lagen om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor säkerställer betalning genom krav på säkerheter upp till detta belopp. För andra kärntekniska anläggningar är huvudregeln att innehavaren ska finansiera ansvaret . Staten kommer därutöver att ansvara för ett intervall mellan och . Trots att detta innebär en avsevärd höjning i förhållande till den tidigare lagstiftningen kan även en sådan summa visa sig otillräcklig vid ett svårt reaktorhaveri med oöverskådliga konsekvenser. I propositionen anger regeringen att en analys av dåvarande visar att de ekonomiska konsekvenserna av en olycka i en kärnkraftsreaktor i samband med ett härdhaveri kan medföra kostnader på några . I är kravet på säkerhet, , nästan dubbelt så högt som i . Detta möjliggörs inte minst på grund av att den tyska aktiebolagsrätten tillåter ansvarsgenombrott inom en koncern. Där har även ett särskilt solidaritetsavtal ingåtts mellan alla ägarbolag inom kärnkraftsindustrin. Detta innebär exempelvis att åläggs ett större skadeståndsansvar om en reaktorolycka inträffar i någon av koncernens reaktorer i än om ett reaktorhaveri inträffar i någon av Vattenfallkoncernens reaktorer i . Ansvarsgenombrott innebär att domstol tillåter att aktieägare görs ansvariga för bolagets förpliktelser trots att ägarna inte överträtt någon regel eller förpliktelse i aktiebolagslagen. Enligt svensk aktiebolagsrättslig princip har aktieägare i ett aktiebolag inte något personligt betalningsansvar för bolagets förpliktelser, och det är endast i undantagsfall som det kan ske. Flera utredningar har berört frågan om att införa lagbestämmelser om ansvarsgenombrott. På det nu aktuella området har , som visserligen inte har tagit ställning till om regler om ansvarsgenombrott bör införas, diskuterat möjligheten inom ramen för sina resonemang kring finansieringen av ett ökat skadeståndsansvar (SOU 2006:43). Vidare har , även om den valt att inte förorda någon lagreglering, konstaterat att det bör vara fråga om exceptionella situationer för att ansvarsgenombrott ska kunna aktualiseras och att det kan vara intressant att överväga om ett svårt reaktorhaveri med oöverskådliga konsekvenser skulle kunna vara en sådan exceptionell situation (SOU 2009:88). För att möjliggöra en höjning av ansvarsbeloppet och för att säkerställa principen om ett obegränsat ansvar anser vi att regeringen ska verka för att ett solidaritetsavtal träffas mellan alla ägarbolag inom den svenska kärnkraftsindustrin och för att aktiebolagsrätten ändras så att ansvarsgenombrott inom en koncern möjliggörs. Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ. Vad vi nu anfört bör , med bifall till motion C260, som sin mening ge regeringen till känna. Trafikskadeersättning till barn, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:C285. När det gäller bedömningen av framtida inkomstbortfall för barn som drabbas av trafikolyckor har det varit tydligt från lagstiftarens sida att det inte ska förekomma några beräkningar utifrån den sociala närmiljön och inte utifrån ett socialgruppstänkande. Skadeståndsrätten bygger på en individuell bedömning i varje enskilt fall utifrån beräknade framtida inkomstbortfall. När det gäller vuxna är detta lättare att beräkna, men när det gäller barn har det visat sig vara svårare att göra rättvisa bedömningar. Tyvärr visar det sig vid ett flertal ärenden att fortfarande tar hänsyn till familjeförhållanden. Nämnden har också i vissa ärenden tittat på vilken utbildningsnivå som barnets föräldrar och syskon har. Vi anser att barn ska ha lika förutsättningar i livet oavsett hur utbildade deras föräldrar är. Principen om alla människors likhet inför lagen och alla människors lika värde är grundläggande. Mot den här bakgrunden är det motiverat med en särskild översyn av frågan om försäkringsbranschen bör ges möjlighet att ersätta barn vid trafikolyckor enligt schablon eller på annat sätt som säkerställer att alla barn behandlas lika. Det får ankomma på regeringen att ta de initiativ som krävs för att en sådan översyn kommer till stånd. Vad vi nu anfört bör , med bifall till motion C285, som sin mening ge regeringen till känna. Barnförsäkringar, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:C263. har av barnen i en individuell försäkring. Många barn saknar alltså en individuell försäkring. Orsakerna är framför allt ekonomiska. Barn helt utan försäkring finns främst i vissa invandrargrupper. Ett problem när det gäller barnförsäkringar är att av ansökningarna beviljas utan några förbehåll. av alla barn får avslag. Adoptivbarn, barn som har låg födelsevikt eller är för tidigt födda är bara några exempel på barn som brukar få nej från bolagen. Barn med ärftliga sjukdomar och medfödda fel brukar inte heller få teckna en försäkring. Men olika bolag har olika riskbedömningar. Ett barn som har fått avslag hos ett bolag kan få möjlighet att teckna en försäkring hos ett annat. Enligt vår mening är alla barns lika värde en självklarhet. Vi anser därför att det är viktigt att alla barn ges tillgång till ett rimligt försäkringsskydd och att vissa grupper av barn inte ställs utan möjlighet att få skydd genom en personförsäkring. I propositionen till ny försäkringsavtalslag (prop.