bet · GZ01KrU1 · 2011-11-30 00:00:00 — Utskottet inser att frågan visserligen är komplex men finner det otillfredsställande att den ännu inte har fått sin lösning. Det pensionssystem som tillämpas inom det statsunderstödda scenkonstområdet medför redan nu negativa konsekvenser för såväl institutionerna som de konstnärliga yrkesutövarna och publiken. För institutionernas del innebär framför allt dansares och sångares låga pensionsålder att de måste betala in förhållandevis höga för dessa yrkesgrupper. Det är svårt för institutionerna att förutse omfattningen av pensionsavgifternas storlek, eftersom de varierar mellan olika anställda. Som visats avgör en rad olika faktorer storleken på pensionspremierna, och avgiften varierar från månad till månad och . I vissa fall betalar institutionerna mer i pensionsavgift för en anställd än lönen till samma individ. Det nuvarande pensionssystemet innebär således höga kostnader och är oförutsägbart för institutionerna. Dessutom finns det inte någon garanti för att höga premieavgifter resulterar i motsvarande pensionsförmån. Pensionsvillkoren för konstnärer som är anställda vid statligt stödda scenkonstinstitutioner bygger på en rätt att ta ut tjänstepension som motsvarar av lönen innan den anställde fyller . Dansare får ta ut pensionen från , sångare , skådespelare och musiker, beroende på anställning, från 60 eller . Ålderspensionen (från ) kommer då att bli mycket låg, eftersom den numera bestäms av livsinkomsten och inte som tidigare av de 15 bästa inkomståren. Scenkonstnärerna är emellertid inte skyldiga att sluta vid en institution när de uppnår pensionsåldern utan har efter en ändring 2001 i lagen (1982:80) om anställningsskydd rätt att arbeta kvar till . Det nuvarande pensionssystemet kan således medverka till att scenkonstnärernas ålderspension (från ) blir mycket låg, om de lämnar yrkeslivet vid de åldersgränser som anges i PISA-förordningen. Slutligen medför pensionssystemet en risk för att det konstnärliga utfallet blir lidande, något som skulle få negativa konsekvenser för publiken. De lågt satta pensionsåldrarna för konstnärerna har tillkommit av både fysiska och konstnärliga skäl. En dansares kropp och en sångares stämband är särskilt utsatta och slits hårt. De konstnärliga prestationerna avtar med stigande ålder i de allra flesta fall. Institutionerna kan tvingas välja en repertoar som anpassas efter vad en ensemble med hög genomsnittlig medelålder kan klara i stället för en repertoar som kräver excellens i prestationerna. Det nuvarande pensionssystemet riskerar således att medverka till försämrad kvalitet på det konstnärliga utbudet. Som utskottet här har kunnat visa är konsekvenserna av det nuvarande pensionssystemet för scenkonstområdet otillfredsställande. I likhet med finansutskottet anser kulturutskottet därför att det är angeläget att regeringen återkommer till med förslag till en lösning av de problem som följer av det nuvarande pensionssystemet i olika avseenden. Regeringen bör återkomma till inom ramen för den ordinarie budgetprocessen, gärna i budgetpropositionen , med besked om hur scenkonstpensionsfrågan kan och bör lösas på ett statsfinansiellt ansvarsfullt sätt. Det är, som finansutskottet understryker, viktigt att förslag till ändringar i pensionsvillkoren är långsiktigt hållbara. De pensionsförmåner som betalas ut bör motsvaras av de avgifter som betalas in till systemet av eller för den enskilde. Eventuella omställningskostnader och tjänstepensionsavgifter ska belasta anslag. Om förändringar görs i regelverken bör de utformas på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Bland annat bör regeringen ta hänsyn till vilka effekter som kan väntas på sysselsättning och arbetade timmar. Vad utskottet har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna Kr278 (MP) yrkandena 9 och 10, Kr297 (S) yrkande 14, Kr307 (V) yrkande 19 och Kr320 (MP) yrkande 2. Därmed blir även motion Kr203 (S) tillgodosedd. Utskottets förslag i korthet avslår två motioner om Kulturarvslyftet. Kulturarvslyftet kommer att betyda mycket för möjligheterna att vårda och bevara kulturarvet som det uppfyller arbetsmarknadspolitiska mål. Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (V). föreslår i motion Kr319 ett tillkännagivande till regeringen om förändrad inriktning beträffande tillsättande av tjänster inom ramen för Kulturarvslyftet (yrkande 14). Partiet anser att det är glädjande att regeringen med anledning av ett tillkännagivande från nu lanserat satsningen Kulturarvslyftet men att inriktningen på utförsäkrade är alltför snäv. Satsningen bör i stället omarbetas så att arbetslösa med kompetens inom kulturbevarande arbete ges förtur till de arbeten och tjänster med lönebidrag som erbjuds. Det är partiets mening att arbete i första hand bör gå till dem som kan branschen och har ett genuint intresse av det jobb de har att utföra. I motion Kr307 föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att ställa upp kulturpolitiska krav på de institutioner som deltar i det aviserade Kulturarvslyftet (yrkande 21). Motionärerna anför att alltför många institutioner digitaliserat material som inte går att komma åt för utomstående. Resultatet av Kulturarvslyftet ska vara åtkomligt för var och en, inte bara för experter som kan navigera i otillgängliga system. Det bör därför finnas gemensamma format och metadata, framhåller partiet. I budgetpropositionen föreslår regeringen en satsning på kulturarvsstöd, Kulturarvslyftet, . Regeringen beräknar att totalt avsätts för från utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, för arbetsledning och administration inom satsningen Kulturarvslyftet . Dessutom omfattar satsningen medel till lönebidrag för dem som anställs inom ramen för Kulturarvslyftet. Regeringen hänvisar till tillkännagivande till regeringen (bet. 2010/11:KrU10, rskr. 2010/11:285) om att denna borde beakta sysselsättningsbehovet bland kulturarbetare såväl som behovet av fortsatta insatser inom museisektorn för att vårda och bevara kulturarvet. Det finns ett stort behov av att bygga upp kunskap om och vårda kulturarvet och kulturmiljön och göra dem tillgängliga, framhåller regeringen. Den nya arbetsmarknadssatsningen bygger på tidigare goda erfarenheter från Accessprogrammet. Stödet ger möjligheter för aktörer inom kulturarvsområdet att anställa arbetsledare enligt samma modell som tillämpas inom den befintliga verksamheten Kulturarvs-IT. Medel ska kunna fördelas såväl till regionala och kommunala kulturinstitutioner som till statliga institutioner och andra aktörer som bedriver verksamhet inom eller med anknytning till kulturarvsområdet, t.ex. ideella föreningar. Medel ska fördelas till arbetsledare åt anställda med lönebidrag som arbetar med kunskapsuppbyggnad, vård och tillgängliggörande. Det kan t.ex. handla om att digitalisera samlingar och arkivmaterial, att inventera kulturlämningar och bebyggelse eller om att restaurera och vårda kulturmiljöer. Genom att satsningen även innebär anställning av arbetsledare stärks arbetsmarknaden för kulturskapare med relevant utbildning. Regeringen anför att satsningen kommer att berika många kulturverksamheter som personer som står mycket långt från arbetsmarknaden får möjlighet till meningsfull och utvecklande sysselsättning. Målgruppen för satsningen är personer som har en särskilt svag förankring på arbetsmarknaden efter att ha lämnat sjukförsäkringen och som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Regeringen bedömer att 1 200 platser kommer att kunna anordnas inom ramen för satsningen Kulturarvslyftet samt 2 000 platser . Utskottet välkomnar regeringens förslag om Kulturarvslyftet, vilket innebär vidgade möjligheter att vårda och bevara kulturarvet. innebär projektet att arbetslösa kulturarbetare får möjlighet till anställningar som handledare och att arbetet kan inriktas mot angelägna och eftersatta områden. Utskottet noterar att det är ett arbetsmarknadspolitiskt projekt och har inget att invända mot att man inom kulturarvssektorn utvecklar meningsfull sysselsättning för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Genom projektet får dessa personer möjlighet att pröva sin arbetsförmåga. Utskottet avstyrker motion Kr319 (SD) yrkande 14. ska fördela medel enligt en förordning som arbetas fram på . Ämbetet kommer att få i uppdrag att administrera satsningen i samarbete med andra berörda myndigheter och organisationer inom kulturområdet och kommer att få använda av de som är avsatta för ökade administrationskostnader. Med anledning av motion Kr307 (V) yrkande 21 vill utskottet peka på att insatser kommer att kunna göras på en mängd områden och inte enbart inriktas mot digitaliseringsarbete. När det gäller projekt inriktade på digitalisering konstaterar utskottet att har ett aktivt samarbete med för digitalisering vid . Sekretariatet har ansvar för att arbeta med bl.a. frågor om standarder och system för digitalt bevarande och ska vara en resurs för myndigheter, institutioner och berörda medieföretag inom kulturarvsområdet. Här kan också nämnas att regeringen () kommer att besluta om en nationell strategi för arbetet med att digitalisera, digitalt bevara och digitalt tillgängliggöra kulturarvsmaterial och kulturarvsinformation. I strategin kommer uppdrag att lämnas till ett antal kulturarvsinstitutioner, däribland också . Utskottet anser att motion Kr307 (V) yrkande 21 i huvudsak är tillgodosett med det anförda. Uppföljning av utvecklingen av museibesök Utskottets förslag i korthet ger regeringen som sin mening till känna att regeringen ska följa upp utvecklingen av museibesöken vid de statliga museerna sedan entréavgifterna återinförts och analysera besöksmönstren så att dessa kan ställas mot de kulturpolitiska målen. Därmed bifaller en motion. föreslår i motion Kr278 att regeringen ska få i uppdrag att följa upp utvecklingen av museibesöken sedan entréavgifterna återinfördes så att besöksmönstret förtydligas och kan ställas mot de kulturpolitiska målen (yrkande 19). Tillgången till och utnyttjandet av den kultur som finns är mycket ojämn. Partiet vill inte medverka till att det blir ännu mer ojämnt. Försöket med fri entré på statliga museer pågick . Bakgrunden var att den dåvarande regeringen ville ge nya befolkningsgrupper möjlighet att besöka de statliga museerna. har entréavgifterna återinförts. För barn och unga upp till gäller dock fortfarande fri entré. I regleringsbrevet fick i uppdrag av regeringen att utvärdera reformen. har följt besöksutvecklingen vid de statliga museerna. redovisar i rapporten och tillgänglighet för museer 2010, Redovisning av besöksutfall för statliga museer, att drygt 7 miljoner besökare registrerats vid landets statliga museer. När entréavgifter återinfördes på de 19 statliga museer som haft fri entré minskade antalet besökare (ca 1,9 miljoner besök) jämfört med . Därefter har dock antalet besök ökat vid de statliga museerna. ökade antalet besök vid samma museer . Besöksutvecklingen visar på en minskning . Avskaffandet av fri entré-reformen har inneburit att antalet besökare har minskat på de museer som omfattades av reformen. Utskottet konstaterar också, liksom motionärerna, att tillgången till och utnyttjandet av den kultur som finns är ojämn. Utskottet anser därför att regeringen ska ges i uppdrag att följa upp utvecklingen av museibesöken sedan entréavgifterna återinförts på de statliga museerna så att besöksmönstret förtydligas och kan ställas mot de kulturpolitiska målen. Vad som här har anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr278 (MP) yrkande 19. Översyn av möjligheten att återinföra fri entré på de statliga museerna Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att återinföra fri entré vid de statliga museerna. konstaterar att det står de statliga museerna fritt att inom ramen för tilldelade medel avgöra om man ska ha fri entré eller prioritera andra delar av verksamheten. Jämför reservation 3 (S, V). och i (båda S) föreslår i motion Kr257 att regeringen ska se över möjligheterna att återinföra fri entré till de statliga museerna. Det måste vara en demokratisk rättighet att de nationella museerna är tillgängliga för alla oavsett ekonomisk situation, anför motionärerna. Fri entré-reformen visade att det finns ett stort intresse för att besöka museerna. Utskottet påminner om att det står varje museum fritt att inom ramen för tilldelade resurser själva avgöra om man ska ha fri entré eller prioritera andra delar av verksamheten. Utskottet anser att denna frihet för museerna bör kvarstå. Utskottet vill också peka på att barn och ungdomar upp till fortfarande har fri entré till de statliga museerna. Utskottet avstyrker därmed motion Kr257 (S). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att det ska framgå bl.a. av kulturmyndigheternas regleringsbrev att de ska arbeta med kulturuttryck som handlar om hbtq-personer. De nationella kulturpolitiska målen syftar bl.a. till att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att det ska vara möjligt att ta del av ett kulturutbud som präglas av mångfald, oavsett var man bor i landet. Av instruktionerna för kulturmyndigheterna och anslagsbesluten för kulturinstitutionerna framgår att de ska integrera ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv i sina verksamheter. Jämför reservation 4 (S). I motion Kr312 av m.fl. (S) föreslår motionärerna att det av de olika kulturmyndigheternas och kulturinstitutionernas regleringsbrev ska framgå att de ska arbeta med kulturuttryck som handlar om hbtq-personer. Utskottet, som under föregående avstyrkte en i det närmaste likalydande motion erinrar om de kulturpolitiska målen som antogs av 2009 (bet. 2010/11:KrU9). Ett av målen syftar till att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att det ska vara möjligt att ta del av ett kulturutbud som präglas av mångfald och hög kvalitet oavsett var man bor i landet. Ett annat av de nationella kulturpolitiska målen anger att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Detta mål innebär bl.a. att inte endast kultursektorn utan hela samhället ska präglas av en rikedom av kulturuttryck. Därutöver bör nämnas att det av instruktionerna för kulturmyndigheterna och anslagsbesluten för kulturinstitutionerna framgår att de ska integrera ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv i sina verksamheter. Det anförda visar att motionen redan är tillgodosedd och således inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Motion Kr312 (S) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om en översyn av möjligheterna att ge Sverigefinländarnas arkiv ett permanent stöd. m.fl. (S) yrkar i motion Kr300 på en översyn av möjligheterna att ge Sverigefinländarnas arkiv ett permanent statlig stöd. får Sverigefinländarnas arkiv ett stöd på av arkiv, men skulle enligt motionen behöva det tredubbla för att täcka baskostnaderna. Motionärerna framhåller att Sverigefinländarnas arkiv är nationellt och därmed inte kan erhålla kommunala eller regionala medel samt att Sverigefinländarna är en av fem officiella nationella minoriteter. Utskottet noterar att statligt stöd till enskilda arkiv fördelas av arkiv. Nämnden har höjt bidraget till Sverigefinländarnas arkiv. har fått i uppdrag att utreda och ge förslag på hur samarbetet med den enskilda arkivsektorn ska utformas när det gäller organisation och verksamhet om arkiv skulle avskaffas. Uppdraget har redovisats och har föreslagit att arkiv ska avvecklas och ersättas av ett samarbetsråd. Förslaget bereds i . Motion Kr300 (S) avstyrks. Föreningsdrivna biografer i glesbygd Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att regeringen ska se över möjligheterna att på olika sätt stödja föreningsdrivna biografer i glesbygden. Ett fyraårigt stöd har inrättats till biografer för övergång till digital teknik. Stödet är avsett för biografer på mindre orter och kan tilldelas föreningsdrivna biografer i den mån de uppfyller de angivna stödkriterierna. Stödet kan som mest uppgå till . Vidare finns ett stöd inom ramen för filmavtalet som är avsett för upprustning av biografer m.m. Resultatet av det pågående utredningsarbetet och regeringens ställningstaganden rörande inriktningen på den framtida filmpolitiken bör inte föregripas. Jämför särskilt yttrande 8 (S). I motion Kr290 framhåller (S) att antalet biografer blir allt färre, framför allt i glesbygden. väntas den nya tekniken för att visa film på bio, 2K digitalbio, slå igenom brett. Därefter blir det ännu svårare för de biografer som inte har ställt om till ny teknik att klara sig. Motionären föreslår därför att regeringen ska se över möjligheterna att på olika sätt stödja föreningsdrivna biografer i glesbygden. Ett ideellt inslag i den för övrigt kommersiella biografbranschen utgörs av de föreningsdrivna biograferna. liksom tidigare är det en angelägen uppgift för den statliga filmpolitiken att i möjligaste mån upprätthålla biografstrukturen i landet. Ideellt drivna biografer är ofta viktiga mötesplatser och bidrar till att även boende på mindre orter får tillgång till film och annan kultur. Det handlar i huvudsak om de biografer som drivs av lokalföreningar inom Folkets Hus och Parker (FHP), Våra Gårdar, och . Utskottet har i det föregående redovisat de regler som gäller för det nyinrättade fyraåriga stödet till biografer för övergång till digital teknik, ett stöd som riktas till biografer på mindre orter och som även kan tilldelas föreningsdrivna biografer i den mån de uppfyller de angivna stödkriterierna. Stödet kan som mest uppgå till 300 000 kronor.16[ Enligt () kostar en grundutrustning för 2K-teknik ca och för 3D-utrustning ytterligare ca . Kringkostnader kan tillkomma. Ur rapporten till utformning av tidsbegränsat stöd till digitalisering av biografer. Redovisning till () .] Detta stöd är helstatligt och ligger utanför filmavtal. Vidare har utskottet i korthet redogjort för innehållet i gällande filmavtal som träffats mellan staten och företrädare för filmbranschen och som gäller t.o.m. . Inom ramen för avtalet finansieras flera stöd, bl.a. ett biografstöd som syftar till att stärka biografer på mindre orter. Biografstödet inrymmer i sig olika bidragstyper. Av intresse i detta sammanhang är främst stödet för teknisk upprustning, som uppgår till ca . Normalt beviljas stöd för högst . För övergång till digital utrustning kan högre belopp betalas ut. Slutligen bör även nämnas att det inom biografstödet finns en stödform som avser momskompensation till anordnare av biografföreställningar som inte är mervärdesskatteskyldiga. Stödet riktas till föreningsägda biografer som inte tillhör någon sammanslutning och till ideella föreningar som i egen regi eller genom anslutna medlemmar regelbundet anordnar biografföreställningar. Den särskilde utredare som har i uppdrag att få till stånd ett nytt branschsamverkansavtal på filmområdet ska avsluta sitt uppdrag . Resultatet av det arbetet och regeringens ställningstaganden rörande inriktningen på den framtida filmpolitiken bör inte föregripas. Det kan tilläggas att det även är befogat att kommunerna tar ett ansvar då det gäller kommuninvånarnas tillgång till filmvisningslokaler. Således är det i viss mån även ett kommunalt intresse att stödja de föreningsdrivna biografernas fortlevnad. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion Kr290 (S). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att byta namn på och om en ny instruktion för myndigheten. I motion Kr234 av (FP) begärs tillkännagivanden till regeringen om att byta namn på till Myndigheten för civilsamhället (yrkande 1) och att formulera en ny instruktion för alternativt Myndigheten för civilsamhället (yrkande 2). Regeringen föreslår i budgetpropositionen att ska få ett utökat ansvar. Motionären anser att detta borde visas i att myndigheten också byter namn och får en ny instruktion. har ett övergripande ansvar för att de nationella ungdomspolitiska målen får genomslag inom olika samhällssektorer. Detta är den huvudsakliga uppgiften för myndigheten. Utöver bidragen på det ungdomspolitiska området har myndigheten administrerat några andra bidragssystem som t.ex. till kvinnors organisering. Sedan propositionen om det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195) beslutades har även genomfört ett antal uppdrag som rör det civila samhället och därmed utökat sin kunskap på området. I budgetpropositionen anför regeringen nu att detta vidgade uppdrag ska bli ordinarie uppgift och att regeringen avser att möjliggöra för att genomföra denna utökade uppgift . samla kunskap om det civila samhällets villkor och utveckling och sprida denna kunskap på nationell och lokal nivå låta göra analyser och utvärderingar om politiken för det civila samhället bilda nätverk för samordning med andra berörda myndigheter i frågor som rör det civila samhället tills vidare administrera ett partsgemensamt forum, i vilket ingår att följa upp politiken för det civila samhället ur det civila samhällets perspektiv och att genomföra konferensen för det civila samhället på nationell nivå genomföra den kod om främjande av medborgerligt deltagande, Code of Good Practice on civil Participation, som antagits av samverkansorgan för det civila samhället. Utskottet konstaterar att även i fortsättningen kommer att ha som huvudsaklig uppgift att ansvara för att de nationella ungdomspolitiska målen får genomslag inom olika samhällssektorer. Därutöver får man även ansvar för vissa frågor som rör det civila samhället. Inom pågår en översyn av instruktionen med anledning av detta. Utskottet vill vidare framhålla att frågan om myndigheters namn och närmare uppgifter i första hand är en fråga för regeringen att besluta om. Motion Kr234 (FP) avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Kulturarvslyftet, punkt 19 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 21 och 2011/12:Kr319 av m.fl. (SD) yrkande 14. Det är positivt att regeringen nu föreslår ett kulturarvslyft som svar på tillkännagivande om att länsmuseerna behöver mer stöd. Men inriktningen mot utförsäkrade är alltför snäv. Jag anser att arbetslösa kulturarvsarbetare borde inkluderas, inte minst då de besitter kunskaper och erfarenheter som är oumbärliga vid ett så viktigt arbete som bevarandet av vårt kulturarv. Därför bör satsningen arbetas om så att arbetslösa med kompetens inom kulturbevarande arbete ges förtur till de arbeten och tjänster med lönebidrag som erbjuds. Vidare anser jag att resultatet av Kulturarvslyftet måste vara åtkomligt för var och en, inte bara för experter som kan navigera i otillgängliga system. Tyvärr måste jag konstatera att alltför många institutioner har digitaliserat material som inte går att komma åt för utomstående, ibland inte ens av dem själva eftersom man inte arbetat strukturerat, vilket gjort att lagringen snabbt blivit föråldrad. Därför måste det ställas upp kulturpolitiska krav på de institutioner som deltar i det aviserade Kulturarvslyftet. Det bör finnas gemensamma format och metadata. I första hand bör man fokusera på material där upphovsrätten är utslocknad eller där verkshöjd saknas, i andra hand på material där institutionen äger upphovsrätten som då bör märkas med de friaste Creative Commons-licenserna. Material som inte kan släppas fritt eller där den upphovsrättsliga statusen inte är känd bör endast undantagsvis digitaliseras. Vad jag här har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna Kr307 (V) yrkande 21 och Kr319 (SD) yrkande 14. Kulturarvslyftet, punkt 19 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen.