bet · GY01SkU22 · 2011-03-07 00:00:00 — 2010/11:SkU22 Allmänna motioner om beskattning av företag, kapital och fastighet Allmänna motioner om beskattning av företag, kapital och fastighet Vid behandlingen av regeringens budgetförslag tog ställning till motioner som innehöll förslag om sådana skatteförändringar som utgjorde en del av oppositionspartiernas alternativa budgetförslag . I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som tar upp frågor om beskattning av företagande och investeringar samt vissa frågor om beskattning av fastigheter. Utskottet hänvisar i flera fall till det arbete som pågår på företagsbeskattningens och kapitalbeskattningens områden. Till betänkandet har lämnats 6 reservationer (S, MP, SD, V) och 3 särskilda yttranden (S, MP, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Företagande och investeringar, allmänna frågor avslår motionerna 2010/11:Sk229, 2010/11:Sk230 yrkandena 1 och 3, 2010/11:Sk237, 2010/11:Sk238, 2010/11:Sk249, 2010/11:Sk263 yrkande 2, 2010/11:Sk274, 2010/11:Sk286, 2010/11:Sk298, 2010/11:Sk299, 2010/11:Sk300, 2010/11:Sk301, 2010/11:Sk307, 2010/11:Sk316, 2010/11:Sk317, 2010/11:Sk327, 2010/11:Sk333, 2010/11:Sk352, 2010/11:Sk368 yrkandena 1 och 2, 2010/11:Sk377 yrkandena 1 och 2, 2010/11:Sk386, 2010/11:Sk389, 2010/11:Sk411, 2010/11:Sk414, 2010/11:Sk427, 2010/11:Sk428, 2010/11:Sk445 och 2010/11:Sk456 yrkandena 15. Reservation 1 (S) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) avslår motionerna 2010/11:Sk224, 2010/11:Sk291, 2010/11:Sk303, 2010/11:Sk313, 2010/11:Sk357 och 2010/11:Sk382. Reservation 4 (S, MP, V) Utdelningar och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag avslår motionerna 2010/11:Sk231, 2010/11:Sk310, 2010/11:Sk343, 2010/11:Sk381 och 2010/11:Sk416. avslår motionerna 2010/11:Sk266, 2010/11:Sk314, 2010/11:Sk338, 2010/11:Sk395, 2010/11:Sk406, 2010/11:Sk449, 2010/11:Sk450, 2010/11:Sk453 och 2010/11:N369 yrkande 3. Reservation 5 (S, MP, V) avslår motion 2010/11:Sk271 yrkande 1. Enskild näringsidkares personliga friskvård avslår motionerna 2010/11:Sk240, 2010/11:Sk273 och 2010/11:Sk336. Reservation 6 (SD) avslår motion 2010/11:Sk280. Stiftelser och ideella föreningar avslår motionerna 2010/11:Sk244 och 2010/11:Sk454. Avdrag för sponsring, gåvor och forskning avslår motionerna 2010/11:Sk227, 2010/11:Sk230 yrkande 4, 2010/11:Sk246, 2010/11:Sk304, 2010/11:Sk331, 2010/11:Sk387, 2010/11:Sk447, 2010/11:Sk455 och 2010/11:Ub439 yrkande 2. avslår motionerna 2010/11:Sk309, 2010/11:Sk372, 2010/11:Sk439 och 2010/11:C360 yrkande 1 i denna del. avslår motionerna 2010/11:Sk284, 2010/11:Sk383 och 2010/11:N437 yrkande 7. Avskrivning av flyttbara bostadshus avslår motion 2010/11:Sk396. avslår motionerna 2010/11:Sk305, 2010/11:Sk412, 2010/11:C247 yrkande 2 och 2010/11:C360 yrkande 1 i denna del. avslår motion 2010/11:Sk364 yrkandena 1 och 2. Gränsdragningen mellan äkta och oäkta bostadsrätter avslår motion 2010/11:Sk268. Återföring av skatt på vindkraftverk avslår motionerna 2010/11:Sk302 och 2010/11:Sk451. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (S) och (FP). Vid behandlingen av regeringens budgetförslag tog ställning till motioner som hade väckts under den allmänna motionstiden och som innehöll förslag om skatteförändringar som borde prövas tillsammans med beslut om fastställande av den av regeringen föreslagna inkomstberäkningen . fattade beslut med anledning av regeringens förslag och motionsyrkandena (prop. 2010/11:1, yttr. 2010/11:SkU1y, bet. 2010/11:FiU1, rskr. 2010/11:63). I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som tar upp frågor om beskattningen av företagande och investeringar samt vissa frågor rörande beskattningen av fastigheter. Motionerna innehåller förslag om tillkännagivanden till regeringen om ändringar i eller utredningar kring olika regler i inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, eller andra skattelagar. En förteckning över de motionsyrkanden som behandlas i betänkandet finns i bilaga. Företagande och investeringar, allmänna frågor Utskottets förslag i korthet avslår motionärernas förslag till tillkännagivanden om inriktningen av det fortsatta arbetet med företags- och kapitalbeskattningen. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (SD) och 3 (V). I motionerna Sk229 och Sk230 yrkande 1 föreslår m.fl. (FP) en ny samlad skattereform som har globaliseringens utmaningar för jobb och företagande som utgångspunkt. Motionärerna vill också se över den svenska kapitalbeskattningen ur ett internationellt perspektiv och vidare att anpassningar ned mot internationella nivåer övervägs för att svenskt kapital inte ska missgynnas. (M) yrkar i motion Sk238 att det med samma utgångspunkter som skattereform ska göras en översyn av den svenska skatterätten när det gäller företag med verksamhet i flera länder. Samme motionär vill enligt motion Sk237 pröva förutsättningarna för en omläggning av beskattningen av pensionssparande m.m., bl.a. ett system där avdrag får göras motsvarande den procentsats som kapitalskatten uppgår till och utfallande belopp beskattas med kapitalinkomstskatt i stället för inkomst av tjänst. och (C) vill enligt motion Sk286 se över kapitalbeskattningen i syfte att ta bort kapitalvinstbeskattningen på aktier eller, i andra hand, att sänka beskattningen till nivåerna i vår omvärld, införa fribelopp eller överföra beskattningen till mer schablonmässiga former. Enligt motion Sk377 yrkandena 1 och 2 av och (M) bör det vara en strategisk målsättning att öka enskilda människors sparande. Regeringen bör enligt motionärerna därför utarbeta en långsiktig strategi för att främja enskild kapitalbildning och se över skattesystemet i syfte att främja enskild kapitalbildning. I motion Sk389 lyfter (M) fram den komplexitet som finns i delar av kapitalinkomstbeskattningen och förordar förenklingar och att mer schablonbeskattning inom kapitalskatteområdet bör övervägas. (KD) efterlyser i motion Sk427 en utredning i syfte att undanröja en negativ inverkan av avgifter eller skatter vid byte av kapitalförvaltare. Det gäller enligt motionen fri flytträtt på samtliga spar- och försäkringsprodukter, uppskov med beskattning av vinst vid fondbyten och aktiebyten i ett långsiktigt sparande samt införande av investeringskonton som är befriade från kapitalbeskattning så länge pengarna förräntas men beskattas då pengarna tas ut för att användas till andra ändamål. Flera av motionsförslagen är inriktade på att använda skattelättnader för att stimulera viljan att underlätta kapitalförsörjningen i främst mindre företag, t.ex. genom en tydlig koppling mellan vinst vid avyttring av andelar och återinvesteringar. m.fl. (FP) föreslår i motion Sk230 yrkande 3 att ett skatteincitament används för att öka tillgången till riskkapital, bl.a. uppskjuten beskattning av vinst som återinvesteras i onoterade bolag och förmånligare skatteregler vid satsning av riskkapital. Även och (FP) vill enligt motion Sk298 utreda införande av ett riskkapitalavdrag. I motion Sk301 förordar (M) en översyn av skattereglerna i syfte att främja tillgången på riskvilligt kapital. Per Åsling (C) föreslår i motion Sk456 yrkandena 15 ett skyndsamt genomförande av ett riskkapitalavdrag om högst och en utredning av möjligheten att även tillåta riskkapitalavdrag för vissa aktier som är noterade på mindre börser. Åsling anser att ett riskkapitalavdrag inte bör vara begränsat till fysiska personer utan att det ska kunna utnyttjas även av vissa juridiska personer, t.ex. investeringar genom lokala och regionala riskkapitalbolag och riskkapitalföreningar. En översyn av möjligheterna att införa riskkapitalavdrag föreslås också i motionerna Sk333 av (FP) och Sk368 yrkande 2 av i (M). (M) vill enligt motion Sk411 undersöka i vilken utsträckning uttag av insatskapital i aktiebolag ska kunna ske utan beskattning. I några motioner finns förslag som vill skapa en möjlighet att kunna avvakta med en återinvestering genom att t.ex. införa en möjlighet till att sätta undan obeskattade vinster på någon form av konto. I den ovan nämnda motion Sk368 av i (M) förordas i yrkande 1 ett införande av ett entreprenörskonto som ger möjlighet för privatpersoner och företag till skatteuppskov, exempelvis att vinster från investeringar beskattas först efter realisering med möjlighet att utan skattekonsekvenser återinvestera vinsten i andra bolag . Ett snarlikt förslag finns i motion Sk307 där (M) vill införa en avdragsrätt för företags och privatpersoners tillhandahållande av kapital i särskilda fonder för företagande och entreprenörskap för att få investeringskapital i nya företag. Enligt motion Sk299 av och (M) bör det öppnas en möjlighet för privatpersoner att spara med skatteavdrag för framtida företagande. Sparande som inte utnyttjas inom ska återföras till beskattning som inkomst av tjänst. Ett liknande förslag finns i motion Sk414 där (SD) förordar ett särskilt entreprenörskonto för framtida företagande som medför avdragsrätt upp till en viss nivå för belopp som sätts in på spärrat bankkonto. Insatta medel som inte disponeras ska automatiskt återföras till beskattning som inkomst av tjänst. Också om företaget avyttras ska hela beloppet återföras till beskattning som inkomst av tjänst. m.fl. (KD) förordar i motion Sk428 en avdragsrätt för sparande på ett konto på som ska kunna användas till grundkapital i ett eget företag eller för investeringar i onoterade bolag eller i riskkapitalfonder. Uttag från kontot som sker tidigast efter en genomförd investering ska enligt motionen beskattas som kapitalinkomst. Avkastade medel ska kunna återinvesteras på nytt på samma villkor utan skattekonsekvens. Enligt motion Sk317 av och i (S) borde skattereglerna ses över i syfte att främja socialt företagande som återinvesterar vinster och skapar delaktighet och inflytande för medarbetare. Även utbyggda möjligheter att bilda obeskattade reserver inom ett företag tas upp i några motioner. För att stötta nystartade företag föreslår (S) i motion Sk386 en översyn av möjligheterna till skattemässig reservering för återinvestering av vinst i det egna företaget utöver vad som medges i dagens regler om avsättning till periodiseringsfond. m.fl. (FP) efterfrågar i motion Sk249 en generell rätt till fri fondering i företag utan beskattning. En speciell reserveringsmöjlighet för att möta ersättningskrav som kan komma att ställas på företag som sysslar med vind- och vattenenergi eller gruvdrift för skador som uppstår vid utvinning av naturresurser förespråkas i motion Sk327 av (S). Förslag inriktade på att underlätta att nya företag startas läggs fram i flera motioner. Med hänvisning till regeringens i budgetpropositionen aviserade utredning om införande av nystartzoner föreslås i motion Sk300 av (M) att regeringen bör uppmärksammas på möjligheten att använda nystartzoner även i glesbygd med svagt ekonomiskt välstånd. I motion Sk445 anser Per Åsling (C) att utredningen om nystartzoner även ska omfatta geografiskt avgränsade områden i glesbygd med stort utanförskap. För att underlätta för ungdomar att starta företag bör enligt motion Sk274 av m.fl. (M) prövas hur verksamhet som startats i s.k. UF-företag enklare ska kunna överföras till och drivas vidare i företagsbeskattad verksamhet, t.ex. enskild firma och aktiebolag efter att UF-företaget har avvecklats. I motion Sk352 förordar (FP) en utredning av möjligheten för uppfinnare att göra avdrag för sina utvecklingskostnader mot tjänsteinkomster. I två motioner tas upp ett par mer generellt inriktade begränsningar i företagens möjligheter att dra av vissa kostnader. I syfte att minska kontanthanteringen i samhället bör avdragsrätten enligt motion Sk316 av (S) begränsas för kontanta inköp i näringsverksamhet över ett visst belopp. m.fl. (V) tar i motion Sk263 yrkande 2 upp problemen med s.k. räntesnurror och föreslår att ska begära att regeringen lägger fram förslag om regler som förhindrar företags möjligheter till skatteplanering med hjälp av ränteavdrag. Flera av motionsförslagen går ut på att med skattelättnader som verktyg stimulera människors vilja att investera i och att starta företag. Några motionärer efterlyser mer generella översyner av beskattningen av kapital och ägande. Utskottet vill inledningsvis framhålla de riktlinjer för skattepolitiken som antog (prop. 2007/08:100 avsnitt 5.3, bet. 2007/08:FiU20, rskr. 2007/08:259). Enligt fem hållpunkter ska skattereglerna utformas så att de bidrar till goda förutsättningar för varaktigt hög sysselsättning och till goda villkor för företagande och investeringar. Därigenom säkerställs att målen om en generell och rättvist fördelad välfärd uppnås. Skattereglerna ska också utgöra effektiva ekonomiska styrmedel på t.ex. miljöområdet och till förmån för folkhälsan samt främja ett legitimt och rättvist skattesystem. Beträffande företagande och investeringar innebär hållpunkterna att skattereglerna genom goda villkor ska attrahera utländska företags lokalisering och investeringar i . Vidare ska företag redan verksamma i kunna öka sina investeringar. Därutöver ska också goda villkor gälla för svenska företags investeringar i utlandet. Riktlinjerna innebär också att skattepolitiken ska utformas så att fem allmänna krav som ställs på de svenska skattereglerna i en globaliserad värld tillgodoses. Dessa krav innebär bl.a. att skattereglerna ska utformas så att de kan finansiera offentliga utgifter på ett hållbart sätt. Skattereglerna ska vara generella och existerande särregler (skatteutgifter) ska löpande prövas för att förenkla systemet. Reglerna ska även skapa finansiellt utrymme för att sänka strategiska skattesatser. De ska vara hållbara och kunna försvaras i ett EU-rättsligt perspektiv. Beskattning ska ske i nära anslutning till inkomsttillfället, och på inkomstskatteområdet bör olika inslag av s.k. uppskjuten beskattning undvikas. Arbetet med att förenkla skattereglerna (minskad administrativ börda) ska drivas vidare. Hållpunkterna och kraven ger en ram för utvecklingen av skattepolitiken. De anger vilka åtgärder som är angelägna och vad som bör undvikas. De fem hållpunkterna med deras koppling till den ekonomiska politiken pekar i första hand ut vad som är angeläget, medan de fem kraven har sin tyngdpunkt på det som bör undvikas. En i förhållande till hållpunkter och krav framgångsrik skattepolitik märks därmed i första hand genom att hållpunkterna förstärks, medan avvikelserna från kraven bör vara så begränsade som möjligt. Med utgångspunkt från de av fastlagda riktlinjerna för skattepolitiken stärktes under förra mandatperioden villkoren för att starta, driva och utveckla företag genom åtgärder på flera olika politikområden. På skatteområdet har flera skattesänkningar genomförts för företag som lagändringar har vidtagits i syfte att stoppa avancerad skatteplanering. Skattelättnaderna innebär bl.a. att bolagsskatten, liksom expansionsfondsskatten för småföretagen, har sänkts från till . Dessa skattesänkningar hade sin bakgrund i önskemål att förbättra villkoren för lokalisering av företag till , för investeringar i och för redovisning av inkomster i och därmed att förstärka den svenska skattebasen. En mycket betydelsefull åtgärd för att främja tillgången på kapital inte minst för de mindre företagen är beslutet efter regeringsskiftet att slopa förmögenhetsskatten. Därmed försvann en skatt som till följd av oenhetliga värderingsregler och många undantag även skapade kryphål som uppmuntrade till skatteplanering. Skatten utvecklades därigenom till att för många närmast bli frivillig som den genom sitt sätt att verka skadade samhällsekonomin. Slopandet av förmögenhetsskatten tillsammans med den omläggning av fastighetsbeskattningen som genomfördes under förra mandatperioden har också inneburit att överbeskattningen av boendet har eliminerats. En rad förbättringar i 3:12-reglerna för fåmansföretag har genomförts . Sänkta socialavgifter, förbättrade avskrivningsregler och förenklade redovisningsregler på momsområdet för små företag är andra reformer. Förutsättningarna för att driva inte minst riskkapitalverksamhet med hjälp av handelsbolag har förbättrats genom att handelsbolagen har införlivats i systemet med skattefrihet för kapitalvinst och utdelning på näringsbetingade andelar. Detta har inneburit att skatteplanering motverkas, vilket förbättrar konkurrenssituationen för företag som inte ägnar sig åt avancerad skatteplanering. Genom förslag utanför skatteområdet har förbättringar genomförts för att öka tryggheten för företagare och att göra det mindre riskfyllt att starta nya företag. Viktigt för företagandet är också den sänkning av skatteuttaget på löneinkomster och inkomst av enskild näringsverksamhet för framför allt låg- och medelinkomsttagare, dvs. jobbskatteavdraget, som har genomförts i fyra steg fr.o.m. . Jobbskatteavdraget bidrar tillsammans med andra åtgärder till att göra det mer lönsamt att jobba och driva enskild näringsverksamhet. Det gör det också billigare för företagen att anställa. vill se de förändringar av skattereglerna för företagande som genomförts under den innevarande mandatperioden som en viktig inledning på ett målmedvetet förändringsarbete för att ge människor goda förutsättningar att starta och utveckla företag som kan bidra till en varaktigt hög sysselsättning i landet. Regeringen har bl.a. i de budgetpropositioner som den har lämnat under förra valperioden och redovisat inriktningen av det utrednings- och beredningsarbete som bedrivs i syfte att förbättra företagsklimatet och underlätta en hög investeringsnivå och en snabb produktivitetsutveckling. beslutade regeringen om direktiv till en utredning som ska se över beskattningen av bolag i syfte att beskattningen utformas så att företagande, investeringar och sysselsättning gynnas (dir. 2011:1). Utredningen bör enligt direktiven i så stor utsträckning som möjligt sträva efter att ta fram förslag som breddar bolagsskattebasen för att finansiera en sänkning av de skatter som betalas av bolagssektorn. För att förbättra den skattemässiga neutraliteten mellan eget och lånat kapital samt för att bredda bolagsskattebasen aktualiseras frågan om hur begränsningar av möjligheten att göra ränteavdrag tillsammans med åtgärder för att stärka det egna kapitalet kan bidra till ökad motståndskraft hos företagen och till stabila skatteintäkter. I ett första delbetänkande, som ska lämnas , ska utredningen lämna förslag på skatteincitament för att stimulera tillgången på riskvilligt kapital. I ett andra delbetänkande, som ska lämnas , ska utredningen belysa de svenska reglerna om avdrag för forskning och utveckling (FoU) och lämna förslag på skatteincitament för FoU. I uppdraget ingår vidare att se över möjligheten att införa källskatt på räntebetalningar samt ta fram förslag på regler om detta. Vidare ska reglerna om koncernbidrag samt behovet av reglerna om underprisöverlåtelser utvärderas och, om det bedöms lämpligt, förslag till förändringar lämnas. Kommittén ska redovisa det slutliga uppdraget . I budgetförslaget har regeringen betonat det angelägna i att skattereglerna underlättar ett aktivt sparande i aktier och andra värdepapper. Dagens regler för beskattning av kapitalvinster är komplicerade. För att förenkla för privatpersoner att spara i aktier och andra värdepapper bör det enligt budgetpropositionen införas en ny schablonbeskattad sparform (investeringssparkonto) för vissa slags värdepapper. För att effektivisera beskattningen och för att upprätthålla den skattemässiga neutraliteten bör även vissa justeringar av beskattningen av kapitalförsäkringar göras. Det är också angeläget att skattereglerna utformas på ett sätt som är förenligt med och som värnar den svenska skattebasen. Målsättningen är att förslagen om investeringssparkonto och kapitalförsäkring ska kunna träda i kraft . avses en av betingad omläggning av beskattningen av svenskregistrerade investeringsfonder bli genomförd. Utskottet kan konstatera att flertalet av de frågor om villkoren för investeringar och företagens kapitalförsörjning som har tagits upp i motionerna gäller eller har anknytning till det arbete som redan pågår eller planeras i . Det saknas därför skäl för att överväga tillkännagivanden till regeringen i dessa hänseenden. Detsamma gäller motionsförslagen om inriktningen av arbetet om nystartzoner. Det är enligt utskottets mening rimligt att avvakta ett resultat av utredningsarbetet innan tar ställning till i vilken omfattning det är möjligt och lämpligt att använda ett system med nystartzoner. Beträffande förslaget att ge uppfinnare rätt att dra av utvecklingskostnader mot tjänsteinkomster vill utskottet erinra om de regler som redan finns för att underlätta för nyföretagande och för att ge positiva effekter på företagande och risktagande hos enskilda näringsidkare. Dessa regler innebär att den som startar en ny näringsverksamhet kan få ett allmänt avdrag mot inkomst av tjänst för underskott av aktiv nystartad näringsverksamhet med högst per beskattningsår . Därutöver kan den som startar en näringsverksamhet efter begäran få uppskov med att betala preliminär skatt på sina företagsinkomster. I en av motionerna efterlyses regler som förhindrar företags möjligheter till skatteplanering med hjälp av ränteavdrag. ändrades reglerna om avdragsrätt för räntor i inkomstslaget näringsverksamhet i inkomstskattelagen (1999:1229) för att förhindra skatteplanering genom lån och förvärv inom en intressegemenskap. Utskottet vill framhålla att har ett uppdrag att följa upp tillämpningen av ränteavdragsbegränsningsreglerna. I uppdraget ingår att kartlägga förekomsten av ränteavdrag som har gjorts , vilket bl.a. innefattar frågan om skatteplanering vid t.ex. externa förvärv eller externa lån utgör allvarliga hot mot den svenska bolagsskattebasen. Uppdraget ska redovisas till . Om bedömer att det är lämpligt ska en eller flera delrapporter lämnas före detta datum. Utskottet kan konstatera att regeringen redan har sin uppmärksamhet riktad mot hur väl den redan genomförda ränteavdragsbegränsningen fungerar i praktiken och förutsätter att regeringen återkommer till i frågan om det behövs ytterligare lagändringar. Som framgår ovan har också den tillsatta i uppdrag att utreda begränsningar i ränteavdragen och att pröva införandet av källskatt på räntebetalningar. När det gäller förslaget om en beloppsgräns för avdragsrätten för kostnader i näringsverksamhet vill utskottet framhålla att regeringen målmedvetet arbetar för att minska incitamenten för skattefusk. Regeringen har också genomfört förslag för förbättrad kontroll av kontantbranschen och av särskilda riskbranscher. Detta arbete fortsätter. Utskottet ser inte något behov av ett tillkännagivande till regeringen med anledning av det förslaget. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet samtliga under denna förslagspunkt behandlade motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om ett nytt tillkännagivande till regeringen om införande av tonnageskatt. Jämför reservation 4 (S, MP, V). beslutade om ett nytt sjöfartsstöd fr.o.m. som omfattar lastfartyg och passagerarfartyg i internationell trafik (prop. 2000/01:127, bet. 2001/02:TU3, rskr. 2001/02:2). Sjöfartsstödet ges till last- och passagerarfartyg i internationell trafik genom att arbetsgivarens skattekonto krediteras ett belopp motsvarande skatteavdrag och arbetsgivaravgifter på sjöinkomst. samhällets stöd i form av skattelättnader som avviker från en enhetlig beskattning beräknas för sjöfartsstödet uppgå till 2011. Syftet med sjöfartsstödet är att ge svensk sjöfartsnäring konkurrensvillkor som är likvärdiga med konkurrensvillkoren för andra EU-länders handelsflottor. Många länder har infört tonnageskatt, som innebär att inkomsten bestäms schablonmässigt med utgångspunkt från fartygets nettodräktighet. Tonnaget anses ge ett mått på fartygens lastkapacitet och därmed intjäningsförmåga.