bet · GY01KU18 · 2011-01-10 00:00:00 — Reviderade riktlinjer för samarbetet finns i den överenskommelse som den europeiska talmanskonferensen träffade i . Utredningen vill liksom RDK framhålla värdet av kontakter med andra parlament. Behovet av sådana kontakter kommer att öka när Lissabonfördraget träder i kraft. Från svensk sida är med den ordning vi har för regeringens överläggning med utskotten om lagstiftningsutkast och den ordning som föreslås i denna rapport beträffande subsidiaritetskontrollen m.m. utskottens kontakter med sina motsvarigheter i de andra europeiska parlamenten av särskild vikt. Dessa kontakter underlättas av att utvecklingen går mot en ökad roll för fackutskotten i behandlingen av EU-frågor även i andra länders parlament. Vidare uttalade utredningen även följande (2008/09:RS4 s. 59). De ståndpunkter som intas av enskilda eller grupper av riksdagsledamöter i olika interparlamentariska EU-organ binder inte . Endast själv kan i de former som anges i RF och RO fatta sådana beslut. Inte desto mindre är det viktigt att de synpunkter och åsikter som framförs av svenska företrädare vid möten i dessa organ är så väl förankrade som möjligt i organ och partier. Med den mer framträdande roll som de nationella parlamenten får i Lissabonfördraget ökar detta krav. IPEX står för och innebär ett utbyte av EU-relaterad information mellan parlament. IPEX, som har en egen webbplats () och en databas, öppnades officiellt på EU-talmansmötet . Målsättningen för IPEX är att stödja det interparlamentariska samarbetet i EU genom att erbjuda en plattform för elektroniskt utbyte av EU-relaterad information mellan parlamenten. Det omfattar bl.a. ett kalendarium för EU-möten och ett forum för informationsutbyte föranlett av subsidiaritetskontrollen. IPEX är tillgängligt för alla nationella parlament i medlemsstaterna, anslutnings- och kandidatländerna och för . Yttranden från andra utskott anför i sitt yttrande att det inte förekom några kontakter mellan utskottet eller utskottets kansli med utskott i andra nationella parlament under beredningen av subsidiaritetsärendena. När det gäller IPEX vill utskottet framhålla vikten av att alla nationella parlament löpande uppdaterar sin information om pågående subsidiaritetsprövningar, något som inte kan anses fungera väl. Ett flertal parlament publicerar inte information om pågående prövningar eller resultatet av slutförda prövningar. anser vidare att i uppföljningen av subsidiaritetsprövningar borde överväga vilken information som ska publiceras i IPEX och i vilken utsträckning den ska anges som viktig. anför att som det fungerar nu anges i IPEX att prövning har inletts så snart ett ärende hänvisats till berört utskott. Därefter anges att det finns viktig information att förmedla när ett yttrande eller en faktapromemoria har kommit in från regeringen, och detta oavsett vad yttrandet innehåller. Som det är nu kan andra parlament få intryck av att anser att det finns skäl att ifrågasätta subsidiaritetsprincipen i samtliga ärenden, anser finansutskottet. har inte haft kontakt med utskott i andra nationella parlament under beredningen av subsidiaritetsärendena. Utskottet har regelmässigt under beredningen använt sig av databasen . En brist som utskottet har uppmärksammat är att de utkast till lagstiftningsakter som kommer från en grupp medlemsstater inte finns registrerade i IPEX. Utskottet konstaterar vidare att fördelen med IPEX främst torde vara att databasen innehåller kontaktuppgifter till handläggare av lagstiftningsförslag i andra parlament. Endast i undantagsfall framgår det av IPEX hur utskott under beredningen ställer sig till förslaget. Vidare är det fortfarande flera nationella parlament som inte uppdaterar IPEX med relevant information. Nyttan av databasen är därför inte så stor som den skulle kunna vara. anför att det inte har stått i direkt kontakt med några andra parlament. Däremot har utskottet följt utvecklingen i andra medlemsstater via IPEX. Efter utskottets behandling har information lagts till i databasen. Utskottet har konstaterat att det endast är ett fåtal av de nationella parlamenten i EU som regelbundet gör detsamma. Utskottet värdesätter att IPEXdatabasen är tillgänglig för allmänheten och anser att bör fortsätta verka för att den ska förbli det och utgöra ett verktyg i de nationella parlamentens arbete med EU-frågor. Möjligen bör det, anser utskottet, inom övervägas vilka rutiner som utskotten kan utveckla för att ta hand om inkomna motiverade yttranden från andra medlemsstater. Utskottet finner det angeläget att påtala att motiverade yttranden endast ska avges i de fall ett utskott finner att ett förslag till lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen. anför att någon kontakt med andra parlament inte har förekommit. Mot bakgrund bl.a. av att utskottet genomförde subsidiaritetsprövningen av viseringsförordningen tidigt fanns inte någon användbar information i IPEX. anför i sitt yttrande att några kontakter inte togs med andra parlament. Utskottet anför att dess kansli löpande följer EU-oplysningen i uppgifter om vilka dokument som inkommit till . I samband med ärendets beredning gjordes sökningar i IPEX. Någon närmare ledning gavs dock inte, eftersom det under den tiden endast var två medlemsstater som hade registrerat uppgifter, och dessa bestod i att ärendehandläggningen hade inletts. Miljö- och jordbruksutskottet anför att det vid beredning av de tre ärendena inte har haft anledning att ta kontakt med andra nationella parlament. Utskottet har inte haft några invändningar i samband med subsidiaritetskontrollen. Utskottet har inte använt någon information från IPEX och skälet är att systemet ännu inte används på ett sådant sätt att det finns relevant information under det inledande skedet av beredningsstadiet. anför att några kontakter med andra parlament inte förekom och inte heller ansågs nödvändiga. Föredraganden i ärendet gick under ärendets beredning in i IPEXsystemet utan att finna någon information. Det var alltså inte till någon nytta. Efter att utskottet hade fattat sitt beslut gjordes ytterligare en kontroll, och det visade sig då att ett parlament, det portugisiska, hade lagt in information, dock endast på portugisiska. Även av detta skäl var IPEX utan nytta. Genom riksdagsstyrelsens framställning 2008/09:RS4 överlämnades förslag Tillämpningen av Lissabonfördraget i (2008/09:URF2) till för ställningstagande. Utredningens rapport bifogades framställningen. behandlade riksdagsstyrelsens framställning i sitt betänkande 2009/10:KU2, men gjorde inte några särskilda uttalanden om det interparlamentariska samarbetet eller IPEX i samband med beredningen av framställningen. lägger märke till att inga kontakter förefaller ha tagits med andra parlament. Utskottet vill framhålla värdet av kontakter med andra parlament. Syftet med samarbetet mellan parlamenten inom EU är bl.a. att säkra det effektiva utövandet av de parlamentariska befogenheterna i unionsfrågorna, särskilt när det gäller övervakningen av subsidiaritetsprincipen. Utskottet noterar också att utskotten i inte heller förfaller ha haft någon större nytta av uppgifterna i IPEX. Flera utskott lyfter i sina yttranden fram att nyttan av databasen varit begränsad. instämmer i justitieutskottets bedömning om att nyttan av databasen inte är så stor som den skulle kunna vara. Som justitieutskottet framhåller torde fördelen med IPEX, åtminstone , främst vara att databasen innehåller kontaktuppgifter till handläggare av lagstiftningsförslag i andra parlament. Möjligen borde denna väg användas för att skaffa kunskaper om pågående beredningar. har också påpekat att det av IPEX endast i undantagsfall framgår hur utskott under beredningen ställer sig till ett förslag. konstaterar att i och med att tidsfristen börjar löpa i alla länder och beredningen kan antas pågå ungefär i skilda länder har man liten nytta i realtid av databasen. Det är kanske egentligen först när beredningen är klar som det framgår hur man i skilda länder ställer sig till subsidiaritetsprincipen. En annan brist med systemet är vidare att det är flera nationella parlament som inte uppdaterar IPEX med relevant information. Värt att notera är också att medan prövar samtliga utkast till lagstiftningsakter som kommissionen översänder, gör många andra parlament ett urval av vilka utkast till lagstiftningsakter som ska subsidiaritetsprövas. En annan aspekt är det som finansutskottet framhåller i sitt yttrande om att det för del bör övervägas vilken information som ska publiceras i IPEX och i vilken utsträckning denna ska anges som viktig. Som det fungerar kan andra parlament, menar finansutskottet, få intryck av att anser att det finns skäl att ifrågasätta subsidiaritetsprincipen i samtliga ärenden. Utskottet anser sig inte ha tillräckligt underlag för att ha några synpunkter i detta avseende. Rätt använd bör IPEX kunna utgöra ett viktigt verktyg för utbyte av information mellan de nationella parlamenten. bör medverka till att IPEX utvecklas till att bli det viktiga verktyg för utbyte av information mellan de nationella parlamenten som det skulle kunna vara. Förteckning över avgjorda subsidiaritetsärenden Tabell 3 Avgjorda subsidiaritetsärenden (i kronologisk ordning) i utskott 1/10 Initiativ till och rådets direktiv om rätt till tolkning och översättning i brottmål 2/10 Initiativ till och rådets direktiv om den europeiska skyddsordern KOM(2010) 12 Förslag till och rådets förordning om Europeiska unionens finansiella bidrag till Internationella fonden för (20072010) KOM(2010) 65 Förslag till och rådets förordning om ändring av och rådets direktiv /42/EG om förande av statistik över gods- och passagerarbefordran till sjöss KOM(2010) 102 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1905/2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete KOM(2010) 82 Förslag till och rådets direktiv om rätt till tolkning och översättning i brottmål KOM(2010) 76 Förslag till och rådets beslut om inrättande av Europeiska unionens insats för det europeiska kulturarvsmärket KOM(2010) 61 Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2007/2004 om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex) KOM(2010) 93 Ändrat förslag till och rådets förordning (EU) nr / om inrättande av en byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa KOM(2010) 94 Förslag till och rådets direktiv om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om upphävande av rambeslut /68/RIF KOM(2010) 117 Förslag till och rådets förordning (EU) nr / om europeisk statistik om turism KOM(2010) 132 Förslag till och rådets förordning om europeiska miljöräkenskaper KOM(2010) 176 Förslag till rådets beslut om regler för import till Europeiska unionen av fiskeriprodukter, levande musslor, tagghudingar, manteldjur, snäckor och biprodukter av dessa från KOM(2010) 179 Förslag till och rådets direktiv om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (kodifiering) KOM(2010) 95 Förslag till och rådets direktiv om förebyggande och bekämpande av människohandel samt skydd av offer och om upphävande av rambeslut /629/RIF KOM(2010) 145 Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 861/2006 av om gemenskapens finansieringsåtgärder för genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken och havsrättsligt arbete KOM(2010) 105 Förslag till rådets förordning om genomförande av ett fördjupat samarbete om tillämplig lag för äktenskapsskillnad och hemskillnad KOM(2010) 204 och rådets förordning om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen (kodifiering) KOM(2010) 256 och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav KOM(2010) 283 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 663/2009 om inrättande av ett program för hjälp till ekonomisk återhämtning genom finansiellt stöd från gemenskapen till projekt på energiområdet KOM(2010) 249 Förslag till och rådets förordning om europeisk statistik över permanenta grödor KOM(2010) 302 Förslag till och rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Republiken beslutade att ge övriga utskott tillfälle att ge de eventuella kommentarer som respektive utskott anser sig ha till en promemoria med iakttagelser. anser att det kan finnas skäl för att i uppföljningen utveckla vikten av att utskotten kan ha direktkontakter med kommissionen. Det kan vara fråga om att hämta in yttranden eller att hålla utfrågningar med företrädare från kommissionen. Kontakter av detta slag bör enligt finansutskottets uppfattning ses som ett naturligt inslag i arbetet. Vidare anser finansutskottet att frågan om vilka uppgifter som ska publiceras i databasen bör övervägas. Utskottet anser att en fråga som bör belysas i uppföljning är sambandet mellan proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna samt vilken betydelse proportionalitetsprincipen kan ha vid subsidiaritetsprövningar. Utskottet tar även upp frågor om utskottets arbetsmetoder och synergieffekter mellan subsidiaritetsprövningen och senare överläggningar med regeringen om ett förslag. anger ett antal frågeställningar utifrån de iakttagelser som görs i en promemoria som upprättats av . Promemorian innehåller iakttagelser om de subsidiaritetsprövningar som genomförts i . Kommentarerna från de övriga utskotten ska gälla iakttagelserna avseende upprättande av kanslipromemoria e.d. som ett led i föredragningen användandet av den tvåstegsmetod som det hänvisas till i förarbetena kommissionens motiveringar eller avsaknaden av motiveringar avseende subsidiaritetsprincipen förekomst eller avsaknad av information från regeringen den samlade utvecklingen på olika politikområden vad gäller lagstiftning på EU-nivå Övriga utskott bereds även tillfälle att svara på följande frågor: Har tidsfristen för att behandla utkast till lagstiftningsakter varit tillräcklig? Har utskottet haft några kontakter med utskott i andra nationella parlament under beredningen av subsidiaritetsärendena? Om ja, vilka och vad har dessa kontakter bestått av? Har utskottet haft någon användning av informationen i Ipex under beredningen av ärendena? I promemorian anförs att utskotten vid prövningen bör hämta vägledning från de riktlinjer som alltsedan subsidiaritetsprincipen infördes i varit vägledande för tillämpningen av principen (den s.k. tvåstegsmodellen). Riktlinjerna innebär att man först ställer frågan om det är möjligt att uppnå målen för den föreslagna åtgärden genom att den företas på nationell, regional eller lokal nivå. Om svaret är nekande ska åtgärden vidtas på unionsnivå. Om svaret är jakande ska frågan ställas om målen för åtgärden kan uppnås bättre genom att den företas på unionsnivå. För att besvara den sistnämnda frågan bör följande följdfrågor ställas: Finns det viktiga gränsöverskridande aspekter på den föreslagna åtgärden som inte på ett tillfredsställande sätt kan regleras genom åtgärder av medlemsstaterna? Skulle underlåtenhet att handla på unionsnivå stå i strid med fördragets krav eller på annat sätt avsevärt skada medlemsstaternas intressen? Skulle en åtgärd på unionsnivå på grund av sin omfattning eller sina verkningar innebära klara fördelar jämfört med en åtgärd på medlemsstatsnivå? I promemorian anförs att uppföljning kan sägas rymma två delar; dels den formella hanteringen i av utkast till lagstiftningsakter som översänts till , dels utfallen på en övergripande nivå av de genomförda åtgärderna. Uppföljningen i den del som avser utfallet av genomförda subsidiaritetsprövningar görs genom sammanställningar av hur prövningen har utfallit på olika politikområden, vilka kommer att kunna relateras till olika mål. Enligt promemorian kan mål finnas både på EU-nivå, t.ex. i fördragen, och på nationell nivå, t.ex. i grundlag, vanlig lag eller i form av särskilda riksdagsbeslut. I årets uppföljning handlar det mest om att samla in iakttagelser. I kommande uppföljningar blir frågan hur utvecklingen av kompetensfördelningen mellan EU och medlemsstaterna har påverkat förutsättningen för att uppfylla befintliga mål. I uppföljningen ska det uppmärksammas om det t.ex. förekommer flera förslag som visserligen inte var för sig innebär att subsidiaritetsprincipen träds för när men som sammantagna kan på peka på en tendens att subsidiaritetsprincipen är i fara. Vidare noteras i promemorian att kanslipromemorior har upprättats i 20 av de 22 ärenden som behandlats inom . Antalet beredningstillfällen har i genomsnitt varit två. Information från regeringen har hämtats in i 14 av de 22 ärendena. Informationen har lämnats muntligen vid sammanträden, skriftligen eller både muntligen och skriftligen. Vidare har noterat att yttranden har hämtats in från andra utskott i 2 av de 22 ärendena. Det noteras även i promemorian att utskottskanslierna i föredragningspromemoriorna regelmässigt redogör för den motivering som finns i förslagen om subsidiaritetsprincipen. I 8 av de 22 ärendena har kanslierna även redogjort för den metod för prövningen (den s.k. tvåstegsmetoden) som nämns i förarbetena till riksdagsordningen. Vidare anförs i promemorian att det inte är möjligt att av underlaget i akterna dra någon slutsats om utskotten har tillämpat tvåstegsmetoden. I promemorian anges att enligt artikel 5 i protokollet om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ska utkasten till lagstiftningsakterna innehålla motiveringar utifrån dessa principer. KU har noterat att motiveringar utifrån subsidiaritetsprincipen saknas i några fall. Utskotten har inte i något av ärendena kommit fram till att ett förslag strider mot subsidiaritetsprincipen. Den praktiska hanteringen av prövningarna som promemorian omfattar, dvs. , genomförde finansutskottet två prövningar. Dessa gällde ett förslag till en förordning om finansiella bidrag till Internationella fonden för och ett förslag om en förordning om europeiska miljöräkenskaper. I finansutskottets ärende om fonden för upprättade kansliet en föredragningspromemoria, men inte i ärendet om miljöräkenskaper. Anledningen till att ärendet om miljöräkenskaper endast föredrogs muntligen av kansliet var att man ville vinna tid för utskottets prövning. Enligt utskottets arbetsordning inleds behandlingen av ett ärende i utskottet med att kansliet upprättar en föredragningspromemoria som skickas ut till första sammanträdet då ärendet behandlas. Muntliga föredragningar förekommer vanligtvis inte. Detta gäller även utskottets subsidiaritetsprövningar. Kommissionen hade i ett av ärendena, som rörde förslag om Internationella fonden för , inte lämnat någon bedömning av subsidiaritetsfrågan. Bakgrunden till förslaget var en dom från . Domstolen fann att den ursprungliga förordningen borde ha antagits med dubbelt rättsligt stöd och upphävde den. I enlighet med domen lade kommissionen fram ett förslag till förordning med dubbel rättslig grund. Utskottet subsidiaritetsprövade ärendet och fann att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet begärde inte att kommissionen skulle yttra sig i subsidiaritetsfrågan. Verksamheten som förslaget rörde hade drivits , vilket ställde subsidiaritetsprövningen i en särskild dager. Av artikel 5 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna framgår att utkasten till lagstiftningsakter ska motiveras med avseende på de båda principerna. Om kommissionen inte uppfyllt kravet på att motivera ett förslag i detta avseende anser utskottet att det kan begära en motivering av kommissionen. Om detta är behövligt får dock avgöras från fall till fall. Det kan finnas skäl för att i uppföljningen utveckla vikten av att utskotten kan ha direktkontakter med kommissionen. Traditionellt har huvudingången för till EU gått genom regeringen, men inte minst Lissabonfördragets ikraftträdande innebär att utskottens behov av direktkontakter med kommissionen ökar. Det kan vara fråga om att hämta in yttranden från kommissionen eller att hålla utfrågningar med företrädare för kommissionen. Kontakter av detta slag bör enligt finansutskottets uppfattning ses som ett naturligt inslag i arbetet. Utskottet begärde och fick yttranden från regeringen om tillämpningen av subsidiaritetsprincipen i båda de aktuella ärendena. Regeringen ansåg i båda fallen att förslagen var förenliga med subsidiaritetsprincipen. Utskottet kunde behandla ärendena inom tidsfristen . Det förekom inte kontakter mellan utskottet eller utskottets kansli med utskott i andra nationella parlament under beredningen av subsidiaritetsärendena. När det gäller Ipex vill utskottet framhålla vikten av att alla nationella parlament löpande uppdaterar sin information om pågående subsidiaritetsprövningar. Detta kan inte anses fungera väl. Ett flertal parlament publicerar inte information om pågående prövningar eller resultatet av slutförda prövningar. I detta sammanhang vill utskottet även ta upp frågan om vad bör publicera i Ipex. Som det fungerar nu anges i Ipex att prövning har inletts så snart ett subsidiaritetsärende hänvisas till berört utskott. Därefter anges att det finns viktig information att förmedla när ett yttrande eller en faktapromemoria har kommit in från regeringen och detta oavsett vad yttrandet innehåller. Utskottet anser att man i uppföljningen av subsidiaritetsprövningar bör överväga vilken information som ska publiceras i Ipex och i vilken utsträckning den ska anges som viktig. Som det är nu kan andra parlament få intryck av att anser att det finns skäl att ifrågasätta subsidiaritetsprincipen i samtliga ärenden. sätt att publicera information i Ipex kan således ge ett missvisande intryck genom att angelägna frågor inte skiljs från andra frågor. Utskottet anser att vägledning vid prövningen kan hämtas från den s.k. tvåstegsmetoden. Varje subsidiaritetsärende är dock individuellt. Även om man ofta kan få vägledning genom att tillämpa tvåstegsmetoden kan prövningen i skilda ärenden komma att ske på olika sätt. Enligt utskottets mening finns även en annan fråga i samband med subsidiaritetsprövningen som kan vara värd att beröras. Av artikel 5.3 i fördraget om Europeiska unionen framgår att subsidiaritetsprincipen innebär att unionen på de områden där den inte har exklusiv befogenhet ska vidta en åtgärd endast om och i den mån som målen för den planerade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför bättre kan uppnås på unionsnivå. Enligt artikel 5.4 i fördraget om Europeiska unionen ska enligt proportionalitetsprincipen unionens åtgärder till innehåll och form inte gå utöver vad som är nödvändigt för att nå målen i fördragen. Av artikel 5.3 andra stycket och artikel 1 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna framgår att varje institution fortlöpande ska se till att subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna följs. I artikel 5 i protokollet anges att utkast till lagstiftningsakter ska motiveras med avseende på subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. När utskottet subsidiaritetsprövar ett ärende ska utskottet således avgöra om målen för den planerade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför bättre kan uppnås på unionsnivå. får den föreslagna åtgärden inte till innehåll och form gå utöver vad som är nödvändigt för att nå målen i fördragen. Utskottet anser att det i praktiken kan vara svårt att dra en gräns mellan prövningen av proportionaliteten och subsidiariteten.