bet · GY01FiU40 · 2011-05-19 00:00:00 — avslår motionsförslag om förbud mot rörlig ersättning i banker för ledande befattningshavare. Jämför reservation 2 (V). I följdmotion 2010/11:Fi3 av m.fl. (V) anger motionärerna att som sin mening bör ge regeringen till känna att rörliga ersättningar till personer på ledande befattningar i banker och andra finansinstitut bör förbjudas (yrkande 5). Det är av synnerlig vikt att ersättningssystemen inte ger ekonomiska incitament till ett osunt risktagande. Utskottet välkomnar därför de nya reglerna om rörlig ersättning. Att helt förbjuda rörlig ersättning vore emellertid enligt utskottets mening alltför långtgående. Utskottet avstyrker därför yrkande 5 i motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om kapitalbasen och om ett gränsvärde för vissa exponeringar. Jämför reservation 3 (V). I följdmotion 2010/11:Fi3 av m.fl. (V) anser motionärerna att gränsvärdet för exponeringar gentemot en kund som är ett institut eller mot en grupp av kunder med inbördes anknytning där det ingår ett eller flera institut, och där den alternativa kvantitativa exponeringsbegränsningen på är tillämplig, ska få uppgå till maximalt av kapitalbasen och att det inte ska finnas möjlighet för att besluta om att detta gränsvärde i enskilda fall får överskridas (yrkande 6). Regeringen föreslår att bestämmelser tas in i lagen om kapitaltäckning och stora exponeringar som klargör under vilka förutsättningar och i vilken form ett beslut fattas om institutens metoder för att utvärdera om det egna kapitalet är tillräckligt med hänsyn till gruppens risknivå. När det gäller sådana beslut på gruppnivå om kapitalbasen som föreslås i propositionen anser motionärerna att det måste fattas formella beslut om nivån på kapitalbasen även för de enskilda instituten som ingår i gruppen (yrkande 7). I fråga om vad som ska få räknas som primärkapital anser motionärerna att hybridkapital inte ska få räknas in i primärkapitalet (yrkande 8). Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen bedömer att bestämmelsen om den alternativa kvantitativa exponeringsbegränsningen på och av kapitalbasen har införts i CRD för att mildra den oproportionerliga verkan som övriga ändringar i reglerna om gränsvärden för stora exponeringar kan få för mindre institut. Möjligheten att fatta beslut om att gränsvärdet på av kapitalbasen kan få överskridas är en del av den bestämmelsen och bör genomföras i svensk rätt i enlighet med direktivet. Att avstå från att ta in regeln i svensk rätt eller kvalificera tillämpningen på något annat sätt än i direktivet skulle enligt regeringens mening leda till ett felaktigt genomförande av bestämmelsen. Utskottet instämmer i denna bedömning och avstyrker därmed yrkande 6 i motionen. I propositionen gör regeringen bedömningen att ett formellt beslut om det enskilda institutets kapitalbas inte är avgörande för att ett beslut om nivån på gruppens kapitalbas ska kunna fattas. Utskottet saknar skäl att ifrågasätta denna bedömning och avstyrker mot denna bakgrund yrkande 7 i motionen. Genom ändringar i CRD tillåts hybridkapitalinstrument att under vissa förutsättningar räknas in i primärkapitalet. Lagen om kapitaltäckning och stora exponeringar utgår från en uppdelning av kapitalbasen i primärt och supplementärt kapital. tillåts hybridkapitalinstrument ingå i institutens primärkapital. Detta följer inte direkt av lagen utan regleras genom föreskrifter som meddelats med stöd av bemyndiganden i lagen om kapitaltäckning och stora exponeringar. Att hybridkapital får ingå i kapitalbasen regleras på EU-nivå. Det är viktigt att ha så harmoniserade regler som möjligt på detta område för att undvika olika villkor i olika länder. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att de svenska reglerna bör överensstämma med direktivet i så stor utsträckning som möjligt. Dessutom noterar utskottet att det pågår en omfattande översyn såväl inom Baselsamarbetet som inom EU av vilket kapital som ska kunna ingå i institutens kapitalbas. Det saknas enligt utskottet skäl att föregripa denna översyn. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet yrkande 8 i motionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Exponeringar mot värdepapperiseringar, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skärpta krav beträffande exponeringar mot värdepapperiseringar och tydligare krav för vad stresstester ska omfatta. 2010/11:Fi3 av m.fl. (V) yrkandena 14. Jag välkomnar kravet på att originatorn, ett medverkande institut eller den ursprungliga långivaren får ett gemensamt intresse av att kontrollera riskerna i exponeringen genom kravet på att ett väsentligt ekonomiskt intresse ska behållas. Jag anser dock att kravet på att ett ekonomiskt intresse ska behållas är för lågt ställt och därför bör höjas till , vilket även bör vara ett minimikrav så att enskilda medlemsstater kan ställa högre krav om de så önskar. Regeringen bör driva denna fråga på europeisk nivå samt återkomma till med lagförslag om höjning av nivån till . Regeringen föreslår att undantag från kravet på att behålla ett ekonomiskt intresse enligt artikel 122a.3 kreditinstitutsdirektivet bör regleras genom föreskrifter. Det gäller t.ex. fordringar som är garanterade av nationella regeringar, centralbanker och andra organ. Jag anser att dessa undantag inte bör införlivas i svensk rätt. Regeringen bör återkomma till med lagförslag i denna fråga. I likhet med den promemoria (Ds 2010:40 Ändrade kapitaltäckningsregler) som föregick propositionen anser jag att reglerna om exponeringar mot värdepapperiseringar även bör omfatta värdepappersbolag. Regeringen bör driva denna fråga på europeisk nivå samt återkomma till med lagförslag i denna fråga. Det ska vara tydligt vilka tillgångar och skulder som stresstester ska omfatta. Av central betydelse är också hur dessa ska värderas. De olika scenarierna som stresstesterna baseras på får inte vara för optimistiska. Centralt i sammanhanget är att strikta likviditetskrav måste inkluderas i testerna. Regeringen bör ge instruktioner till om vad stresstesterna närmare ska beakta eller återkomma till med lagförslag i frågan. Rörlig ersättning, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förbud mot rörlig ersättning i banker för ledande befattningshavare. 2010/11:Fi3 av m.fl. (V) yrkande 5. Jag anser att de föreslagna principerna för ersättningssystemens utformning och tillämpning är för vaga och oprecisa. Den finansiella sektorn har de senaste två decennierna präglats av att lönerna till såväl företagens ledande skikt som till löntagare på lägre nivåer i stor utsträckning har varit rörliga. Det finns egentligen inget rationellt skäl ur ett företagsekonomiskt perspektiv att lönerna till finansföretagens ledande skikt är rörliga. Tvärtom finns det studier som visar att rörliga löner kopplade till olika prestationsmått är kontraproduktiva för företagens resultat. Såväl de ledande skikten som tjänstemännen på lägre nivåer har haft stora delar av sina löner kopplade till omsättningen (kreditvolymerna) och till kortsiktiga resultatmål, vilket uppmuntrat riskabel kreditgivning och placeringar i riskfyllda värdepapper. Bonus och olika ersättningssystem för ledande befattningshavare är en del av ett system i näringslivet i allmänhet och finanssektorn i synnerhet som leder till s.k. moral hazard, där det har varit enkelt att ta stora risker med andras pengar, något som ibland gett hög avkastning men lika ofta fått katastrofala konsekvenser. Mot bakgrund av resonemanget ovan anser jag att rörliga ersättningar till personer på ledande befattningar i banker och andra finansinstitut bör förbjudas. Regeringen bör återkomma till med lagförslag i frågan. Kapitalbasen m.m., punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kapitalbasen och ett gränsvärde för vissa exponeringar. 2010/11:Fi3 av m.fl. (V) yrkandena 68. I propositionen föreslår regeringen att ges möjlighet, i de fall där den alternativa kvantitativa exponeringsbegränsningen på är tillämplig, att i varje enskilt fall besluta att institutet får överskrida gränsvärdet på av institutets kapitalbas. I likhet med , som i sitt remissvar avstyrker förslaget, anser jag att gränsvärdet inte ska få överskrida av institutets kapitalbas. Regeringen föreslår att bestämmelser tas in i lagen om kapitaltäckning och stora exponeringar som klargör under vilka förutsättningar och i vilken form ett beslut ska fattas om institutets metoder för att utvärdera om det interna kapitalet är tillräckligt med hänsyn till dess risknivå. anför i sitt remissvar att det blir svårt att besluta om de enskilda institutens och gruppens kapitalbas tillsammans med andra länders tillsynsmyndigheter om det inte fattas ett formellt beslut om nivån på kapitalbasen för enskilda institut. Jag delar bedömning att det måste fattas formella beslut om nivån på kapitalbasen för enskilda institut. I propositionen föreslås det att hybridkapital ska kunna ingå i primärkapitalet. Jag anser i likhet med () att hybridkapital inte ska få inräknas i primärkapitalet. Regeringen bör återkomma till med lagförslag i dessa frågor. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:110 Ändrade kapitaltäckningsregler: antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar, 2. lag om ändring i lagen (2006:1372) om införande av lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar, 3. lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank. 2010/11:Fi3 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kravet på att originatorn, ett medverkande institut eller den ursprunglige långivaren får ett gemensamt intresse av att kontrollera riskerna i exponeringen genom kravet på att ett väsentligt ekonomiskt intresse ska behållas är för lågt ställt och bör höjas till , vilket även ska vara ett minimikrav så att enskilda medlemsstater kan ställa högre krav om de så önskar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undantag från kravet på att behålla ett ekonomiskt intresse när det gäller värdepapperiserade exponeringar som t.ex. är fordringar som är garanterade av nationella regeringar, centralbanker eller andra offentliga organ. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i likhet med den promemoria som föregick propositionen bör reglerna om exponeringar mot värdepapperiseringar även omfatta värdepappersbolag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tydligare krav när det gäller stresstester. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rörliga ersättningar till personer på ledande befattningar i banker och andra finansinstitut bör förbjudas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett institut inte får överskrida gränsvärdet på högst av institutets kapitalbas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör fattas formella beslut om nivån på kapitalbasen för enskilda institut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hybridkapital inte ska få inräknas i primärkapital. 1 Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar I denna lag betyder 1. anknutet företag: ett svenskt eller utländskt företag vars huvudsakliga verksamhet består i att äga eller förvalta fast egendom, tillhandahålla datatjänster eller driva annan liknande verksamhet som har samband med den huvudsakliga verksamheten i ett eller flera kreditinstitut, värdepappersbolag, pengar eller motsvarande utländska företag, 2. behörig myndighet: eller en annan myndighet inom EES som utövar tillsyn över institut, pengar eller motsvarande utländska företag, EES: Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 4. exponeringar: poster som redovisas som tillgång i balansräkningen, derivatavtal som redovisas som skulder eller åtaganden utanför balansräkningen, 5. finansiellt holdingföretag: ett finansiellt institut som inte är ett blandat finansiellt holdingföretag enligt 1 kap. 3 § 3 lagen (2006:531) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat och a) som har minst ett dotterföretag som är kreditinstitut, värdepappersbolag, pengar eller motsvarande utländskt företag, och b) vars dotterföretag uteslutande eller huvudsakligen utgörs av sådana företag som avses i a eller finansiella institut, 6. finansiellt institut: ett svenskt eller utländskt företag som inte är kreditinstitut, värdepappersbolag, pengar eller motsvarande utländskt företag och vars huvudsakliga verksamhet är att a) förvärva eller inneha aktier eller andelar, b) driva en eller flera av de verksamheter som anges i 7 kap. 1 § andra stycket 210 och 12 lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, utan att vara tillståndspliktigt enligt 2 kap. 1 § samma lag, eller c) driva värdepappersrörelse utan att vara tillståndspliktigt enligt 2 kap. 1 § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, 7. finansiellt instrument: ett avtal som ger upphov till en finansiell tillgång för en part som en annan part får en finansiell skuld eller utfärdar ett egetkapitalinstrument, 8. finansiellt moderholdingföretag inom EES: ett inom EES etablerat finansiellt holdingföretag, som inte är dotterföretag till ett institut eller ett motsvarande utländskt företag som auktoriserats inom EES eller till ett annat finansiellt holdingföretag som är etablerat inom EES, 9. holdingföretag med blandad verksamhet: ett svenskt eller utländskt moderföretag som inte är kreditinstitut, värdepappersbolag, pengar, motsvarande utländskt företag, finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag enligt 1 kap. 3 § 3 lagen om särskild tillsyn över finansiella konglomerat, men som har minst ett dotterföretag som är kreditinstitut, värdepappersbolag, pengar eller motsvarande utländskt företag, 10. institut: kreditinstitut och värdepappersbolag, 11. kapitalkravsdirektivet: och rådets direktiv /49/EG av om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (omarbetning), ändrat genom och rådets direktiv /78/EU, 11. kapitalkravsdirektivet: och rådets direktiv /49/EG av om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (omarbetning), senast ändrat genom och rådets direktiv /78/EU, 12. kreditinstitut: bank, kreditmarknadsföretag och , 13. kreditinstitutsdirektivet: och rådets direktiv /48/EG av om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning), senast ändrat genom och rådets direktiv /78/EU, 14. medverkande institut: institut, annat än det institut som är originator, som upprättar och förvaltar ett tillgångsbaserat certifikatprogram eller någon annan värdepapperisering och som förvärvar exponeringar från tredje man, 15. moderinstitut inom EES: ett institut eller motsvarande utländskt företag som auktoriserats inom EES och som a) har ett institut, ett finansiellt institut eller ett motsvarande utländskt företag som dotterföretag eller som har ett ägarintresse i ett sådant företag, och b) inte är dotterföretag till ett annat institut eller ett motsvarande utländskt företag som auktoriserats inom EES eller till ett finansiellt holdingföretag som är etablerat inom EES, 16. operativa risker: risker för förluster till följd av inte ändamålsenliga eller inte fungerande interna förfaranden eller system eller på grund av mänskliga fel eller yttre händelser, samt rättsliga risker, 17. originator: ett företag som a) självt eller via anknutna företag, direkt eller indirekt, var part i det ursprungliga avtal som gav upphov till de förpliktelser eller potentiella förpliktelser för gäldenären, eller den potentiella gäldenären, som ligger till grund för den exponering som värdepapperiseras, eller b) förvärvar tredje mans exponeringar, tar upp dem i sin balansräkning och därefter värdepapperiserar dem, 18. riskvikt: en procentsats som beskriver en risknivå hos en exponering, 19. värdepapperisering: en transaktion eller ett program varigenom den kreditrisk som är förenad med en exponering eller en grupp exponeringar delas upp i delar, och som har följande egenskaper: a) betalningarna inom ramen för transaktionen eller programmet är beroende av utvecklingen av exponeringen eller gruppen av exponeringar, a) betalningarna inom ramen för transaktionen eller programmet är beroende av utvecklingen av exponeringen eller gruppen av exponeringar, och b) prioriteringen av delarna avgör hur förluster fördelas transaktionen eller programmet pågår, 20. värdepappersbolag: ett svenskt aktiebolag som har fått tillstånd att driva värdepappersrörelse enligt lagen om värdepappersmarknaden, och 21. återvärdepapperisering: en värdepapperisering i vilken den risk som är förenad med en underliggande grupp av exponeringar delas upp i delar och minst en av de underliggande exponeringarna är en värdepapperiseringsposition. I det primära kapitalet får följande ingå: Eget kapital enligt 5 kap. 4 § lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, om det helt kan täcka förluster i en fortlevnadssituation och om det vid konkurs eller likvidation prioriteras efter alla andra krav, a) för bankaktiebolag, kreditmarknadsbolag och värdepappersbolag, dock inte uppskrivningsfonder, b) för sparbanker dock endast reservfonder, c) för medlemsbanker och kreditmarknadsföreningar dock inte förlagsinsatser och uppskrivningsfonder, b) för sparbanker, dock endast reservfonder, c) för medlemsbanker och kreditmarknadsföreningar, dock inte förlagsinsatser och uppskrivningsfonder, För : kassans reservfond. För banker, kreditmarknadsföretag och värdepappersbolag: kapitalandelen av skatteutjämningsreserv och periodiseringsfond. För banker och kreditmarknadsföretag: kapitalandelen av det belopp som svarar mot bankens eller företagets reserver till följd av avskrivning på egendom som upplåtits till nyttjande. Från summan av posterna enligt första stycket ska följande räknas av 1. förluster under löpande räkenskapsår, 2. immateriella anläggningstillgångar enligt bilaga 1 till lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, punkten 9 under rubriken tillgångar, och 3. den nettovinst som hos ett institut som är originator till en värdepapperisering uppkommer till följd av kapitalisering av framtida inkomster av de värdepapperiserade tillgångarna och som ger en kreditförstärkning till positioner i värdepapperiseringen. och kreditinstitut som är originatorer ska upplysa investerare om nivån på sina åtaganden enligt 1 § och säkerställa att framtida investerare har tillgång till all relevant information om utvecklingen av värdepapperiseringspositionernas underliggande exponeringar samt om kassaflöden och säkerheter för värdepapperiseringen. och kreditinstitut som är originatorer ska upplysa investerare om nivån på sina åtaganden enligt 1 § och säkerställa att framtida investerare har tillgång till all relevant information om utvecklingen av värdepapperiseringspositionernas underliggande exponeringar samt om kassaflöden och säkerheter för värdepapperiseringen. Informationen om kassaflöden och säkerheter ska vara så omfattande att det blir möjligt att stresstesta dem. Informationen om kassaflöden och säkerheter ska vara så omfattande att det blir möjligt att stresstesta dem. Vad som enligt första stycket är relevant information ska fastställas den dag då värdepapperiseringen sker, och därefter justeras om det behövs med anledning av värdepapperiseringens art. När ansvarar för tillsynen över en finansiell företagsgrupp som består av ett moderinstitut inom EES eller ett institut vars moderföretag är ett finansiellt moderholdingföretag inom EES, ska inspektionen lämna en rapport som innehåller en riskvärdering av gruppen till övriga behöriga myndigheter. från det att har lämnat en sådan rapport som avses i första stycket, ska inspektionen försöka komma överens med övriga behöriga myndigheter om vilket beslut som bör fattas i fråga om huruvida nivån på gruppens kapitalbas är tillräcklig. Överenskommelsen ska grundas på en bedömning av gruppens finansiella situation och riskprofil och den nivå på gruppens kapitalbas som krävs för att tillämpa 2 kap. 2 § på var och en av enheterna inom gruppen och på gruppnivå. ska härefter fatta ett beslut i enlighet med överenskommelsen. Beslutet och skälen för det ska redovisas skriftligt och skickas till övriga behöriga myndigheter och till moderkreditinstitutet inom EES. ska härefter fatta ett beslut i enlighet med överenskommelsen. Beslutet och skälen för det ska redovisas skriftligt och skickas till övriga behöriga myndigheter och till moderinstitutet inom EES. Om en överenskommelse inte kan nås, ska på begäran av någon av de övriga behöriga myndigheterna samråda med Europeiska bankmyndigheten. Inspektionen får även samråda med Europeiska bankmyndigheten på eget initiativ. Om en överenskommelse enligt 6 a § inte har träffats , ska , med beaktande av de behöriga myndigheternas bedömning av risken hos dotterföretagen, ensam fatta ett beslut på gruppnivå. Om ansvarar för tillsynen över dotterföretag till ett moderkreditinstitut inom EU eller till ett finansiellt moderholdingbolag inom EU, ska inspektionen fatta ett sådant beslut som avses i 6 a § fjärde stycket på individuell nivå eller undergruppsnivå. Inför beslutet ska inspektionen beakta synpunkter som framförts av den utländska behöriga myndighet som ansvarar för den gruppvisa tillsynen. Om ansvarar för tillsynen över dotterföretag till ett moderinstitut inom EES eller till ett finansiellt moderholdingföretag inom EES, ska inspektionen fatta ett sådant beslut som avses i 6 a § tredje stycket på individuell nivå eller undergruppsnivå. Inför beslutet ska inspektionen beakta synpunkter som framförts av den utländska behöriga myndighet som ansvarar för den gruppvisa tillsynen. Beslut som fattats enligt 6 a eller 6 b § ska omprövas . Ett beslut enligt 6 a § om tillämpning av 2 kap. 2 § får även, i undantagsfall, omprövas om en behörig myndighet som ansvarar för tillsynen av dotterföretag till ett moderkreditinstitut inom EES eller ett finansiellt moderholdingbolag inom EES skriftligen begär det hos och anger skälen för begäran. Beslut som fattats enligt 6 a eller 6 b § ska omprövas . Ett beslut enligt 6 a § om tillämpning av 2 kap. 2 § får även, i undantagsfall, omprövas om en behörig myndighet som ansvarar för tillsynen av dotterföretag till ett moderinstitut inom EES eller ett finansiellt moderholdingföretag inom EES skriftligen begär det hos och anger skälen för begäran. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1. vilka positioner som ska ingå i handelslagret enligt 1 kap. 7 § och omfattningen av dessa, 2. vilka positioner som får ingå i handelslagret enligt 1 kap. 9 § och villkoren för det, 3. vilka åtgärder ett institut ska vidta för att dess riktlinjer och instruktioner ska uppfylla kraven i 1 kap. 10 § första stycket, 4. villkoren för att beräkna kapitalkravet enligt 2 kap. 6 § och hur kapitalkravet enligt den paragrafen ska beräknas, 5. beräkningen av fasta omkostnader enligt 2 kap. 10 §, 6. villkoren för att räkna in poster i kapitalbasen och räkna av poster från densamma enligt 3 kap., omfattningen av dessa poster och hur kapitalbasen i övrigt ska beräknas enligt samma kapitel,