bet · GZ01NU4 · 2011-11-17 00:00:00 — 2011/12:NU4 Stärkt konsumentroll för en utvecklad elmarknad och ett uthålligt energisystem Stärkt konsumentroll för en utvecklad elmarknad och ett uthålligt energisystem I detta betänkande behandlar utskottet proposition 2010/11:153 om en stärkt konsumentroll för en utvecklad elmarknad och ett uthålligt energisystem. Därutöver tar utskottet ställning till två motioner som har väckts med anledning av propositionen samt nio elmarknadsrelaterade motioner från den allmänna motionstiden . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om den fortsatta inriktningen på arbetet med att införa timmätning av elförbrukning för elkonsumenter. I anslutning till detta har en reservation (MP, V) anmälts. Utskottet tillstyrker även två motionsyrkanden (V) med innebörden att genom ett tillkännagivande ska uttala att s.k. anvisningsavtal inte ska få förekomma i sin nuvarande form. Det andra yrkandet som utskottet tillstyrker innebär att utskottet ställer sig bakom uppfattningen att vanliga elkonsumenter bör ha möjlighet att teckna elavtal liknande de som finns inom industrin. Utskottets förslag till tillkännagivande avvisas i en reservation (M, FP, C och KD). Samtliga övriga motionsyrkanden avstyrks av utskottet. Dessa gäller bl.a. smarta elnät, nettodebitering, elräkningarnas utformning och s.k. vita certifikat. I samtliga fall har reservationer fogats till utskottets förslag till riksdagsbeslut. Utskottets förslag till riksdagsbeslut godkänner regeringens förslag om inriktningen för timmätning av elförbrukning för elkonsumenter. Därmed bifaller proposition 2010/11:153 och avslår motion 2011/12:N258 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 1 (MP, V) Smarta elnät och smarta elmätare 2011/12:N239 av m.fl. (FP), 2011/12:N337 av och (båda FP) och 2011/12:N343 av m.fl. (S) yrkande 8. Reservation 2 (S) 2011/12:N1 av m.fl. (S) yrkande 1, 2011/12:N2 av och (MP, V) yrkande 2, 2011/12:N258 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2011/12:N334 av och (båda S). Reservation 3 (MP, V) Egenproducerad el och nettodebitering 2011/12:N1 av m.fl. (S) yrkande 3, 2011/12:N2 av och (MP, V) yrkandena 1 och 4, 2011/12:N335 av m.fl. (S) och 2011/12:N415 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 7. Reservation 4 (S, MP, V) 2011/12:N2 av och (MP, V) yrkande 3, 2011/12:N258 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2011/12:N320 av och (båda S). Reservation 5 (S, MP, V) Övervakning, insyn och samordning 2011/12:N1 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 6 (S, MP, V) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om s.k. anvisningsavtal m.m. 2011/12:N364 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 7. Reservation 7 (M, FP, C, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (SD), (V), Boriana (M), (S) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas proposition 2010/11:153 Stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem två motioner som har väckts med anledning av propositionen nio motioner från den allmänna motionstiden . Elmarknadspolitikens mål och den framtida utvecklingen I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 21 Energi) redovisas målet för elmarknadspolitiken. Detta är att åstadkomma en effektiv elmarknad med en väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång till el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Vidare innebär det en strävan efter en väl fungerande marknad med ett effektivt utnyttjande av resurser och en effektiv prisbildning. Det omfattar en vidareutveckling av den gemensamma elmarknaden i och i , dvs. en fortsatt satsning på harmonisering av regler och ett utökat samarbete mellan de nordiska länderna och i . Av budgetpropositionen framgår även att regeringen anser att erfarenheterna från den alltmer integrerade nordiska och europeiska elmarknaden visar att såväl försörjningstryggheten som konkurrenskraften har stärkts genom att den svenska marknaden stegvis har integrerats med våra grannländers. Regeringen menar att de två senaste vintrarnas händelser har visat på behovet av fortsatt arbete med att etablera ny elproduktion, att underlätta en utbyggnad av förnybara energikällor, att främja effektivare elanvändning och att öka incitamenten för minskad förbrukning när kraftsystemet är som mest ansträngt. Bakgrunden till förslag och överväganden i propositionen Regeringen ser ett tydligt behov av att stärka elkonsumenternas ställning på elmarknaden. Det bör i större utsträckning än vara möjligt att påverka sina elkostnader genom att vara en aktiv elkund. Dagens ordning med avläsning och avräkning av el gör det svårt för kunderna att genom sitt agerande minska sina kostnader under de timmar då elpriset är som högst. Även de elanvändare som väljer att producera sin egen el bör få förbättrade villkor. De stigande elkostnaderna för elkunderna och de höga vinsterna för de kraftproducerande företagen har skapat en misstanke hos elkonsumenterna om att elmarknaden inte fungerar på ett ändamålsenligt sätt. Slutkonsumenternas möjlighet att effektivisera sin energianvändning ökar genom utveckling av s.k. smarta elnät och smarta elmätare med timmätning av elförbrukningen, genom rätt utformade nättariffer och flexiblare prissättning samt genom förbättrade möjligheter att producera egen el. Smarta elmätare skapar nya förutsättningar för utveckling av energitjänstemarknaden, vilket i sin tur ökar möjligheterna till ökad energieffektivisering på marknadsmässiga grunder. Energibolagen har en viktig roll på energitjänstemarknaden, men de får inte hindra eller försvåra möjligheterna för andra företag med nya affärsmodeller att etablera sig på marknaden. Den pågående översynen av elmarknadsreformen beslutade (bet. 2010/11:NU23) om ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att regeringen ska genomföra en utvärdering av genomförda om- och avregleringar. Elmarknaden omnämndes tillsammans med järnvägstransporter som ett av två områden som skulle utvärderas särskilt. I en reservation (M, FP, C, KD) anfördes det att uttalandet var obehövligt med hänvisning till redan pågående utvärderingar. Regeringen har sedermera uppdragit åt två professorer i nationalekonomi (och , respektive ) att genomföra utvärderingen av elmarknaden. Uppdraget syftar till att klargöra vilka faktorer som har påverkat och påverkar elpriset samt i vilken utsträckning detta sker. Tidsperioden för studien är från avregleringen 1996 till dags datum. Särskilt fokus ska, utöver konsumentnyttan, läggas på elcertifikatssystemet och introduktionen av vindkraft. Uppdraget ska vara slutfört . I propositionen redovisar regeringen åtgärder för att stärka konsumenternas ställning på elmarknaden, vilka kan bidra till ett uthålligt energisystem och en utvecklad elmarknad. Propositionen innehåller förslag och bedömningar om inriktningen på det fortsatta arbetet i syfte att underlätta för konsumenterna att anpassa sin elförbrukning till aktuella elpriser, att effektivisera sin elförbrukning, att producera sin egen förnybara el och att ladda sitt elfordon. En viktig förutsättning för utvecklingen är timmätning av elförbrukningen. I propositionen redovisar regeringen förslag på inriktning för införande av timmätning för fler elkonsumenter. Regeringen gör också bedömningen att bör dra nytta av de möjligheter som skapas genom utvecklingen av s.k. smarta elnät. Smarta elnät ger ett mer flexibelt kraftsystem och bättre förutsättningar för ökat konsumentinflytande på elmarknaden, och de behövs även för den snabba utbyggnaden av storskalig vindkraft. Vidare anser regeringen att en väl fungerande marknad för energitjänster har stor betydelse för energieffektivisering hos slutkonsumenterna. Konkurrenssituationen på denna marknad bör, enligt regeringens uppfattning, utredas. För de elkonsumenter som är minst aktiva på elmarknaden gör regeringen bedömningen att en omotiverat högre prisnivå i avtal för kunder som anvisats en elleverantör jämfört med prisnivån i avtal för kunder som gjort ett aktivt val inte bör få förekomma. Frågan bör därför utredas. Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag i propositionen till fortsatt inriktning på arbetet med att införa timmätning av elförbrukning. Den motion som behandlas i avsnittet avslås med hänvisning till att den kan anses vara tillgodosedd i berörd del genom godkännande av regeringens förslag. Jämför reservation 1 (MP, V). gav regeringen i uppdrag att utreda vilka ekonomiska och legala konsekvenser en övergång till timmätning skulle innebära för elanvändare med ett säkringsabonnemang om högst , dvs. de konsumenter vars elförbrukning mäts . överlämnade sin rapport inflytande för kunderna på elmarknaden Timmätning för elkunder med abonnemang om högst (EI R2010:22) till regeringen . Regeringen anser att elkonsumenterna genom timmätning av elförbrukningen bör ges ökade möjligheter att påverka sina elkostnader. En utvidgning av reformen med timmätning är motiverad för att kunderna ska kunna få större möjligheter att välja ett elhandelsavtal som följer marknadens kostnader för elen vid t.ex. hög och låg last. Genom timmätning ökar möjligheten för elkonsumenten att minska sin förbrukning eller ändra förbrukningsmönstret med hjälp av snabb information om förbrukningen och elpriserna. Om konsumenterna med hjälp av denna information minskar effektuttaget vid effekttoppar, bör även elpriset på bli lägre eftersom det leder till färre effekttoppar med högre elpriser. Regeringen avser att noga följa utvecklingen för att säkerställa att reformen får de avsedda positiva konsekvenserna för elkonsumenterna. Timmätning kan även utnyttjas i utbyggnaden av smarta elnät i för t.ex. automatisk styrning av elektriska apparater i hemmen utifrån aktuella elpriser. Denna följdutveckling av ett utökat införande av timmätning förutsätter dock att aktörerna på elmarknaden utarbetar och erbjuder sådana tjänster till elkonsumenterna. Regeringen förväntar sig att denna utveckling kommer att ske och kommer att följa hur utvecklingen framskrider i denna fråga. Regeringen föreslår att ska godkänna följande inriktning på det fortsatta arbetet: Allt fler elkonsumenter ska få sin elförbrukning timmätt. På bör det stora flertalet elkonsumenter få sin elförbrukning timmätt. Ett första steg ska vara att förbättra möjligheterna för elkonsumenterna att kunna välja att få sin elförbrukning timmätt. Med beaktande av det ovan redovisade är regeringens målsättning att det stora flertalet elkonsumenter på bör få sin elförbrukning timmätt. Tidpunkten för att låta alla konsumenter få timmätning beror på faktorer som t.ex. vilket ansvar branschen tar för utvecklingen, EU-krav och framsteg för att nå målet om en gemensam nordisk slutkundsmarknad till 2015. Med utgångspunkt i den ovan omnämnda rapporten från avser regeringen att utreda ett brett införande av timmätning och återkomma med förslag i frågan. Regeringen anser dock att ett första steg är att möjliggöra för konsumenter som har ett intresse av att få timmätning att på ett enkelt sätt få detta. debiteras en konsument som begär att få timmätning alla merkostnader som denna övergång innebär, t.ex. kostnaderna för mätare och rapportering (se 3 kap. 11 § ellagen). Regeringen avser därför att återkomma med ett förslag om att byte till timmätning ska kunna ske utan merkostnad för konsumenten. Inriktning avseende timmätning kommer att få vissa konsekvenser, och regeringen har därför för avsikt att uppdra åt att rapportera om utvecklingen och konsekvenserna för elkonsumenterna i anslutning till att det första steget i reformen genomförs. I kommittémotion 2011/12:N258 påpekas det att elkunder inte har andra möjligheter att reagera på elpriset än att avstå från att använda el. Med elmätare som registrerar elanvändningen timme för timme, i kombination med differentierade elpriser, får elkunderna mycket större möjlighet och motiv att styra sin elanvändning bort från de effekttoppar då elen är som dyrast. Det innebär att energisystemet avlastas och utnyttjas effektivare. Motionärerna anser att alla hushåll bör ges möjlighet till timavläsning av sin elanvändning. har vid åtskilliga tillfällen tagit ställning till motioner om timmätning av el. Senast skedde detta (bet. 2010/11:NU21). Motionerna har vanligen avstyrkts med hänvisning till pågående utredningar eller beredning av förslag på området. En reservation (S, MP, V) till förmån för ett riksdagsuttalande om timmätning fogades till betänkande 2010/11:NU21. Vidare har utskottet refererat till sina tidigare uttalanden om att inriktningen på bör vara att alla elkunder ska ha mätsystem som klarar timvis mätning (se bl.a. bet. 2009/10:NU11). Utskottet noterar inledningsvis att regeringen i den aktuella propositionen nu tar ytterligare steg i linje med utskottets flerfaldigt uttalade uppfattning att inriktningen på bör vara att alla elkunder ska ha mätsystem som klarar timvis mätning. Den tekniska utvecklingen skapar förutsättningar för sådan ökad förbrukningsflexibilitet hos små kunder som bör tas till vara. Timvis mätning är också en förutsättning för att , i takt med utvecklingen av smarta mätare och smarta nät, göra det möjligt för små elkunder att producera förnybar el genom mikroanläggningar som exempelvis solcellsanläggningar eller mindre vindkraftverk. har utskottet förståelse för att genomförandet av en angelägen timmätningsreform måste få ta och att det är motiverat att den, i linje med förslaget i propositionen, genomförs stegvis. Noggranna överväganden när det gäller fördelning av kostnader, mätvärdeshantering, avräkning i kraftsystemet och ändringar i regelverk m.m. måste göras innan ett fullständigt genomförande kan bli verklighet. Möjligheten att koordinera reformen med införandet av en nordisk slutkundsmarknad bör också tas till vara. Ett successivt genomförande i linje med förslaget i propositionen också för att nyttiga erfarenheter kommer att kunna vinnas och sedan omsättas i väl genomtänkta lösningar i efterföljande reformsteg. Sammantaget står utskottet således bakom regeringens förslag om inriktningen på det fortsatta arbetet med att införa timmätning på bred front i . Följaktligen tillstyrker utskottet förslaget i propositionen. är utskottet av den uppfattningen att inriktningen ligger väl i linje med vad som efterfrågas i motion 2011/12:N258 (MP). Motionen kan därmed anses vara tillgodosedd i berörd del och bör, enligt utskottets uppfattning, därför avslås av . Smarta elnät och smarta elmätare Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om smarta elnät och smarta elmätare. Utskottet hänvisar bl.a. till regeringens öppna hållning till fortsatt utveckling på detta område. Jämför reservation 2 (S). Smarta elnät och smarta elmätare Intelligenta elnät eller smarta elnät är begrepp som används för att beskriva framtidens elnät där informations- och kommunikationsteknik i mycket högre grad än används för kontinuerlig och dubbelriktad information om energiflöden i elnätet. En smart elmätare klarar av mer avancerade funktioner än dagens elmätare. Det handlar bl.a. om att automatiskt och på distans läsa av och kommunicera elförbrukningen till elnätsföretagen och att kunna göra det med hög frekvens. Smarta elmätare är en viktig komponent i kraftsystemet för utvecklingen av smarta elnät. har på regeringens uppdrag i rapporten av elnäten till ett uthålligt energisystem Smarta mätare och intelligenta nät (EI R2010:18) identifierat hinder och föreslagit möjliga åtgärder för att snabba på utvecklingen av smarta elnät. Regeringen anser att bör dra nytta av de möjligheter som skapas genom utvecklingen av smarta elnät. Denna utveckling bidrar till att nå klimat- och energimål och ger förutsättningar för ökat konsumentinflytande på elmarknaden. Smarta elnät kan underlätta utbyggnaden av el från förnybara energikällor inom ramen för elcertifikatssystemet till 2020, en effektivisering av elförbrukningen hos slutkonsumenter till och utvecklingen av en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen till 2030. ges elkonsumenterna förutsättningar att ta kontroll över sin elräkning och att bli mer aktiva både som konsumenter och producenter. Elmarknaden kan vitaliseras genom nya tjänster, produkter och aktörer. Smarta elmätare i ett smart elnät kan förse konsumenterna med bättre och mer frekvent information om den egna elförbrukningen. Detta i kombination med prismodeller som bygger på timmätning ger kunden möjlighet att anpassa sin egen elförbrukning till det gällande elpriset. Smarta elnät kan även stärka elkonsumentens ställning genom att underlätta för egen mikroproduktion av el från förnybara energikällor. kan produkter, tjänster och systemlösningar inom smarta elnät utvecklas till en svensk tillväxtbransch och därmed bidra till sysselsättning och exportintäkter. Utvecklingen av smarta elnät måste, enligt regeringen, i första hand vara marknadsdriven. Regeringen gör dock bedömningen att utvecklingen går relativt långsamt, inte minst mot bakgrund av den potentiella samhällsnytta som den kan medföra. I propositionen noteras det vidare att samverkan mellan olika aktörer ännu inte har kommit till stånd. En förklaring är frågans omfattning och komplexitet som innebär att det finns behov av bred samverkan mellan den statliga och privata sfären. En annan förklaring kan vara otydlig ansvarsfördelning mellan berörda myndigheter. Det oberoende samordningsråd som föreslår i sin rapport kan spela en roll för en ökad samverkan mellan alla berörda aktörer. Regeringen delar bedömning att en handlingsplan för smarta elnät bör tas fram. En handlingsplan kan också underlätta sådan långsiktig planering som är nödvändig inom energiområdet. Handlingsplanen kan svara på frågan om hur elnäten på olika spänningsnivåer behöver utvecklas för att klara av krav som följer av klimat- och energimål på nationell nivå och EU-nivå. Den kan också inkludera frågor som standardisering, it-säkerhet, personlig integritet och samordning av forskning, utveckling och demonstration. Brist på kunskaper om möjligheterna med smarta elnät utgör, enligt regeringen, ett grundläggande hinder för utvecklingen av sådana elnät. Regeringen anser därför att det även kan finnas ett behov av en kunskapsplattform för att hålla samman och sprida kunskaper från framför allt forskning, utveckling och demonstration inom olika forskningsdiscipliner. Konkurrensutsättning av marknaden för mätning av el Nätkoncessionshavaren har monopol på marknaden att installera mätare och att mäta den överförda elen på det koncessionspliktiga elnätet samt att rapportera mätvärdena till utpekade intressenter. Regeringen anser dock att förutsättningarna för en konkurrensutsättning av marknaden för mätning av el bör utredas för att vitalisera elmarknaden och för att bidra till ökad konkurrens och lägre kostnader för elkonsumenterna. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att i samråd med genomföra en sådan utredning. Den tekniska utvecklingen inom energisektorn går mycket snabbt och smarta nät kommer att bli nödvändiga när de fossila bränslena avvecklas, noteras det i kommittémotion 2011/12:N343 (S). Motionärerna vill prioritera utbyggnaden av smarta nät som en del av en nödvändig omställning till en mer hållbar och värdeburen tillväxt. I motion 2011/12:N239 (FP) önskas ett tillkännagivande om en nordisk harmonisering av regelverken för bl.a. leverantörsbyten och mätning för att förbättra slutkundsmarknaden och avregleringen av marknaden för elmätare. Motionärerna konstaterar att även om det finns en nordisk marknad för själva elproduktionen, så är eltjänsterna till kunderna fortfarande i stort sett nationella marknader. För att öka konkurrensen om slutkunderna behöver regelverken kring bl.a. leverantörsbyten och elmätning harmoniseras mellan de nordiska länderna. För att stimulera en fortsatt utveckling av elmarknaden bör därför marknaden för elmätare avregleras. Ett tillkännagivande efterfrågas även i motion 2011/12:N337 (FP). Motionärerna vill att ska uttala sig om att alla elkunder ska ha tillgång till det aktuella elpriset i utrustning som är kopplad till framtidens timavlästa elmätare. Mer förnybar elproduktion ställer krav på mer balanskraft, och det är därför viktigt att hitta nya sätt att balansera varierande kraftproduktion. Smarta elnät är en del av lösningen för att komma till rätta med detta. Genom införande av ett nytt internetsystem (Lpv6) kan varje elkunds alla elmätarsystem kopplas till det aktuella elpriset så att utrustning i husen kan styra effektuttaget timme för timme. Elpriset kan då styra tidpunkten för användningen av el, vilket leder till ett effektivare utnyttjande av elsystemet och till lägre kostnader för den enskilde. En motion snarlik den sistnämnda motionen behandlades av utskottet så sent som (bet. 2010/11:NU21). I betänkandet redovisade utskottet att i en rapport hade konstaterat att kommunikation är ett nyckelbegrepp för intelligenta elnät, då de ska innehålla många olika typer av utrustning som måste kunna kommunicera. Nätets anläggningar kan vara spridda över ett stort geografiskt område, och apparater som ska samverka i nätet kan komma från olika tillverkare och vara tillverkade . För att hantera dessa hinder pågår ett intensivt standardiseringsarbete. En särskild utmaning är att det redan finns så många olika standarder för just it-kommunikation, och att samlas kring en enda enhetlig standard kan därför vara svårt och ta tid. Den motion som var aktuell avstyrktes med hänvisning till att regeringen arbetade med att ta fram en proposition där frågor om smarta nät m.m. skulle behandlas. En motion med liknande inriktning som den först refererade behandlades också av utskottet i det ovan omnämnda betänkandet . Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning till den pågående harmoniseringen inom ramen för arbetet med att utveckla en gemensam nordisk slutkundsmarknad. I propositionen tar regeringen tydligt ställning för värdet av att agerar för att kunna dra nytta av de möjligheter som skapas genom utvecklingen av smarta elnät och smarta elmätare. Det handlar då inte enbart om att ta till vara de fördelar som denna utveckling kan ha för enskilda elkunder och för hela det svenska elsystemet utan också om att denna utveckling kan leda till sådana energitekniska landvinningar som kan vara till gagn för svensk export av energiteknik. Utskottet vill även erinra om att det kan finnas ett särskilt värde i att utvecklingen på området tillåts gå hand i hand med ambitionerna att skapa en gemensam nordisk slutkundsmarknad. Ett förhastat och dåligt koordinerat införande av olika standarder eller teknikval på de nordiska delmarknaderna kan leda till tekniklåsningar som kan vara menliga för den nyssnämnda ambitionen att integrera den nordiska slutkundsmarknaden. Mot bakgrund av detta och med hänvisning till regeringens öppna hållning till utvecklingen av smarta elnät och smarta elmätare kan utskottet inte finna några skäl att tillmötesgå motionsyrkanden om att denna utveckling på olika sätt ska främjas. När det gäller yrkanden om ökad harmonisering inom och utvecklingen av internetstandarder för smarta nät, hänvisar utskottet till sina ovan refererade ställningstaganden och till den handlingsplan som regeringen avser att ta fram för den fortsatta utvecklingen av smarta nät och mätare. Samtliga motioner som är aktuella i avsnittet avstyrks i berörda delar. Utskottets förslag i korthet Med hänvisning bl.a. till pågående arbete med att integrera den nordiska slutkundsmarknaden för el avslår motionsyrkanden om elräkningarnas utformning och om förekomsten av fasta och rörliga elkostnader. Jämför reservation 3 (MP, V). Enligt ellagen (1997:857) har elnätsföretagen stor frihet att själva utforma sina nättariffer. I praktiken innebär det att en elnätstariff kan bestå av en fast avgift som baseras på säkringsnivå i ampere eller av en rörlig avgift som anges per konsumerad kWh. Tariffen kan också bestå av både en fast och en rörlig del. En tariff kan vidare innehålla en avgift som relaterar till uttagen effekt .