bet · GY01SkU26 · 2011-04-15 00:00:00 — Det har också uppmärksammats att de skattemedel som trots allt kommer från inte går till de kommuner som berörs, utan går in i det stora utjämningssystemet. Effekterna av det är att västskånska kommuner missgynnas kraftigt. , som är en parlamentarisk översyn av skatteutjämningen, har uppdragit åt Statskontoret att belysa frågan, vilket är gjort i en rapport utgiven . För att det svenska skatteutjämningssystemet ska kunna ta hand om inkomsterna från gränspendlarna måste också skatteavtalet innehålla en överenskommelse att byta inkomstuppgifter på individnivå så att pendlarkommunerna kan behandlas rättvist . Vi menar att det redan nu kan konstateras att avtalet är ofördelaktigt för . Man förlorar därför tid genom att inte redan nu begära en omförhandling. Tidsplanen för utvärderingen bör därför vara att den ska vara klar inför en förhandling . Med det anförda tillstyrker vi de aktuella motionerna. mellan och , punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Sk2 yrkandena 1 och 2 samt bifaller delvis motion 2010/11:Sk1 yrkande 6. Arbetspendlingen över har ökat kraftigt som en konsekvens av och ett aktivt arbete för att integrera arbetsmarknaderna i och på . Det har inneburit en regionförstoring som är bra för näringsliv, forskning och tillväxt. har frågan om skatteinkomster till den kommun där arbetspendlaren bor blivit alltmer laddad. Obalanser i avtalet med medför att de svenska kommunerna tappar alltmer skatteintäkter. För de arbetspendlare som bor i och arbetar i blir frågan allt besvärligare. De är oroliga för att betraktas som snyltare som inte betalar skatt för skola och vård där de bor. Genom föreningen har de framfört sin önskan att få betala sin skatt i bostadskommunen. Vi anser att det är hög tid att omförhandla skatteavtalet med . I takt med att arbetspendlingen ökar så ökar också skatteklyftan, och det blir allt svårare att få till stånd en rimlig och rättvis ordning. Regeringen har skickat en begäran om en gemensam utvärdering av avtalet till det danska . Vi menar att det redan nu kan konstateras att avtalet är ofördelaktigt för , även om det givetvis behövs mer underlag om hur pass ofördelaktigt det är. Utgångspunkten för ett nytt avtal måste vara att bostadskommunerna och landstingen får en rimlig täckning för de välfärdstjänster man erbjuder pendlarna i form av skola, sjukvård etc. Eftersom samhällsorganisationen numera är asymmetrisk i och vad avser beskattningsrätten är det rimligt att utgå ifrån en procentsats, av den beskattningsbara inkomsten, som ska föras över till kommuner och landsting. Naturligtvis måste beloppsgränser och undantaget för offentliganställda osv. tas bort, men den slutliga tekniska lösningen får förhandlingarna lösa. Det har också uppmärksammats att de skattemedel som trots allt kommer från inte går till de kommuner som berörs, utan går in i det stora utjämningssystemet. Effekterna av det är att västskånska kommuner missgynnas kraftigt. , som är en parlamentarisk översyn av skatteutjämningen, har uppdragit åt Statskontoret att belysa frågan, vilket är gjort i en rapport utgiven . För att det svenska skatteutjämningssystemet ska kunna ta hand om inkomsterna från gränspendlarna måste också skatteavtalet innehålla en överenskommelse att byta inkomstuppgifter på individnivå så att pendlarkommunerna kan behandlas rättvist . Det är hög tid att omförhandla skatteavtalet med . I takt med att pendlingen ökar så ökar också skatteklyftan, och det blir allt svårare att få till en rättvis ordning. Det är därför viktigt att en omförhandling av avtalet inleds . Regeringens långbänk och ovilja att ta i frågan måste brytas. bör ge regeringen till känna vad som anförts om förutsättningarna för ett nytt skatteavtal mellan och och om vikten av att en omförhandling av skatteavtalet inleds . Med det anförda tillstyrker vi motion Sk2 yrkandena 1 och 2. Därmed tillgodoses i huvudsak även motion Skl yrkande 6. Skatteavtal med andra länder, punkt 1 (V) (V) anför: Arbetet med att förhindra skatteläckage utgörs inte enbart av ett utökat informationsutbyte. Det är även viktigt att skatteavtal innehåller bestämmelser som förhindrar att avtalen används på ett sätt som inte är avsett. Vissa av skatteavtal kan användas för skatteupplägg som innebär att vissa kapitalinkomster inte kan beskattas vare sig i eller i det andra avtalslandet. uppskattar i sina analyser ett skatteläckage som kan räknas i miljarder och som var huvudorsaken till att skatteavtalet med omförhandlades . Med den låga avtalstakt som råder kommer det att ta innan samtliga skatteavtal med en liknande problematik är omförhandlade. Ett alternativ eller komplement till att omförhandla gamla skatteavtal är att se över möjligheten att införa mer generella regler för att förhindra dessa skatteupplägg, något som bl.a. förts fram av . Regeringen lovade 2007 att återkomma i frågan, men något sådant arbete har ännu inte påbörjats. Jag anser att det är viktigt att skatteläckaget via äldre avtal stoppas och förutsätter att regeringen nu uppmärksammar problemet och vidtar nödvändiga åtgärder. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /11:RRS12 styrelses redogörelse om skatteavtal med andra länder. 2010/11:Sk1 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade insatser när det gäller uppdatering av skatteavtalen för att svenska företags konkurrenssituation inte ska försämras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett fortsatt arbete för fler informationsutbytesavtal med skatteflyktsparadis. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ska verka för en mer multilateral ansats i skatteavtalsarbetet för att hjälpa utvecklingsländerna till att också få del av dolda tillgångar genom informationsutbyte. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nytt skatte- och informationsutbytesavtal med . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att måste förbättra sin uppföljning via om hur skatteavtalen fungerar i praktiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda en omförhandling av skatteavtalet mellan och . 2010/11:Sk2 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda en omförhandling av skatteavtalet mellan och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förutsättningar för ett nytt skatteavtal mellan och . ska vi behandla granskning av regeringens arbete med att förhandla om skatteavtal med andra länder.I det här ärendet har även kommit med en rapport som visar på vad följderna blir när svenska skatteavtal tappar i konkurrenskraft. Båda rapporterna är kritiska till regeringens arbete eftersom svenska exportföretags konkurrenssituation riskerar att försämras om inte regeringen prioriterar arbetet med skatteavtalen.Fru talman! har en lång tradition av att ingå skatteavtal med andra länder. Det första avtalet är , och vi har länge haft en internationellt framskjuten position när det gäller att ha konkurrenskraftiga avtalsnät. Varför är det så viktigt, kan man undra. Jo, skatteavtalen är en viktig del bland annat när det gäller att uppmuntra investeringar mellan stater som slutit avtal, och för en liten och starkt exportberoende stat som är det av stor betydelse att vår exportindustri ges goda möjligheter att verka internationellt. Avtalen ska också se till att kunna attrahera och behålla koncerners huvudkontor i samt undanröja effekterna av internationell dubbelbeskattning.Riksrevisionen ser allvarligt på att nya eller omförhandlade skatteavtal sjunkit och ser en successiv nedprioritering av konkurrensfrågorna. Om inte regeringen gör något för att höja tempot i arbetet riskerar svenska företag att få sämre villkor än deras utländska konkurrenter.Svenskt Näringsliv påpekar att det kan ta att få ett nytt avtal på plats och att arbetet måste påbörjas , för annars är risken stor att konkurrensländer får ett försprång som kan bli svårt att ta igen. Att tempot sjunkit i arbetet med att teckna nya skatteavtal förklarar och med att den borgerliga regeringen prioriterat arbetet med att teckna nya informationsutbytesavtal som innebär att allt fler svenskar med odeklarerade förmögenheter utomlands nu träder fram och betalar utebliven skatt. Detta välkomnar vi naturligtvis. Vi anser att skatteflyktingar och andra som vill hemlighålla ekonomiska tillgångar inte ska ha kvar några skatteflyktsparadis att gömma pengarna i.Sveriges arbete mot skatteflykt ingår i ett gemensamt nordiskt projekt, som det för övrigt är oklart om tänker fortsätta med. Det är ett mycket framgångsrikt projekt som innebär att det kan frigöras resurser för annat skatteavtalsarbete. Här har man gjort en jämförelse med . De har kunnat arbeta både med konkurrensfrågor och med informationsutbytesavtal.Då kan ju vän av ordning fråga sig varför regeringen inte klarar detta. Vi socialdemokrater menar att det ena inte får utesluta det andra. måste ges möjlighet att klara av att modernisera antalet skatteavtal som arbetet med informationsutbytesavtalen fortsätter. Där finns en hel del kvar att göra.Vi anser också att bör utvärdera hur avtalen fungerar konkret och diskutera förbättringsmöjligheter så att även utvecklingsländerna får hjälp med att få del av dolda tillgångar genom informationsutbyten.Fru talman! och har båda i sina rapporter uttryckt en stark oro över att har sämre villkor i enskilda avtal än flera andra konkurrenter och att gamla skatteavtal kan användas för oönskad skatteplanering och därför behöver omförhandlas. Granskningen visar också att flera konkurrentländer fått bättre villkor än vid omförhandlingar . Då känns det märkligt att majoriteten i utskottet har en sådan svag skrivning när det gäller vilka åtgärder de vill föreslå.Det känns inte som om de har tagit kritiken riktigt på allvar när de skriver att bara arbetet med informationsutbytesavtalen övergår i ett lugnare skede så kan arbetet med de generella skatteavtalen förväntas öka i omfattning och att ni utgår från att risken för att skatteavtalen förlorar i konkurrenskraft då kan motverkas.Vi anser att det är ett alldeles för svagt ställningstagande från majoriteten. Vi ser det som mycket angeläget att vi kan skapa goda konkurrensförhållanden för svensk exportindustri. Det skapar också arbetstillfällen. Regeringen har tidigare haft höga ambitioner när det gällt konkurrensfrågorna, och det är förvånande att regeringen inte ger dem högre prioritet. Det kan knappast bero på resursbrist eftersom den utökning av som gjordes inför ordförandeskapet i EU fortfarande finns kvar.Fru talman! Politik är att vilja, och vi anser att vi inte kan vänta på något lugnare skede för att ta tag i arbetet med konkurrensfrågorna. slutsats är att i stora stycken saknar en uttalad strategi för skatteavtalspolitiken och att regeringen bör förtydliga strategin och redovisa hur man arbetar för att uppnå sina mål. anser också att det nordiska samarbetet ska fortsätta, för som jag sade tidigare frigör det resurser till övrigt skatteavtalsarbete. Vi socialdemokrater delar den uppfattningen.Fru talman! Slutligen ska jag säga några ord om sidoavtalet mellan och , som vi anser det är hög tid att omförhandla. I takt med att arbetspendlingen ökar så ökar också skatteklyftan, och det blir allt svårare att få till stånd en rimlig och rättvis ordning. Regeringen har skickat en begäran om en gemensam utvärdering av avtalet till det danska skatteministeriet. Vi menar att det redan nu kan konstateras att avtalet är ofördelaktigt för , och för att inte förlora tid anser vi att regeringen ska begära en omförhandling . Min partikamrat kommer att utveckla detta närmare.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2. Jag vill börja med att yrka bifall till skatteutskottets betänkande nr 26. Betänkandet handlar om redogörelse om skatteavtal med andra länder.I den redogörelsen pekar revisionen på att arbetet med skatteavtal har varit nedprioriterat . fanns inget arbete med informationsutbytesavtal, så det kan inte utgöra en ursäkt till att arbetet med skatteavtal skedde på en lägre nivå. Under förra mandatperioden beslutade vi i denna kammare om ett större antal avtal. Vi har fortsatt med detta även under nuvarande mandatperiod.Sverige har i samverkan med andra nordiska länder på ett framgångsrikt sätt kunnat se hur informationsutbytesavtal blivit verklighet med ett flertal så kallade skatteparadis. Men vi ska vara ärliga och ge bland annat G20-länderna en eloge för deras arbete inom området. i beslöt G20-länderna att ta krafttag mot länder som var motsträviga. har därför kunnat sluta avtal enligt den OECD-standard som finns. kan även en djup finanskris föra något gott med sig.Vi kan nu se hur detta arbete börjar resultera i att minnet återkommit till ett antal svenskar som begär rättelse i sina tidigare deklarationer. kunde finansminister glädjande notera att plus ränta flöt in till statskassan. Det finns skäl att anta att fler kommer att dra sig till minnes att de placerat pengar utanför landets gränser och att skatteintäkterna kommer staten till godo via rättelser som gjorts på skattskyldigas egen begäran.Fru talman! Det kan vara intressant med lite dagsfärsk statistik på området. var det totalt 395 personer med tillsammans 1 871 ärenden som gav de tidigare angivna plus ränta. Till och med i går har 596 personer med sammanlagt 3 700 ärenden begärt rättelse.Till och med mars månads utgång har det gett extra skatteintäkter på plus ränta. av alla intäkter kan härledas till konton i . Enligt betalas varje krona in av den skatt som beslutats vid rättelse, så människor bevisar verkligen att de vill göra rätt för sig. Summan för frivilliga omprövningar kommer av allt att döma att öka kraftigt före årets slut.Vi har dock insett att summan skulle kunna göras ännu högre om vi ändrade vår lagstiftning. kan man begära omprövning . Vill någon frivilligt rätta ytterligare år får vederbörande problem eftersom det då blir frågan om eftertaxering och en handläggning som leder till stor risk att integriteten inte kan säkerställas. När har passerat är det åter fritt fram eftersom eventuella brott preskriberats. Därför borde frivillig omprövning gälla . Om däremot utredningar finner oegentligheter, om det är så man kommer det på spåren, gäller som bekant andra regler.Jag tycker dock att det finns anledning att också påminna om det skattesystem som vi hade och som drev kapital ut från . Enligt årets statistik var det endast fyra personer som var åttiotalister. De flesta som begär rättelse är fyrtiotalister. Ett stort antal rättelser beror på intäkter på kapital - nästan alla, kan man säga. Förmögenhetsskatten var en sådan skatt som av många sågs som mer eller mindre frivillig och som man kunde undvika genom att exempelvis placera kapitalet utomlands. Till råga på allt hade dåvarande socialdemokratiska regeringar sett till att riktigt rika var undantagna. Det var onekligen ett bevis på att dåvarande socialdemokrater insåg faran med i varje fall riktigt höga skatter. För egen del tror jag att viljan att fuska minskar kraftigt om skatterna känns rimliga. Men att vara så naiv att tro att det skulle göra informationsutbytesavtal överflödiga är att hoppas på för mycket.Fru talman! Man kan dock tänka sig att pengar placeras i och bidrar till ökad tillväxt. I detta betänkande pekar vi också på vikten av att utvecklingsländer kan få avtal för att det finns kapital som förts ut från andra länder av ledare som vanligtvis inte ens kan stava till demokrati. Vi kan faktiskt se exempel på detta , då det finns hopp om att några ytterligare länder kan läggas till avdelningen demokratier.Jag har gett lite bakgrund till varför arbetet med informationsutbytesavtalen varit viktigt och framgångsrikt . aviserar att arbetet med skatteavtalen kommer att ta fart. Även , som tidigare talare varit inne på, pekar i en rapport på att det finns för risk att företagandet blir lidande om inte skatteavtalen följer utvecklingen. Jag kan bara beklaga de besparingar på som oppositionen drev igenom. De pengarna hade bland annat gjort stor nytta i arbetet med att förnya skatteavtal, vilket är en mycket arbetskrävande process.Jag vill också framhålla att avtalen ska ha sådant innehåll att företagandet gynnas. Dubbelbeskattning är en broms för utveckling och tillväxt som måste undvikas. Det måste finnas tydliga spelregler för företagare.Fru talman! Jag ska avslutningsvis helt kort ta upp sidoavtalet mellan och . I avtalet finns möjligheten till en gemensam utvärdering reglerad, och en sådan förfrågan har skickats från . pågår utvärderingen, som väntas bli klar i slutet av detta år. Finns ett avtal mellan två parter så bör man naturligtvis dansa i takt. Vi har bjudit upp , och visar utvärderingen att det behövs förändringar får vi verkligen hoppas att det arbetet går som en dans. Men låt då ledstjärnan vara att regionen ska utvecklas till glädje för människor på båda sidor om sundet. Då ska avtalet fungera som olja och inte som grus i maskineriet. uppehöll sig länge vid informationsutbytesavtalen. Som jag sade i mitt anförande välkomnar vi det utökade arbetet med detta. Det är viktigt att det inte finns några skatteparadis där man kan gömma sina pengar. Det har vi inga andra åsikter om. Men vad jag framförde i mitt anförande var att jag tycker att majoriteten i utskottet har en så svag skrivning. Ni förväntar er att det ska hända någonting. säger att det nu tar fart. Det är en uppgift som jag inte har kunnat få fram från något betänkande i alla fall. Det är möjligt att det är en information som ni har fått vid sidan om.Jag skulle också vilja påpeka att det enligt endast var tre länder som hade fler skatteavtal än . var det nio länder som hade fler skatteavtal. Det har minskat betydligt . Naturligtvis välkomnar jag att tänker om på en hel del punkter. Vad jag förstår har ni en process i ert parti för det. Det hade varit bra om ni hade tänkt rätt från början i denna fråga. pekar på att det var det började gå nedåt för skatteavtalen.Under förra mandatperioden kom det till enormt många informationsutbytesavtal. Vad jag vet fanns inte ett enda sådant avtal under regeringen . Det är klart att fokus har legat på den typen av avtal.Detta är en process som tar . Det är två som ska dansa, och de ska göra det i takt. Då behövs det resurser, resurser och resurser.Det som sade i sitt inledningsanförande, att pengarna finns kvar sedan EU-ordförandeskapet, är felaktigt. Det har skett rejäla minskningar, och procentuellt sett har det aldrig skett så stora neddragningar på . Det där är helt felaktiga uppgifter. Jag kan bara beklaga den här markeringen mot regeringen, som jag uppfattar det som. Ni tog bort 300 miljoner för att vi inte skulle kunna göra många bra saker. Det får naturligtvis konsekvenser, vilket vi kan se på både ambassader och annat. Det är viktigt för svenskt näringsliv och företagande att ha kontakter i många länder.Jag skulle vilja ställa frågan: Varför gjorde man neddragningen? Är ni beredda att tänka om så att vi slipper den här typen av neddragningar och kan låta regeringen bestämma vad det är för pengar den behöver? Man kan inte i den ena ändan dra bort pengar för ett arbete och stå här och kritisera. Det blir inte helt trovärdigt. Vi kanske har olika uppgifter. Jag har en uppgift på att inför ordförandeskapet fick man 767 miljoner. Det innebar 85 nya tjänster till . Det har man inte dragit ned, utan man ville fortsätta att utöka anslaget till . Jag vet inte vara har för siffror.Man kan å andra sidan inte alltid skylla på att man har för lite pengar. Det är en politisk vilja och en prioritering precis som det är inom alla andra områden. Tycker man inte det är viktigt att svensk exportindustri ska få fram skatteavtal som också innebär utökade arbetstillfällen behöver man inte sätta fart på tempot. Både och Svenskt näringsliv är väldigt oroade över att man har tappat så i takt.När man jämför med de nordiska länderna är det land som har tecknat minst antal avtal . har tecknat fyra, har tecknat sjutton och elva. Det är väldigt konstigt att vi här i och regeringen inte skulle kunna öka tempot. Finansen har varit väldig tydlig med att man nu ska se till att lägga ytterligare resurser på området. Jag är ganska nöjd. Man måste utgå från att också var ett av de länder som hade allra flest avtal.Det är viktigt att slå fast att dessa avtal också måste ha ett bra och vettigt innehåll. Jag hoppas att vi är överens om att vi ska undvika dubbelbeskattningar och att det ska medföra enklare regler. Men vi vet att det tyvärr tar väldigt . Det kräver väldigt stora resurser från de inblandade.Jag kan än en gång bara beklaga att vi inte kunde lägga ytterligare resurser på detta. Man kan titta på förra mandatperioden och alla skatteförändringar som skedde. Det var fyra jobbskatteavdrag, tre grundavdrag, ökade skattesänkningar för pensionärer, förmögenhetsskatten togs bort och fastighetsskatten. Det är klart att det kräver resurser att ta fram sådana propositioner.Det är ingen tvekan om att var väldigt hårt ansträngt med väldigt mycket bra saker som vi även fick beslut om i kammaren. Vi kan se resultaten. är ett land i EU som har en väldigt bra ekonomi och en enormt bra tillväxt. Det behövs också sådana beslut.Jag är väldigt lugn vad gäller möjligheter att sätta lite sprutt i den här delen. Vi är nu framme i den fasen att vi kunnat se till att få i hamn många av informationsavtalen och liknande. Som jag påpekade ger det också väldigt mycket klirr i statskassan. Detta är bara början. klubbade vi en hel drös med informationsutbytesavtal med olika skatteparadis på olika öar som jag inte kan peka ut på en blindkarta. Jag är väldigt glad över den utvecklingen. Visserligen hade vi från oppositionen en del synpunkter. Vi tyckte framför allt att man kanske kunde utnyttja det driv som fanns internationellt i finanskrisens kölvatten till att vara ännu lite tuffare. Men jag är väldigt glad över utvecklingen.Ulf redogjorde på kronan när vad det inneburit för . Det är också en viktig fråga för många utvecklingsländer som dräneras på stora belopp till skatteparadis. Genom att vi hjälps åt kan vi komma åt skatteparadisen och minska skatteflykten inte bara från utan också från andra länder som har stora problem med det.Den här utvecklingen är väldigt glädjande. Det har dock den baksidan att man från sida inte har kunnat lägga lika mycket krut på dubbelbeskattningsavtalen med andra länder. Det är också naturligt att vi nu när vi har hunnit beta av informationsutbytesavtalen har större möjligheter att gå vidare så att vi har uppdaterade skatteavtal med andra länder och inte i onödan lägger krokben för gränsöverskridande företagande.När det gäller utjämningsordningen med har den kritiserats från skånskt håll , nästan så länge jag har suttit i skatteutskottet tror jag, för att den missgynnar gentemot . Därför tycker jag att det är väldigt kul att nu har tagit ett första steg till att se över avtalet genom att man utnyttjat den möjlighet som finns i avtalet att begära en gemensam utvärdering av avtalet. har också sagt ja till den begäran.Jag ser framtiden an när det gäller det dansk-svenska sidoavtalet. Därmed står jag bakom betänkandet. Det har hänt väldigt mycket på det här området, otroligt mycket. Det är en lång rad skatteavtal och informationsavtal som har träffats.I talas det om takten i avtalen. Takt är ett intressant ord. Det är innehållet och vem man träffar dem med som är det avgörande för att vi ska få in de skatteintäkter som riksdag har beslutat om och där avsaknaden av informations- och skatteavtal har gjort att de har kommit utomlands.Fru talman! har det kommit in väldigt mycket, som helt riktigt konstaterar.