bet · GZ01MJU1 · 2011-12-08 00:00:00 — Gruppen delar utskottets bedömning att detta är ett viktigt instrument för arbetet med biologisk mångfald i rinnande vatten. Uppföljningen visar att tillsynen dock är begränsad och att den inte har prioriterats av länsstyrelserna. Gruppen menar att både verksamhetsutövarnas egenkontroll och länsstyrelsernas tillsyn av vattenverksamhet är viktiga och att tillsynen bör prioriteras. Gruppen menar även att det är viktigt med tillsynsvägledning och att den nya Havs- och vattenmyndighetens ansvar för detta uppmärksammas. Utskottet har tidigare framfört att det behövs ett intensifierat arbete med bl.a. omprövning av vattendomar. Gruppen delar utskottets bedömning att detta är ett viktigt instrument för arbetet med biologisk mångfald i rinnande vatten. En mycket stor del av verksamheten vid vattenkraftverken utövas enligt domar som prövats mot tidigare vattenlagar då det ställdes få eller inga villkor som tog hänsyn till miljön. Gruppen har i uppföljningen fått många indikationer på att situationen är otillfredsställande med tanke på hur äldre vattendomar är utformade. Det behövs fortsatta analyser av hur frågan kan hanteras för att säkerställa den biologiska mångfalden. Gruppen noterar också att det i många kommuner upplevs att man inte har fått någon kompensation för det intrång i miljön som gjordes när vattenkraften byggdes ut. Frågan om bygdeavgifter har behandlats av olika utredningar. Gruppen konstaterar att omprövning är resurskrävande för den ansökande myndigheten. De krav som en omprövning ställer på myndighetens resurser innebär att det finns en risk för att myndigheterna avstår från att begära omprövningar. Gruppen konstaterar att det finns olika juridiska hinder för att driva på omprövningsarbetet och att det därför kan behövas en modernisering av regelverket, men detta är en fråga som inte har ingått i denna uppföljning. Genom EU:s ramdirektiv för vatten och införandet av den nya vattenförvaltningen har ett nytt instrument skapats för arbetet med att bevara och återskapa biologisk mångfald i rinnande vatten. De fem vattenmyndigheterna är nya aktörer och genomförandet av vattendirektivet har tagit . har inga egna medel för att vidta åtgärder i vattendragen, och dess styrmedel åtgärdsprogram och miljökvalitetsnormer har inte inneburit något konkret åtgärdsarbete. Uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömningar Gruppen konstaterar att de fem vattenmyndigheterna fortfarande ses som nya aktörer och att flera instanser har pekat på att det är ett problem att ingen har haft ansvar för att hålla ihop och samordna vattenmyndigheternas arbete på nationell nivå. Det har framförts att vattenförvaltningen inte har fått något större genomslag och inte resulterat i konkreta åtgärder för vattendragen. Gruppen vill betona vikten av fortsatt utveckling av vattenförvaltningen och menar att den nya Havs- och vattenmyndigheten kan innebära en möjlighet till tydligare samordning. Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att följa upp regeringens resultatredovisning inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder. Inom utgiftsområde 20 har uppföljningen inriktats på att närmare följa upp resultaten inom kemikalieområdet. I uppföljningen har även ingått att översiktligt följa redovisningen för de områden som gruppen har följt upp , nämligen havsmiljö, hållbara städer och klimat. Uppföljningen har utgått bl.a. från de synpunkter som utskottet haft . Syftet med uppföljningen har varit att ta fram fördjupade kunskapsunderlag inför beredningen av budgetpropositionen samt att ge utskottet ett underlag för den fortsatta dialogen med regeringen kring utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Underlagen till uppföljningen har på gruppens uppdrag tagits fram inom riksdagsförvaltningen av utvärderaren från utvärderings- och forskningsfunktionen vid i samarbete med uppföljnings- och utvärderingsgruppens sekreterare, föredraganden vid miljö- och jordbruksutskottets kansli. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen överlämnar härmed sin uppföljningsrapport till miljö- och jordbruksutskottet. (KD), ordförande Uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömning i korthet Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp har följt upp delar av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20. Gruppen har gjort bl.a. följande bedömningar: När det gäller satsningen på kemikalieområdet konstateras att tillsynen har utökats, samarbetsprojekt har förberetts och att möjlighet att driva på EU:s kemikaliepolitik bedöms öka. Den tidsbegränsade satsningen innebär att kemikaliefrågorna uppmärksammas. I det fortsatta kemikaliepolitiska arbetet är det viktigt ta till vara de erfarenheter som görs inom satsningen. Det är viktigt att regeringen följer upp och utvärderar resultatet av insatserna och att resultatet redovisas till . Det är också viktigt att regeringen säkerställer att berörda myndigheter involveras i kemikaliesatsningen och analyserar om det finns behov av att ge dessa myndigheter i uppdrag att samverka. När det gäller havsmiljön konstateras att tillståndet i haven har varit oroande. Det är viktigt att fortsatt är pådrivande och bedriver ett målinriktat arbete för att förbättra havsmiljön. Det är nödvändigt att fisket bedrivs på ett långsiktigt hållbart sätt, och det är fortsatt angeläget att vidta åtgärder mot utkast av fisk. Redovisningen av resultaten för de olika delmålen vad gäller havsmiljön bör utvecklas vidare. När det gäller satsningen på hållbara städer konstateras att den har lett till ökat intresse för hållbar stadsutveckling. Det är viktigt att regeringen uppmärksammar och åtgärdar de problem som utskottet har pekat på i samband med förra årets uppföljning av satsningen. Vikten av långsiktighet, kontinuitet och uthållighet i arbetet med hållbar stadsutveckling betonas, liksom betydelsen av att satsningen utvärderas samt att erfarenheterna tas till vara och sprids. Det är viktigt att regeringen återrapporterar till vilka resultat som satsningen ger. När det gäller klimatområdet finns en oro över att de globala utsläppen av växthusgaser ökar, som det är glädjande att de svenska utsläppen har minskat . Utsläppssiffror kommer att presenteras . Gruppen utgår från att frågan om hur ett eventuellt kommande överskott av utsläppsrätter ska hanteras kommer att underställas i enlighet med tillkännagivande till regeringen. När det gäller den ekonomiska styrningen är det viktigt att beakta , regeringens och förvaltningens behov av resultatinformation i det fortsatta arbetet med att utveckla miljömålssystemet samt att strukturen för uppföljning av miljökvalitetsmålen utvecklas med tydliga mål och indikatorer. Det vore en fördel om frågor om hur målen ska följas upp behandlas i samband med att nya etappmål tas fram och beslutas. Det är viktigt att utvecklingsarbetet kring den ekonomiska styrningen fortsätter, liksom dialogen mellan riksdag och regering kring hur regeringens resultatredovisning kan utvecklas vidare för att förbättra möjligheter att följa kopplingen mellan gjorda insatser, redovisade resultat och regeringens anslagsförslag. Det är positivt att resultatredovisningen utgår från de av beslutade målen. Det vore dock önskvärt att bl.a. tydligare skilja redovisningen av resultat från insatser och mer allmänna beskrivningar av tillståndet och utvecklingen inom ett område. Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de av beslutade målen. Som en del i utskottens löpande uppföljning beslutade miljö- och jordbruksutskottet att genomföra fortsatta uppföljningar av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen. Syftet har varit att ta fram ett fördjupat beslutsunderlag inför behandlingen av budgetpropositionen samt att ge utskottet ett underlag för den fortsatta dialogen med regeringen kring utvecklingen av den ekonomiska styrningen. En utgångspunkt för gruppens arbete har varit att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag för att kunna göra prioriteringar i beredningen av regeringens budgetförslag och genomföra arbetet med uppföljning och utvärdering i enlighet med regeringsformen. har beslutat om 16 miljökvalitetsmål. Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp konstaterar att målen är viktiga för det miljöpolitiska arbetet i . Miljömålen är till sin karaktär tvärsektoriella och berör därmed olika utskott i . De har olika uppgifter och en av uppgifterna är att vara en utgångspunkt för mål- och resultatstyrningen av den statliga verksamheten. Detta innebär att målen ska vara en utgångspunkt för den resultatredovisning som regeringen gör till , varför det är väsentligt att målen är tydliga. Det är dessutom önskvärt att det redan från början tas fram robusta indikatorer. Det är också av vikt att det tydliggörs vilket behov av information om uppnådda resultat som , regeringen och myndigheterna har för att kunna styra och genomföra fortsatta miljöpolitiska insatser. Gruppen vill mot den bakgrunden särskilt lyfta fram att det vore en fördel om frågor om hur målen ska följas upp i fortsättningen behandlas i samband med att nya etappmål tas fram och beslutas. Det är viktigt att beakta , regeringens och förvaltningens behov av resultatinformation i det fortsatta arbetet med att utveckla miljömålssystemet samt att strukturen för uppföljning av miljökvalitetsmålen utvecklas med tydliga mål och indikatorer. Fortsatt utveckling av den ekonomiska styrningen Miljö- och jordbruksutskottet har i de senaste årens uppföljningar betonat vikten av ett fortsatt utvecklingsarbete kring den ekonomiska styrningen och behovet av en utvecklad resultatredovisning från regeringen till . Gruppen menar att behovet av fortsatt utvecklingsarbete kvarstår och att det är viktigt att miljö- och jordbruksutskottet även fortsättningsvis tar en aktiv del i det pågående utvecklingsarbetet kring ekonomisk styrning. Det är viktigt med fortsatt dialog mellan riksdag och regering kring dessa frågor, inte minst för att leva upp till önskemål om fördjupad resultatredovisning enligt gällande riktlinjer. Regeringen har i årets budgetproposition inte kommenterat utskottets ställningstaganden i förra årets uppföljning av regeringens resultatredovisning. Det är därmed oklart hur regeringen ser på det fortsatta utvecklingsarbetet när det gäller resultatredovisningen till . Gruppen vill särskilt framhålla att utskottet har arbetat med uppföljningar av regeringens resultatredovisningar . Gruppens erfarenhet är att utskottet, oberoende av vilka partier som ingår i regeringen, har lagt stor vikt vid utskottets uppföljnings- och utvärderingsarbete och därmed också betydelsen av att de synpunkter som framkommit i uppföljningarna också beaktas av regeringen. Gruppen vill mot den bakgrunden betona vikten av fortsatt utvecklingsarbete inom vad gäller dessa frågor och att dialogen mellan det aktuella departementet och utskottet fördjupas. Gruppen vill också betona att det faktum att bestämmelserna om utskottens uppföljning och utvärdering numera har tagits in i regeringsformen markerar den vikt som läggs vid utskottens uppföljning. I utskottens beredning av ärendena ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § RF). Uppföljning och utvärdering av riksdagsbesluten ingår i granskning av rikets styrelse och förvaltning. Mot den bakgrunden vill gruppen i årets uppföljning särskilt lyfta fram vikten av att utvecklingsarbetet kring den ekonomiska styrningen fortsätter, liksom dialogen mellan riksdag och regering kring hur regeringens resultatredovisning kan utvecklas vidare samt att regeringen i kommande resultatredovisning utvecklar sin syn på det fortsatta utvecklingsarbetet när det gäller resultatredovisningen till för utgiftsområde 20. Resultatredovisningens struktur och utformning Regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för budgetberedning. Det är viktigt att regeringens redovisning och bedömning har en klar och tydlig struktur som knyter samman mål, anslag och uppnådda resultat. Resultatredovisningen utgår på ett tydligt sätt från de miljökvalitetsmål som har beslutat om, vilket är mycket positivt. För att öka relevansen som underlag för budgetbeslut är det viktigt att tydligare knyta redovisningen av resultat till de olika anslagen och att skilja på insatser och resultat. Mot den bakgrunden vill gruppen i årets uppföljning särskilt lyfta fram vikten av att det fortsatta utvecklingsarbetet leder till att utskottets möjligheter förbättras när det gäller att följa kopplingen mellan gjorda insatser, redovisade resultat och regeringens anslagsförslag. Det är viktigt att regeringen redovisar sådan information till så att utskottet kan följa den långsiktiga utvecklingen av resultaten i förhållande till målen och att regeringen där så är möjligt knyter redovisningen av resultat till de olika anslagen inom utgiftsområde 20. Det är också viktigt att skilja på redovisningen av resultat av genomförda statliga åtgärder från insatser och mer allmänna beskrivningar av tillståndet och utvecklingen inom ett område. Dialogen mellan utskottet och regeringen om hur regeringens resultatredovisning kan förbättras bör fortsätta, både vad gäller redovisningens innehåll och form. beslutade att skulle tillföras anslag 1:6 Kemikalieinspektionen för en handlingsplan för kemikalier. gav regeringen i uppdrag att ta fram och genomföra den aviserade handlingsplanen för en giftfri vardag. Handlingsplanen presenterades därefter . har resursförstärkningen främst använts till personalkostnader. Satsningen innebär bl.a. att tillsynen har utökats, vilken enligt gruppens bedömning är en viktig insats som kan utgöra underlag för överväganden om en mer långsiktig finansiering av utökad tillsyn. Satsningen innebär även att projekt förbereds kring dialogen med andra aktörer. Samarbete med andra myndigheter är viktigt för att ta till vara olika kompetenser och för att uppnå ett brett engagemang kring dessa frågor. Ökat samarbete kan även leda till att arbetet blir mer långsiktigt. Det är viktigt att regeringen analyserar eventuella behov av att ge relevanta myndigheter i uppdrag att samverka och att återrapportera resultatet. När det gäller EU-arbetet innebär satsningen att möjlighet att driva på EU:s kemikaliepolitik kommer att öka. Detta är positivt och ligger i linje med intentionerna bakom satsningen. EU-arbetet har stor betydelse för möjligheten att uppnå det av beslutade målet om en giftfri miljö. Det vore därför värdefullt om fick fortsatt rapportering om de konkreta resultat som satsningen leder till när det gäller möjlighet att driva på för en mer effektiv kemikaliepolitik i EU. Satsningar av denna typ kan leda till att en fråga uppmärksammas och ges ett särskilt fokus , vilket är mycket positivt. kan tidsbegränsade satsningar av denna typ leda till en viss ryckighet i myndigheters arbete och deras möjlighet att arbeta långsiktigt och målmedvetet med olika frågor. Det tar tid både att rekrytera personal till en satsning och att avveckla personal vid satsningens slut. Vidare är det oklart vad som händer med upparbetade rutiner, samlad kunskap och påbörjat arbete efter satsningsperiodens slut. Det är värdefullt att utvärdera hur effektiv denna form av satsningar är i jämförelse med mer långsiktiga åtaganden. I detta kan ingå att följa frågan om hur kostnadseffektiva denna typ av satsningar är. Det vore värdefullt om regeringen återkom till i någon av de två kommande årens budgetpropositioner och redogjorde för vilka konsekvenser som regeringen ser inför att den riktade satsningen upphör. En sådan redogörelse skulle ge ett fördjupat underlag inför beredningen av regeringens budgetförslag. Mot den bakgrunden vill gruppen särskilt lyfta fram vikten av att regeringen löpande följer utvecklingen av insatserna och att resultaten av detta redovisas till , inte minst vad gäller satsningens konkreta betydelse för tillsynen, dialogen med andra aktörer och EU-arbetet inom kemikalieområdet. Det är viktigt att regeringen säkerställer att berörda myndigheter involveras och att regeringen analyserar om det finns behov av att ge dessa myndigheter i uppdrag att samverka och att detta återrapporteras samt att satsningen följs upp och utvärderas. Uppnådda resultat bör redovisas till och bedömas i förhållande till mål och kostnader. Det är viktigt att beakta hur resultat på lång sikt kan uppnås vad gäller arbetet för en giftfri miljö och att i det fortsatta kemikaliepolitiska arbetet ta till vara de erfarenheter som görs inom satsningen. Tillståndet i haven har varit oroande. Regeringen menar att det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Gruppen menar att det är viktigt att fortsatt är pådrivande och målinriktat i havsmiljöarbetet, både internationellt och inom EU, samt att den nationella satsningen på havs- och vattenfrågor fortsätter. Regeringens resultatredovisning visar att fyra av de sju delmålen har nåtts, helt eller delvis. Gruppen betonar att det är viktigt att fisket bedrivs på ett långsiktigt hållbart sätt. Gruppen framhåller särskilt att det är positivt att regeringen redovisar sin bedömning av måluppfyllelse. Det skulle underlätta möjligheter att bedöma resultaten om redovisningen innehöll en kort genomgång av uppnådda resultat och hur de har utvecklats över åren. En försvårande faktor för uppföljning av resultat inom bl.a. havsmiljöområdet är att insatserna styrs av flera olika mål, vilket gör att resultaten av insatserna redovisas på olika ställen i budgetpropositionens resultatredovisning. Det är därför svårt att få en överblick över resultatutvecklingen för sådana övergripande områden som t.ex. havsmiljö. Mot den bakgrunden vill gruppen särskilt lyfta fram att det är viktigt att fortsatt är pådrivande och bedriver ett målinriktat arbete för att förbättra havsmiljön. Det är nödvändigt att fisket bedrivs på ett långsiktigt hållbart sätt och det är fortsatt angeläget att vidta åtgärder mot utkast av fisk. Redovisningen av resultat för de olika delmålen bör utvecklas vidare. har anslagit medel till ett ekonomiskt stöd till hållbara städer om totalt . Vidare har regeringen tillsatt en delegation med uppgiften att verka för en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostadsområden. genomförde miljö- och jordbruksutskottet en fördjupad uppföljning av denna satsning på hållbara städer. beslutade att tillföra anslaget för hållbara städer 20112012 för att fasa ut verksamheten. Satsningen på hållbara städer har lett till ökat intresse för hållbar stadsutveckling. Det är viktigt att regeringen uppmärksammar och åtgärdar de problem som utskottet har pekat på i samband med förra årets uppföljning av satsningen på hållbara städer, bl.a. vikten av långsiktighet, kontinuitet och uthållighet i arbetet med hållbar stadsutveckling. Satsningen på hållbara städer har förlängts för att säkerställa kunskapsspridning, vilket är positivt. Det är viktigt att erfarenheterna från satsningen tas till vara och sprids, och på lång sikt bör man säkerställa att frågorna ingår som en del i den statliga förvaltningens ordinarie arbete. har understrukit vikten av att regeringen i de årliga resultatredovisningarna till redovisar och bedömer de resultat som uppnåtts och att det är viktigt att fortsatt följa denna fråga. Gruppen noterar att det i årets resultatredovisning endast finns mycket begränsad redovisning och bedömning av uppnådda resultat. Mot den bakgrunden vill gruppen särskilt lyfta fram vikten av att regeringen uppmärksammar och åtgärdar de problem som utskottet har pekat på i samband med sin uppföljning av satsningen på hållbara städer. Det är viktigt med långsiktighet, kontinuitet och uthållighet i arbetet med hållbar stadsutveckling. Många myndigheter arbetar med hållbar stadsutveckling, varför det är viktigt med tydlig ansvarsfördelning. Satsningen bör utvärderas. Det är viktigt att erfarenheterna från satsningen tas till vara och sprids och att regeringen återrapporterar till vilka resultat som satsningen ger. har beslutat om miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, ett delmål för 20082012 och ett etappmål till 2020. Vidare har beslutat om två anslag som är särskilt inriktade mot klimatområdet. Regeringen har i årets resultatredovisning gjort bedömningen att det är mycket svårt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Enligt regeringens bedömning kommer dock delmålet för 20082012 att nås och etappmålet till 2020 ligger inom räckhåll. Miljö- och jordbruksutskottet har i olika sammanhang uttryckt sin oro över att de globala utsläppen av växthusgaser ökar. har utskottet lyft fram att det är glädjande att de svenska utsläppen minskar. Utifrån vad som har framkommit i årets uppföljning kan gruppen dela de bedömningar som utskottet har gjort. Utsläppssiffror kommer att presenteras . Gruppen framhåller vikten av att utskottet får fortlöpande information för att löpande kunna följa den fortsatta händelseutvecklingen. Med anledning av en redogörelse från har gett regeringen till känna att frågan om hur det samlade överskottet av utsläppsrätter ska hanteras bör underställas för beslut. Regeringen har ännu inte lämnat förslag om hur överskottet ska hanteras. Mot den bakgrunden vill gruppen särskilt lyfta fram att det är positivt att regeringen avser att utveckla återrapporteringen till vad gäller utsläpp av växthusgaser. Gruppen utgår från att frågan om hur ett eventuellt kommande överskott ska hanteras kommer att underställas i enlighet med tillkännagivande till regeringen. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut.1[ 4 kap. 8 § regeringsformen och 4 kap. 18 § riksdagsordningen.] Som en del i utskottens löpande uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. Miljö- och jordbruksutskottet har genomfört uppföljningar av regeringens resultatredovisningar till inom utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, vilka har behandlats av utskottet i budgetbetänkandena. Utskottet har utifrån uppföljningarna gjort ett antal ställningstaganden, bl.a. kring behovet av fortsatt utveckling av indikatorer och vikten av att utskottets ställningstaganden vad gäller ekonomisk styrning uppmärksammas i det fortsatta utvecklingsarbetet. har beslutat att godkänna vad utskottet har anfört i dessa frågor. har , 2001 och 2006, beslutat om riktlinjer för arbete med bl.a. behandlingen av regeringens resultatredovisning.2[ Förs. 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23; framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21.] Av riktlinjerna framgår bl.a. att är en central länk i styrkedjan, när det gäller både ekonomisk styrning och regelstyrning. För att styrningen ska fungera måste få information om resultaten. Detta gäller bl.a. om resurser har fördelats enligt de politiska prioriteringarna och om avsedda resultat har uppnåtts samt om de lagar som har beslutat om har fått avsedda effekter. Utskottens arbete med uppföljning och utvärdering är ett sätt att få en sådan resultatinformation och stärka kopplingen till beslut om lagstiftning och budget. Av riktlinjerna framgår vidare att uppföljning och utvärdering inom bör ha en framåtblickande inriktning och användas till att ge underlag för väl underbyggda ställningstaganden i utskottens beredningsarbete. Utskottens uppföljning och utvärdering bör enligt riktlinjerna användas som ett instrument för att bedöma vilka eventuella justeringar i budget eller lagstiftning som kan behövas.