bet · GZ01MJU9 · 2011-12-21 00:00:00 — 2011/12:MJU9 Havsmiljö m.m. Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Miljö- och jordbruksutskottet behandlar i detta betänkande 19 motionsyrkanden om svensk och internationell havsmiljö från den allmänna motionstiden . Motionsförslagen avser bl.a. övergripande målsättningar för den svenska och internationella havspolitiken, för , arbetet inom Helcom, förbud mot oljeborrning, hantering av miljöfarliga vrak, åtgärder för att minska övergödningen, förbud mot avfall från fartyg, översyn av enskilda avlopp, pilotprojekt för utvinning av alger, ersättning för musselodling samt barlastkonventionen. Samtliga motionsförslag avstyrks, i huvudsak med hänvisning till att arbete pågår i de berörda frågorna. I ärendet finns elva reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Övergripande målsättningar för havspolitiken m.m. avslår motionerna 2011/12:MJ212, 2011/12:MJ248 och 2011/12:MJ282 yrkande 1. Reservation 1 (S) Reservation 2 (V) avslår motion 2011/12:MJ292. Reservation 3 (S, MP, V) Förbud mot oljeborrning i avslår motion 2011/12:MJ202 yrkande 1. Reservation 4 (S, MP, V) avslår motion 2011/12:MJ282 yrkande 13. Reservation 5 (S, V) Hantering av miljöfarliga vrak avslår motionerna 2011/12:MJ331 och 2011/12:MJ382 yrkande 35. Reservation 6 (S, MP, V) avslår motion 2011/12:MJ382 yrkande 37. Reservation 7 (S) Åtgärder för minskad övergödning avslår motionerna 2011/12:MJ282 yrkande 2, 2011/12:MJ376 yrkande 27 och 2011/12:MJ382 yrkandena 36 och 39. Reservation 8 (S, V) Minskad köttkonsumtion och storskalig djuruppfödning avslår motion 2011/12:MJ282 yrkandena 6 och 11. Reservation 9 (MP, V) Pilotprojekt för övergödda sjöar avslår motion 2011/12:MJ383. Åtgärder för hållbart nyttjande av havet och dess biologiska mångfald avslår motionerna 2011/12:MJ255, 2011/12:MJ376 yrkande 26 och 2011/12:MJ398 yrkande 7. Reservation 10 (S) Reservation 11 (SD) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (S), (C), (S), (M), (KD), (SD), (V), (MP) och (FP). Ärendet och dess beredning Miljö- och jordbruksutskottet behandlar i detta betänkande 19 motionsyrkanden om svensk och internationell havsmiljö från den allmänna motionstiden . Motionsförslagen avser bl.a. övergripande målsättningar för den svenska och internationella havspolitiken, för , arbetet inom Helcom, förbud mot oljeborrning, hantering av miljöfarliga vrak, åtgärder för att minska övergödningen, förbud mot avfall från fartyg, översyn av enskilda avlopp, pilotprojekt för utvinning av alger, ersättning för musselodling samt barlastkonventionen. Övergripande målsättningar för havspolitiken m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motioner (S, MP, V) om det svenska och internationella miljöarbetet i och om skydd för . Jämför reservationerna 1 (S), 2 (V) och 3 (S, MP, V). I motionerna MJ212 (S), MJ248 (S) och MJ282 (V) anges det att övergödning, utsläpp av farliga ämnen, utfiskning och minskad biologisk mångfald i är sådana gränsöverskridande problem att de ställer krav på internationellt samarbete för att skapa en långsiktigt hållbar lösning. tillstånd har även fler dimensioner än de rent miljömässiga, och det krävs därför ett omfattande helhetsgrepp för förvaltning. Motionärerna anger att det bör skapas en långsiktigt hållbar jordbrukspolitik utan skadliga subventioner som övergöder , att EU:s fiskepolitik bör förändras så att fiskbestånden förvaltas genom ekosystembaserade långsiktiga lösningar och att det bör skapas en integrerad havsförvaltning för . Regeringen bör därför ta ledningen för detta arbete bl.a. inom ramen för det svenska ordförandeskapet i Helcom 20102012. I motion MJ292 (MP) framhålls det att är en av största dricksvattenreservoarer och därmed av stor betydelse för många människor. skyddas enligt för sitt friluftsliv, sitt fiske, sin natur och sin kulturmiljö. Försvarsmaktens föreslagna ökning av bombningarna i kommer att ha en negativ inverkan på bl.a. näringsliv, turism, djurliv och rekreation. Motionärerna anser därför att det är angeläget att agera för att får ett starkare skydd. Nyttjandet av sjöar, hav och kustområden är mångfacetterat, och ett alltmer intensivt brukande ökar belastningen på ekosystemen. Övergödning, utfiskning samt utsläpp av avfall och miljögifter har fått allvarliga konsekvenser för miljön. Utgångspunkten för den svenska havspolitiken är att det krävs ambitiösa och kraftfulla insatser för att uppnå en ekologisk balans och att resurser ska kunna nyttjas hållbart och långsiktigt. måste jordbruks-, fiske-, sjöfarts- och näringslivspolitiken ingå i en integrerad och tvärsektoriell havspolitik. Haven är till sin natur internationella områden, och en gränsöverskridande samverkan är därför nödvändig för det svenska havsmiljöarbetet. I handlingsplan för internationellt samarbete om havsmiljön 20102012 identifieras strategiskt viktiga händelser och kritiska tidpunkter, möjliga synergieffekter, samarbetspartner, insatsbehov och andra avgörande faktorer för framgång i arbetet. För prioriteras arbetet inom EU, Helcom, Ospar, (Ices), Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) samt finansiella organisationer. Utskottet konstaterar därför med tillfredsställelse att regeringen varit pådrivande inom bl.a. EU och Helcom genom att föreslå konkreta åtgärder och åtaganden för att kunna nå upp till de målsättningar som krävs för en godtagbar havsmiljö. I det följande redovisas strategier och havspolitiska åtgärder som vidtagits i och inom ramen för internationellt samarbete. Inom ramen för Helcom beslutade miljöministrar och om en aktionsplan för . Aktionsplanen innehåller fyra huvuddelar: övergödning, farliga ämnen, biologisk mångfald och maritima frågor. Syftet med planen är att uppnå god miljöstatus i till 2021. Medlemsstaterna ålades att upprätta nationella genomförandeplaner. För svensk del utarbetade i samråd med och andra berörda myndigheter ett förslag till en nationell plan för att uppfylla det svenska åtagandet i Helcoms aktionsplan (dnr M2009/2768/Na). Planen innehåller ca 150 åtgärder med tyngdpunkten på övergödning, farliga ämnen, biologisk mångfald inklusive fiske samt sjöfart. Dessutom behandlas utveckling av utvärderingsinstrument och metoder, ökad medvetenhet och kapacitetsuppbyggnad, finansiering samt genomförande och revidering av aktionsplanen. I skrivelse 2009/10:213 Åtgärder för levande hav angav regeringen att under ordförandeskapet i Helcom fr.o.m. t.o.m. bör arbeta med att säkra genomförandet av Helcoms aktionsplan för , genomföra miljöministermöten, förnya organisationen så att Helcoms roll stärks i det regionala havsmiljöarbetet, stärka Helcoms roll i genomförandet av det direktivet och annan EU-policy av relevans för samt säkra att Helcoms beslut grundar sig på bästa tillgängliga vetenskapliga rön. Utskottet har uttryckt stöd för dessa fem prioriterade frågor (bet. 2010/11:MJU5). Medlemsstaterna presenterade sina nationella handlingsplaner för genomförandet av aktionsplanen vid i . Ett ytterligare ministermöte hölls i det svenska ordförandeskapets regi . Den svenska miljöministern presenterade vid detta möte de svenska prioriteringarna för ordförandeskapet liksom förslag på hur samarbetet inom Helcom kan utvecklas. ägde ett statssekreterarmöte rum, där det konstaterades inom vilka områden det krävs ytterligare åtgärdsplaner. Nästa formella ministermöte är planerat att äga rum (något exakt datum är inte fastställt) under det danska ordförandeskapet. Vid detta möte kommer de nationella planerna att utvärderas samt kvoter för utsläpp av kväve och fosfor att fastställas. Nästa steg är att få de åtgärder som föreskrivs enligt de nationella åtgärdsplanerna på plats för att uppnå miljöstatusmålet till 2021. När det gäller havsmiljöarbete inom ramen för EU kan följande åtgärder redovisas. presenterade kommissionen en EU-strategi för , som senare antogs under ordförandeskap i EU. Strategin identifierar övergripande utmaningar, berörda politikområden och arbetssätt liksom en konkret åtgärdsplan med 15 prioriterade områden och ett 80-tal flaggskeppsprojekt. I skrivelse 2009/10:159 Genomförandet av för angav regeringen att man avsåg att inrätta ett särskilt sekretariat som ska stärka det sektorsövergripande nätverks- och myndighetssamarbetet samt skapa en tydligare struktur och bättre samordning av genomförandet av . Utskottet noterar att regeringen har en aktiv roll i att verka för att för ska bidra till ett fördjupat samarbete i samt hade en aktiv roll för att inrätta det särskilda sekretariatet. Sekretariatet, som inrättades i samband med antagandet av strategin, är placerat i statsrådsberedningen som har huvudansvaret för att samordna genomförandet. Ett särskilt myndighetsnätverk som leds av har även inrättats och syftar till att stärka det tvärsektoriella arbetet. Ansvaret för genomförandet av strategin ligger på respektive departement, samtliga 21 länsstyrelser och 34 myndigheter. lade kommissionen fram en framstegsrapport om strategin (KOM(2011) 381). Rapporten tar upp ett flertal viktiga resultat såsom att strategin har bidragit till ett bättre samarbete i regionen, ett antal konkreta insatser och en mer enhetlig användning av resurser. Rapporten lyfter även fram lärdomar och rekommendationer för framtiden. Regeringen välkomnade i faktapromemoria 2011/12:FPM151 kommissionens framstegsrapport och delade i stort de slutsatser som kommissionen dragit från då strategin genomförts. EU-ministrarna antog den slutsatser utifrån kommissionens översyn och framstegsrapport om strategin. Slutsatserna utgör grunden för den översyn av Östersjöstrategin som kommer att genomföras under det danska ordförandeskapet i EU . Såsom framgått av redovisningen ovan bedrivs ett intensivt arbete såväl i internationella sammanhang som inom som syftar till att återskapa och bevara den ekologiska balansen i . Mot denna bakgrund anser utskottet att motionerna MJ212 (S), MJ248 (S) och MJ282 (V) kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet noterar att både miljöministern och försvarsministern tidigare svarat på frågor om hur regeringen avser att agera beträffande Försvarsmaktens utökade verksamhet kring (fr. 2010/11:619 och 2011/12:7). I svaren respektive framhöll ministrarna att vattenskyddande arbete pågår i , på länsstyrelser och inom ramen för vattenförvaltningen samt att flera Natura 2000-områden som berör har utsetts till särskilda bevarandeområden. Enligt förordning (2007:1266) ska Försvarsmakten vidta åtgärder för att upprätthålla och utveckla ett militärt försvar som miljöhänsyn ska beaktas. Inom ramen för detta miljöarbete ska Försvarsmakten bidra till att de miljökvalitetsmål som har fastställt nås. I proposition 2008/09:140, som ställt sig bakom, angav regeringen att det är nödvändigt att Försvarsmakten har tillgång till ändamålsenliga övningsområden som verksamhetens påverkan på människors hälsa och miljön bör beaktas. ansökte Försvarsmakten hos Miljöprövningsdelegationen vid i om tillstånd för verksamhet vid . Något besked har ännu inte lämnats. Försvarsmakten förbereder även en ansökan till Miljöprövningsdelegationen om omprövning av miljötillståndet för skjutmålet Hammaren. Någon ansökan har inte lämnats in . Med det anförda föreslår utskottet att motion MJ292 (MP) lämnas utan vidare åtgärd. Åtgärder för ett renare hav Utskottets förslag i korthet avslår motioner (S, MP, V och KD) om förbud mot oljeborrning i , utbyggnad av effektiva reningssystem m.m. i , en handlingsplan för miljöfarliga vrak samt utfasning av tvåtaktsmotorer. Jämför reservationerna 4 (S, MP, V), 5 (S, V), 6 (S, MP, V) och 7 (S). I motion MJ202 (KD) anförs det att regeringen bör verka för ett förbud mot oljeborrning i . Regeringen avslog en ansökan om att få provborra efter olja i . Motiveringen var att ingen svensk oljeutvinning kan bli aktuell mot bakgrund av hur extremt känslig och utsatt detta innanhavs miljö redan är. Flera andra stater utvinner eller prospekterar dock olja i . Enligt motionen bör inom EU och Helcom verka för att ett förbud mot oljeutvinning uppnås i hela . I motion MJ282 (V) yrkande 13 framhålls det att inom ramen för Helcom och EU bör hjälpa länder kring , i synnerhet , att skynda på utbyggnaden av effektiva reningssystem för utsläpp från industrier, jordbruk och hushåll. Ökad kraft måste även läggas på ett hållbarare resande mellan . bör också understödja utvecklingen av förnybar energi för att undvika och motverka att fler anläggningar som den stora oljeskifferanläggningen utanför , , byggs. Enligt motionerna MJ331 (MP) samt MJ382 (S) yrkande 35 bör åtgärder vidtas så att fartyg som Seaside på och andra miljöfarliga vrak omhändertas på ett miljöriktigt sätt. I finns 261 kända vrak som är identifierade som potentiella miljöhot; 20 ligger nära den svenska kusten. Även om regeringen nu kartlägger problemet anser motionärerna att åtgärder måste vidtas genom att en övergripande handlingsplan med olika steg när det gäller tid, geografiskt läge och riskklass upprättas så att miljöfarliga vrak omhändertas på ett sätt som säkrar miljön och garanterar att vattenföroreningar undviks. Enligt motion MJ382 (S) yrkande 37 finns det ca 200 000 tvåtaktsmotorer i bruk vars stora utsläpp av giftiga kolväten och bensin går direkt ut i vattnet och påverkar livet i haven. finns det visserligen moderna tvåtaktsmotorer med lägre utsläpp, men regeringen bör återkomma till med förslag på stimulansåtgärder och regelverk i syfte att fasa ut användningen av smutsiga tvåtaktsmotorer i våra havsområden, sjöar och vattendrag. Som framgår av budgetpropositionen (prop. 2010/11:1) har regeringen, för att undvika stora miljökatastrofer, sagt nej till oljeborrning i . Regeringen anförde vidare att den vill se skärpta straff och tydliga ansvarsregler för oljeutsläpp samt att statens och kommunernas beredskap att hantera oljeutsläpp bör ses över. I detta sammanhang bör även kommissionens meddelande Utmaningen att uppnå en säker olje- och gasverksamhet till havs (KOM(2010) 560) nämnas. I meddelandet beskrev kommissionen hur en olycka lik den i skulle kunna förebyggas i samt hur tillgängliga verktyg för att hantera en olycka kan förbättras. Kommissionen höll därefter samråd med nationella myndigheter och intressenter om de föreslagna initiativen med avsikt att lägga fram konkreta lagstiftningsförslag . Regeringen välkomnade meddelandet och anförde i det sammanhanget bl.a. att man såg initiativet som ett första steg mot målet att få till stånd gemensamma regler och minimikrav vid oljeborrning och oljeutvinning inom EU (2010/11:FPM27). Även om inte tillåter sådan verksamhet kan vi påverkas av att andra länder gör det. Enligt regeringen är det därför viktigt att engagerar sig i de frågor som kommissionens meddelande tar upp. Mot bakgrund av meddelandet presenterades bl.a. ett förslag till en förordning om säkerhet för prospekterings-, undersöknings- och produktionsverksamhet för olja och gas till havs, KOM(2011) 688, samt ett förslag till rådets beslut om EU:s anslutning till protokollet om skydd av mot förorening orsakad av prospektering och utvinning på kontinentalsockeln och i områden på eller under havsbotten, KOM(2011) 690. Förslagen har till syfte att minska riskerna för större olyckor i EU-vatten samt att begränsa konsekvenserna när sådana olyckor inträffar. Med det anförda föreslår utskottet att motion MJ202 (KD) lämnas utan vidare åtgärd. Effektiva reningssystem i m.m. Runt , både i EU-länderna och i , har åtgärder vidtagits som syftar till att stödja och finansiera utbyggnaden av reningsverk. Northern Dimension Environmental Partnership (NDEP) är ett partnerskap mellan bilaterala givare, där bl.a. , , , Europeiska banken för rekonstruktion och utveckling, Europeiska investeringsbanken, Nordiska investeringsbanken och Nordiska miljöfinansieringsbolaget ingår. Från NDEP lämnas delfinansiering till större insatser i första hand runt , bl.a. i nordvästra , till framför allt projekt som rör vattenrening, avfallshantering och fjärrvärme. NDEP:s insatser syftar till att underlätta finansieringsstrukturer genom att kombinera lån, bidrag och lokalfinansiering för genomförandet av prioriterade projekt. Utskottet konstaterar att samtliga , bortsett från , ingår i EU och därför omfattas av de krav på rening av utsläpp som uppställs genom relevant EU-lagstiftning (främst dir. 91/271/EEG om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse, det s.k. avloppsdirektivet). Huvudsakligen krävs minst biologisk rening av avloppsvatten; därtill uppställs vissa krav på kvaliteten hos det renade vattnet. I övrigt pågår inom EU en utbyggnad av större reningsverk kring , för vilka det går att få EU-finansiering. När det gäller hållbart resande i vill utskottet anföra följande. Regeringen angav i proposition 2005/06:160 Moderna transportmedel att aktivt bör engagera sig i det transportpolitiska samarbetet i för att komma till rätta med de miljö- och säkerhetsproblem som finns. behandlade kommissionens strategiska dokument om samråd och färdplan för de gemensamma transeuropeiska transportnäten (bet. 2009/10:TU26, bet. 2010/11:TU22). I utlåtandena underströk utskottet att transport- och infrastrukturfrågor innefattas i och att det bör skapas förutsättningar för utveckling av gröna transportkorridorer, dvs. gränsöverskridande transportstråk från till kontinenten som genom avancerad teknik uppnår energieffektivitet och minskad miljöpåverkan. Tre projekt om smartare transportsamarbete och gröna korridorer pågår och finansieras av Östersjöregionprogrammet 20072013. Utskottet har fått information om att regeringen i anslutning till projekten har etablerat ett rådgivande forum för transport och logistik i . I samband med forumets första möte, som hölls i , presenterades en framtidsrapport i vilken det angavs att det bör upprättas strategier, en handbok, riktlinjer och styrmekanismer för optimering av tids-, energi- och utsläppsminskningar. kommer vara av stor betydelse för genomförandet och utvecklingen av de första byggstenarna inom samarbetet för utveckling av gröna korridorer. Slutligen kan det nämnas att kommissionen presenterade ett förslag till en förordning om utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet, KOM(2011) 650, i vilket det anges att EU måste uppnå målen för koldioxidsnåla och rena transporter, trygg bränsleförsörjning och miljöskydd och att samtliga projekt ska genomföras i enlighet med miljö- och klimatskyddslagstiftning. Beträffande utvecklingen av förnybar energi bör det framhållas att det genom beslut av energiministrarna i och inrättades ett samarbete på ministernivå i frågor om energi och energirelaterad klimatpolitik, det s.k. Baltic Energy Sea Region (Basrec). De länder som deltar är , , , , , , , , , , och . Huvudpunkterna för samarbetet är trygg energiförsörjning och det växande beroendet från , transitvägar för gas, el- och gassammankopplingar, energieffektivitet, klimatförändringar och förnybar energi. Merparten av det arbete som görs med koppling till förnybar energi är av analytisk karaktär och syftar till att utreda vilka metoder som bedöms som mest framgångsrika samt att kartlägga lokala och regionala förutsättningar och vilka åtgärder som bör vidtas m.m. kommer ett ministermöte att äga rum där analytiska rapporter och slutsatser ska redovisas. Sannolikt kommer även rekommendationer att presenteras och leda till ett ställningstagande på ministernivå. I övrigt erinrar utskottet om att samtliga EU-länder gjort åtaganden inom ramen för bl.a. EU 2020 för att uppnå mål för andelen förnybar energi. Även om inte omfattas av dessa åtaganden har landet åtagit sig att nå upp till vissa av de EU-föreskrivna målsättningarna. Med hänsyn till det arbete som pågår i och i som syftar till att bygga ut reningsverk, stärka möjligheterna till hållbart resande och utveckla förnybar energi föreslår utskottet att MJ282 (V) yrkande 13 lämnas utan vidare åtgärd. Sanering av miljöfarliga vrak Regeringen uppdrog åt Statskontoret att utreda och lämna förslag på vem som bör ha rätt eller skyldighet att omhänderta, sanera och flytta skeppsvrak och ägarlösa båtar. Statskontoret föreslog i sin rapport och ägarlösa båtar att åtgärder bör genomföras i tre olika steg för att identifiera och hantera de vrak som finns längs Sveriges kuster och som utgör en risk för miljön. Det första steget utgörs av en inventering av vilka vrak som utgör en sådan risk samt en riskanalys av de vrak som i studien identifieras kunna utgöra ett miljöhot. Som ett andra steg föreslog Statskontoret att fysiska inspektioner genomförs av de mest angelägna objekten, och som ett avslutande steg utarbetas ett program för sanering. Efter Statskontorets rapportering gav regeringen i uppdrag att, i samråd med , , och Försvarsmakten samt berörda länsstyrelser, genomföra en inventering av vrak inom territorialvattenområde som kan utgöra ett hot mot miljön (regeringsuppdrag /4683/TR). svarade miljöministern på en fråga om sanering av läckande och miljöfarliga vrak (fr. 2008/09:1107) och hänvisade till ett tidigare frågesvar i vilket regeringen angav att den inventering och riskanalys av befintliga vrak som regeringen initierat är en förutsättning för att få ett underlag om i vilken omfattning sanering av vrak behövs, eftersom det inte är möjligt att fastställa exakt hur många av vraken som innehåller olja eller andra skadliga ämnen. redovisade sitt uppdrag . Regeringen bör enligt rapporten i första hand utse en lämplig myndighet som ska ansvara för hanteringen av vraken. , eller Havs- och vattenmyndigheten föreslogs i detta syfte. Enligt vad utskottet fått veta har regeringen för avsikt att jobba vidare utifrån de förslag som gav samt att remittera rapporten till berörda remissinstanser och därefter utarbeta en strategi för hantering av befintliga vrak. Med hänsyn till det pågående arbetet föreslår utskottet att motionerna MJ331 (MP) samt MJ382 (S) yrkande 35 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet har tidigare uppmärksammat de miljöproblem som förknippas med tvåtaktsmotorer och då bl.a. anfört att dessa är välkända samt att det finns betydande problem att lösa, t.ex. hur man når miljö- och kostnadseffektivitet innan ett skrotningspremiesystem skulle kunna införas (bet. 2010/11:MJU5). Det bör emellertid nämnas att det i miljöprogram för fritidsbåtar 2008 anges att båtmotorstrategi har påbörjats. Med hjälp av främst informationsinsatser ska ägare av motorer med dåliga miljöegenskaper stimuleras att byta till nya motorer eller övergå till lämpligare drivmedel. Vidare anges det att flitigt använda motorer kan förväntas bli utbytta snabbast av hälsoskäl, miljöskäl och ekonomiska skäl samt att gamla tvåtaktsmotorer av äldre typ som används sparsamt antagligen kommer att finnas kvar eftersom deras skrotning inte kan påskyndas med enkla medel. För dessa ska användning av alkylatbensin och biologiskt nedbrytbar olja för utombordsmotorer uppmuntras. Utskottet vill även erinra om att tvåtaktsmotorer byggda efter och fyrtaktsmotorer byggda efter ska vara CE-märkta och därmed uppfylla väl definierade krav i fråga om bl.a. bullernivå och utsläpp. Med det anförda föreslår utskottet att motion MJ382 (S) yrkande 37 lämnas utan vidare åtgärd. Åtgärder för minskad övergödning m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motioner (S, M och V) om åtgärder mot övergödningen, en handlingsplan för minskad köttkonsumtion och storskalig djuruppfödning, förbud mot utsläpp av toalettavfall från färjor och kryssningsfartyg, tillsyn av enskilda avlopp samt utvidgning av pilotprojekt för att rena övergödda sjöar i . Jämför reservationerna 8 (S, V) och 9 (MP, V). I motionerna MJ282 (V) yrkande 2 och MJ376 (S) yrkande 27 framhålls det att övergödning orsakad av jordbruket, skogsbruket, trafiken, industrierna och hushållen är det enskilt största hotet mot överlevnad. Resultatet är syrebrist och döda bottnar, minskad biologisk mångfald, läckage av fosfor, igenvuxna vikar, krympande vattenytor och extrem algblomning.