bet · GY01AU8 · 2011-05-10 00:00:00 — Vår bedömning är därför att arbetstagarnas ohälsa riskerar att öka om förslaget genomförs.Regeringen säger sig ofta värna den svenska kollektivavtalsmodellen. Det har vi haft mycket debatter om i den här kammaren, och vi kan väl konstatera att det finns en skiljelinje mellan partierna när det gäller den svenska kollektivavtalsmodellen. Vi kan inte se att de föreslagna förändringarna bidrar till att värna den svenska kollektivavtalsmodellen - tvärtom. Eftersom de innebär ett gynnande av arbetsgivare som väljer att inte teckna kollektivavtal riskerar man i själva verket att försvåra möjligheten att teckna kollektivavtal och underminera den svenska modellen.Hittills har i sin hantering av dispensärenden begärt att arbetsgivaren visar att kollektivavtal inte har kunnat träffas genom ett förhandlingsprotokoll som biläggs ansökan. Om regeringens förslag till ändring genomförs kommer arbetsgivaren inte ens att behöva försöka teckna kollektivavtal. Då kan man fundera på: Var har vi den svenska kollektivavtalsmodellen? Det kanske återkommer till i sitt anförande. Jag tycker att man kanske skulle fokusera lite mer på den svenska modellen.Om regeringens förslag till ändringar genomförs kommer arbetsgivaren alltså inte ens att behöva försöka teckna kollektivavtal. Då hamnar vi i en annan situation. Eftersom lagstiftningen har en normerande verkan för de kollektivavtal som träffas håller vi det för troligt att arbetsgivarens vilja minskar när det gäller regleringar kring detta.Jag tänkte också uppehålla mig lite grann . Regeringen föreslår att kravet på att söka tillstånd hos för nödfallsövertid som ska tas ut än tas bort. Man hänvisar återigen till regelförenklingar när det gäller det fallet.I likhet med det vi har sett finns det en uppenbar risk om man tar bort dispensen när det gäller övertid och mertid. Det finns risk att man blandar ihop det här så att vi hamnar i en situation där det i praktiken handlar om och anställd i övertidsuttag.Jag tänkte så gå över till möjligheten för skyddsombud att ingripa. Det är bra; jag vill gärna ge en eloge till regeringen för att man stärker skyddsombudens ställning.Det är dock ett problem att det framför allt på mindre arbetsplatser utan kollektivavtal saknas lokala skyddsombud. Ansvaret för att kontrollera lagens efterlevnad hamnar då i stället på de regionala skyddsombuden som rimligen inte kan känna till all förekomst av extra övertids- och mertidsuttag på ett stort antal företag inom sitt område och därför har relativt små möjligheter att ingripa direkt.Sammanfattningsvis vill vi socialdemokrater med stöd av betona vikten av den svenska modellen med kollektivavtal som huvudinstrument för reglering av villkoren på arbetsmarknaden och att de verkligen värnas. Regelsystemet, som bidrar till att i allt större omfattning gynna de företag som inte omfattas av kollektivavtal, riskerar att undergräva en väl fungerande modell för förhandlingar, samverkan och en stabil arbetsmarknad med kända och givna spelregler.Som jag också sade inledningsvis motverkar regeringens förslag detta, vilket leder till oacceptabla konsekvenser för en väl fungerande arbetsmarknad och riskerar även att medföra arbetsmiljömässiga försämringar.Jag skulle kunna stå ett tag till och debattera, men vi återkommer väl i replikerna kring detta. Jag yrkar bifall till reservation 1 och avslag på förslaget i betänkandet AU8. Den svenska arbetsmarknaden blir allt mer tudelad. De som har fast jobb på heltid arbetar allt mer. jobbade svenskarna över . Det är en fördubbling jämfört . är allt fler hänvisade till tillfälliga jobb på deltid, och rekordmånga människor fastnar i långtidsarbetslöshet.Den här utvecklingen är en tydlig avspegling av ett stort och växande strukturellt problem på arbetsmarknaden: Allt färre pressas allt hårdare på sina jobb som en växande grupp ställs helt vid sidan av.Att minska övertidsarbetet borde vara en självklar prioritering för att bryta den här utvecklingen. Det är väl känt att övertidsarbete också ökar risken för olyckor på arbetsplatserna, eftersom trötta människor gör fler misstag.Långa arbetspass ökar också risken för att drabbas av hjärt- och kärlsjukdomar och annan stressrelaterad ohälsa. Stress är ett stort och växande problem. Stress har gått om kroppslig värk som största orsak till ohälsa relaterad till jobbet.Minskat övertidsarbete skulle också rimligen bereda fler människor plats i arbetslivet. Enligt motsvarar förra årets sammanlagda övertidsarbete 115 000 heltidsjobb. Både för de enskildas hälsa och för samhällsekonomin vore det ju betydligt bättre om dessa arbetstimmar fördelades mer jämnt på befolkningen.Men alliansregeringen har inga ambitioner att minska övertidsarbetet. I stället vill regeringen underlätta för övertidsarbete genom att slopa kravet på dispens för att ta ut mer än de 200 timmars övertid eller mertid som är taket i lagen.Förslaget är enligt propositionen en del i regeringens regelförenklingsarbete och sägs skola främja "fler arbetstillfällen". Det är en motivering som känns ganska långsökt eftersom det handlar om just övertidsarbete. Är det någonting som ökat övertidsarbete leder till så är det färre och inte fler arbetstillfällen.Nu skriver regeringen visserligen i propositionen att avsikten med förslaget inte är att öka övertidsuttaget. Det är ju bra, men det är knappast någon garanti för att det inte är precis det som kommer att bli effekten.Både LO och TCO varnar till exempel i sina remissvar för att dessa förändringar kan leda till en sammanblandning av allmän och extra övertid så att övertidstaket i praktiken höjs från dagens till . Detsamma gäller för det som kallas för mertid för deltidsanställda.Den risken är särskilt stor, eftersom lagens bestämmelser i första hand riktar sig till arbetsplatser utan kollektivavtal där det ofta saknas fackliga representanter och skyddsombud som kan ta till vara de anställdas intressen.Att de regionala skyddsombuden ges möjlighet att övervaka att övertidsreglerna inte överträds är i och för sig bra, men i praktiken har de väldigt små möjligheter att hålla koll på alla arbetsplatser i sitt område. Är det någon yrkesgrupp som har blivit enormt hårt belastad är det just de regionala skyddsombuden. De hinner knappt med de uppgifter de har , och de har väldigt många arbetsplatser att hålla koll på. Det är helt enkelt inte rimligt att vältra över tillsynen över arbetstidslagen på de regionala skyddsombuden. Det är en uppgift som måste kunna sköta.Fru talman! Att värna den svenska kollektivavtalsmodellen har blivit ett mantra som ofta upprepas av de borgerliga partierna. Detta mantra står i ganska bjärt kontrast till den politik regeringen konsekvent har fört . sagt varje förändring som vi har debatterat i den här kammaren på arbetsmarknadens område har bidragit till att underminera den fackliga organisationsgraden och försvaga kollektivavtalsmodellen.Det aktuella lagförslaget är inget undantag. När kravet på dispens för extra övertid och mertid slopas slopar man också ett incitament för företag att teckna kollektivavtal för sina anställda. Det blir i praktiken en fördel att inte ha kollektivavtal. Och eftersom de villkor för övertid som finns i de befintliga kollektivavtalen utgår från dagens lagstiftning i arbetstidslagen kommer givetvis arbetsgivarna att vilja omförhandla dem när lagen nu ändras.Regeringens förslag undergräver alltså kollektivavtalsmodellen genom att gynna företag som inte tecknar avtal, och man riskerar att ge arbetsgivarna ett vapen att pressa fram försämrade övertidsregler i befintliga kollektivavtal.Det finns många förlorare på en sådan utveckling. Det gäller naturligtvis de anställda som pressas till det yttersta med rekordmånga övertidstimmar. Det gäller även de arbetslösa och deltidsanställda som inte bereds plats i arbetslivet. I förlängningen handlar det om hela samhällsekonomin som får bära kostnaderna för ökad ohälsa, fortsatt hög arbetslöshet och undersysselsättning.Den stora utmaningen för framtiden är hur fler människor ska kunna försörja sig på sitt arbete utan att slita ut sig och ha tid och ork att leva . Tillsammans med minskat övertidsuttag är en jämnare fördelning av arbetstiden genom förkortad normalarbetstid en av de reformer som skulle kunna bidra till det. Jag kan bara beklaga att riksdagsmajoriteten så kategoriskt avfärdar tanken på att ens utreda förutsättningarna för en sådan reform. Vi kommer säkert att få tillfälle att debattera det här framöver, för jag är övertygad om att detta kommer att växa fram som ett allt större och mer akut problem.I dagens debatt nöjer jag mig dock med att yrka avslag på regeringens försämringar av arbetstidslagen och bifall till reservation 1. Regelverken och lagarna kring arbetslivet är omfattande. I de flesta fall är reglerna befogade, men väldigt ofta är de så krångliga att kunskapen ute i arbetslivet inte är särskilt fulländad. En arbetsgivare måste ha stor kunskap om många olika lagar med varierande innehåll. Även för en enskild arbetstagare kan det vara svårt att hålla sig uppdaterad.Regelförenkling är en av regeringens insatser för att främja fler arbetstillfällen och för att få växande företag. Administrativa bördor för företagen ska tas bort i de fall det går, och de ska minskas på det sätt som är möjligt. Även regler som inte tillämpas, eller som man har fog för att tro att de inte tillämpas, bör tas bort.Propositionen som behandlas i betänkande 2010/11:AU8 innehåller förslag om vissa ändringar i arbetstidslagen och arbetsmiljölagen just av regelförenklingsskäl. Det handlar bland annat om att ta bort kravet om att begära dispens från vid vissa övertidsuttag. Men även diskrimineringslagen och offentlighets- och sekretesslagen ändras i vissa delar.De administrativa kostnaderna för företagen har minskats och regelbördan har lättats under förra mandatperioden. Med det här lagförslaget blir det lättare att hantera olika slags övertid.Jag tänker uppehålla mig vid de punkter i förslaget där vi är skiljaktiga.Det handlar då om kravet som har gällt, att arbetsgivare måste begära dispens från vid ökade uttag av övertid. har när det gäller den så kallade allmänna övertiden om högst av - eller under en kalendermånad - redovisat till regeringen att ansökningar om mer övertid är ytterst sällsynta.I likhet med bedömer vi att detta dispensförfarande kan tas bort.I stället kommer det att framgå av arbetstidslagen att utöver allmän övertid och allmän mertid får extra övertid och extra mertid tas ut med högst per arbetstagare och kalenderår, om det finns särskilda skäl och det inte har varit möjligt att lösa på något annat rimligt sätt. Det ska inte heller längre vara nödvändigt att söka tillstånd hos om nödfallsövertid ska tas ut än två dygn.Skyddsombuden ges möjlighet att göra en framställning till arbetsgivaren om det behövs, för att säkerställa att arbetstidslagens krav gäller samt att få detta prövat av . Förändringarna kan betraktas som en modernare tillämpning av regler som styr villkoren på en arbetsplats.Fru talman! Utgångspunkten är att inte ska lagstifta mer än nödvändigt om sådant som bättre kan lösas i förhandlingar mellan parterna. Det ger en flexibilitet och anpassning till olika branscher som gagnar alla. I de fall kollektivavtal inte finns måste dock en lagstiftning finnas som styr såväl arbetstid som övertid.Kontrollen av att övertidsuttagen inte missbrukas är också viktig. kommer ju inte längre att pröva om tillstånd ska ges i varje enskilt fall. finns regeln att skyddsombuden har möjlighet att göra en framställan enligt arbetsmiljölagen om att åtgärder ska vidtas för en god arbetsmiljö. Denna möjlighet vidgar vi nu för skyddsombuden genom en ny bestämmelse i arbetstidslagen.Arbetsmiljöverket utövar även fortsättningsvis tillsyn över att arbetstidslagen följs. De har också föreslagit att sanktionssystemet görs om. Detta ses över av en särskild utredning som heter Utredning om effektivare sanktioner på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet, som vi får avvakta resultatet av i denna kammare.Socialdemokraterna och yrkar i sina motioner och i sin reservation avslag på de förändringar i arbetstidslagen som föreslås. Partierna menar att det befaras att olika övertider kan blandas samman och att det totala övertidsuttaget ökar.Fru talman! Utskottets utgångspunkt är att det är angeläget att det inte ska bli någon ökad övertid. Vi tror på den svenska modellen, där arbetsmarknadens parter har ansvar för de villkor som gäller på arbetsmarknaden. De har en viktig roll att genom avtal anpassa och komplettera lagar där så krävs.Socialdemokraterna och menar att viljan att ingå kollektivavtal kan minska om den föreslagna övervakningsrätten införs för skyddsombud. Vi tror inte att detta kommer att påverka. Tvärtom lämpar sig arbetstidsfrågor i allmänhet väl för kollektivavtal med villkor som är anpassade just för den specifika verksamheten.När det gäller de aktuella förändringarna i arbetstidslagen är dessa i stor utsträckning föreslagna av just , vilket är välkommet och motiverat av regelförenklingsskäl. Övertidsarbete i alltför stor omfattning kan ju öka risken för ohälsa och för misstag som leder till olyckor. Tillsynsinsatser, sanktioner och ökade befogenheter för skyddsombud att ingripa kan motverka sådana tendenser. har dock framhållit att avgörande forskning saknas om sambandet mellan större övertidsuttag och säkerhet och hälsa.Jag vill också här betona arbetsgivarens skyldighet att föra anteckningar om jourtid, övertid och mertid. Även en facklig organisation som företräder arbetstagare på arbetsplatsen har rätt att ta del av dessa anteckningar, en rätt som också den enskilda arbetstagaren har.Fru talman! Med det här förslaget frigörs resurser inom som i stället kan ägnas åt andra angelägna frågor på arbetsmiljöområdet. På så sätt kan man säga att regelförenklingsarbetet även omfattar Arbetsmiljöverket.Det är inte heller sant som sägs i reservationen av socialdemokrater och vänsterpartister att regeringen har gjort bedömningen att arbetsgivare bryter mot lagen och tar ut mer övertid än vad som är tillåtet och att detta skulle vara orsaken till den här förändringen.Samtidigt är det så att riksdag och regering måste utgå från verkligheten. Lagar och regler ska utformas och anpassas till en ny tid och även vara enkla att efterleva och kontrollera. Det kommer inte in särskilt många ansökningar om dispens men för företag och arbetsgivare som inte har kollektivavtal är en ändrad och modern lagstiftning viktig.Det är viktigt att övertidsarbete hålls inom de regler som överenskommits för att skapa en tillfredsställande arbetsmiljö på varje arbetsplats. Det är positivt att skyddsombudens ställning stärks med de föreslagna förändringarna och att arbetsgivare följer de lagar och regler som finns.Med detta vill jag yrka bifall till propositionen och avslag på motioner och reservationer. Alliansen och hävdar att antalet övertidstimmar inte kommer att öka, åtminstone är det inte det som är avsikten. finns det ingenting, vare sig i propositionen eller i betänkandet, som gör det troligt att man kan garantera det.Med tanke på hur utvecklingen har sett ut ser vi för del det som ett stort problem att övertidsarbetet har fördubblats. Trots det som står i propositionen, som också upprepar, är det mycket märkligt att man påstår att det inte finns någon särskild forskning som visar på några speciella hälsoeffekter av övertidsarbete. Det tycker jag är obegripligt. Det finns hur mycket forskning som helst som visar på att långa arbetspass utgör en fara för den enskilde och ökar risken för olyckor och annat. Den visar också att riskerna för hjärt- och kärlsjukdomar och stressrelaterad ohälsa ökar kraftigt med ett stort övertidsarbete.Med tanke på utvecklingen och att regeringen faktiskt inte kan göra troligt att de här förändringarna inte kommer att leda till ökat övertidsuttag, vilket både LO och TCO har varnat för, skulle jag vilja fråga : Anser och alliansregeringen inte att det är något stort problem att övertidsuttaget är så högt att det motsvarar 115 000 heltidsarbeten ? Har ni någon plan i bakfickan för hur ni ska se till att inte övertidsarbetet ökar ännu mer när nu dispenskravet tas bort? Jag vet också att antalet övertidstimmar har ökat , vilket ju visar att det går bra för , kan man väl säga, men också att det finns en bra skjuts ute i arbetslivet. När man inte alltid ser toppar komma kan det också vara svårt att anställa människor för just dessa. Då blir mertid och övertid det som tas till.Självklart är det viktigt att vi bevakar att övertiden inte får bli så stor att den blir en hälsorisk. Här har fortfarande sin kontrollfunktion. Den måste ju vidhållas, liksom att det finns skyddsombud som känner sig trygga i sin roll och kan ta till sin makt för att styra . Det är jätteviktigt att vi ser till att det här följs.Samtidigt är våra arbetsgivare i omgärdade av många regler, och så ska det säkert vara, men i de fall där regler kan tas bort och förenklas menar vi att det även gynnar möjligheten för oss att få fler jobb. Det blir enklare att vara arbetsgivare.Vi ser också att det växer till fler och fler anställningar. Fler kommer i arbete. Det kan vara så att i oroliga tider är övertid den modell man tar till, men när man ser att det är fråga om en ökning blir det nya tjänster. Visst är det angeläget att kontrollen finns. ser det ökade övertidsarbetet som ett tecken på att det går bra för . En annan sida av den saken är att nästan en halv miljon människor faktiskt är arbetslösa och att ytterligare hundratusentals människor är undersysselsatta, har otrygga anställningar och vill inte något hellre än att få en fast heltidsanställning. När vi ser hela den bilden är det lite svårt att hävda att det ökade övertidsuttaget är ett tecken på att det går bra. Från sida ser vi det som ett tecken på att arbetsmarknaden inte fungerar särskilt bra. Vi ser tudelningen, att några personer sliter ut sig totalt och tar ut mer och mer övertidstimmar medan fler och fler människor ställs vid sidan av och är hänvisade till att arbeta under otrygga former och i så pass få timmar att de i många fall inte ens kan försörja sig på arbetet. ser vi en stor och växande grupp långtidsarbetslösa som har otroligt svårt att komma in på arbetsmarknaden.Jag vidhåller, precis som de fackliga centralorganisationerna hävdar i sina remissyttranden, att när man tar bort regelverket är risken uppenbar att övertidsuttaget kommer att öka. Visserligen riktar sig lagstiftningen till de företag som inte har avtal, men precis som de fackliga organisationerna säger kommer arbetsgivare med avtal att vilja omförhandla avtalen och höja övertidsuttaget - när nu lagstiftningen har ändrats på det sättet.Det finns inte någon som helst konsekvensanalys i propositionen eller i betänkandet. Jag tycker inte att gör troligt att det finns någon plan för att se till att det här inte leder till ännu mer övertidsarbete, ännu mer överbelastning av dem som redan jobbar för mycket, vilket i sin tur leder till att färre arbetstillfällen skapas. Kom inte och påstå att ökat övertidsarbete skapar fler jobb. Jag tycker nog att svartmålar alldeles för mycket. Även om mängden övertid har ökat har antalet anmälningar om arbetsplatsolyckor och arbetsrelaterade sjukdomar sjunkit rejält . Det är som säger, inte regeringen, att det finns ingen säker forskning som visar att ökad övertid skulle skapa ohälsa. Det är viktigt att hålla isär begreppen. Att bara påstå att människor sliter ut sig och att det är så oerhört tungt på arbetsplatserna när forskning eller antalet anmälningar inte visar att så är fallet är dåligt underbyggt av och ska vi vara medvetna om att det finns en risk med mertid och övertid. Jag litar på den svenska modellen och att parterna på arbetsmarknaden liksom skyddsombuden kommer att sköta kontrollen. Sedan måste vi naturligtvis följa upp frågan framöver. Det är jag övertygad om att regeringen kommer att göra. Jag har några frågor till med anledning av hennes anförande.Först vill jag börja med att förtydliga att jag yrkar bifall till reservation 1 och avslag på punkten 1 i betänkandet. Det är inte hela betänkandet vi yrkar avslag på - så att det inte råder delade meningar om detta.Katarina sade i sitt anförande några saker som jag gärna vill ha förtydligat. En sådan sak var att med förslaget som ligger på bordet kommer det att frigöras resurser på så att man inte behöver genomföra kontroller.Vi vet vad den borgerliga regeringen har gjort när det gäller . Det var knappt att valet var över förrän stora neddragningar gjordes i fråga om arbetsmiljöforskningen och arbetslivsforskningen. Man börjar se effekter av det . Det finns ingen samlad forskning i landet. Finns det några ambitioner från Alliansen i fråga om vad de resurser som kommer att uppstå på ska användas till? Eller kommer motsvarande pengar att tas från verket? Det vill jag gärna ha ett svar på.Sedan var det frågan om forskning om övertidsarbete. Jag tyckte klargjorde att det framgår tydligt i forskningen om arbetsmiljöarbete att man far illa av kontinuerligt och regelbundet övertidsarbete, vilket vi riskerar med förslaget om att öka möjligheten till övertidsuttag från 200 . Jag vill höra synpunkter om hur regeringen, Alliansen, kommer att följa arbetet efteråt. Den tid som man har lagt på dispenserna kan användas till andra saker. Vi menar att man måste lägga ett ökat fokus på dåliga arbetsmiljöer och dåliga arbetsgivare. Man måste fånga upp dem och se till att det blir bättre arbetsmiljö överallt. Då kan resurser flyttas över dit. Det är en tanke.Det senaste året har fått ökade resurser att användas till bättre information. Vi ser det som ett nyare arbetssätt i en modern tid att med hjälp av till exempel webbverktyg nå ut med information till alla, arbetstagare och arbetsgivare.När det gäller forskning om arbetslivet tycker vi att all forskning i bör ske på universiteten, att det inte ska finnas särskilda branscher eller områden. Den kompetensen ska finnas på våra svenska universitet.Arbetsmiljöverket säger att det saknas säker forskning om sambanden mellan ökad övertid och ohälsa. Det kan man naturligtvis diskutera. Normalt kan vi tro att om man arbetar kolossalt mycket övertid blir man stressad och det finns risk för sjukdomar. Här menar vi att har den fortsatta ökade kontrollen över arbetstidslagen. Vi litar på att kommer att göra de kontroller som krävs för att så inte ska bli fallet. Likaså är jag övertygad om att regeringen kommer att följa utvecklingen.De senaste årens anmälningar visar att det finns inget samband mellan övertid och fler sjukdomar och arbetsplatsolyckor. Tack så mycket för svaret, även om jag inte blev så mycket klokare!Jag har ytterligare två följdfrågor, bland annat om forskningen. De signaler vi har fått när vi har träffat representanter från och andra personer som har jobbat med dessa frågor är att det inte finns någon samlad forskning i landet i fråga om arbetsliv och arbetsmiljö. Det är tydligt. Det är spretigt. Forskning finns på några av våra institutioner och några universitet, men det finns inget som är sammanhållet. Det är svårt att få fram underlag och statistik.Vi ska komma ihåg att var i ett internationellt perspektiv ledande i , kanske till och med i världen, när det gäller forskning om arbetsmiljö och arbetsliv. Den har raserats rejält. Finns det en ambition från Alliansen att återskapa och samla forskningen?Den andra frågan berör detta område indirekt. Den handlar om rätten till heltid. Jag tänker närmast på bilden vi har fått när vi har besökt fackliga organisationer och arbetsgivarorganisationer. Man tycker att arbetslivet är pressat, oavsett om det är offentlig eller privat sektor. Man ska ständigt och jämt vara närvarande - vara tillgänglig kvällar och via till exempel mobilen.Nu stärks dessa frågor enligt Alliansens förslag i arbetstidslagen. Hur ser du, , och Alliansen på heltidsmåttet? Jag tänker inte så mycket på de utan på att när man är ledig ska man få vara ledig.