bet · GY01MJU23 · 2011-05-25 00:00:00 — 2010/11:MJU23 Miljöledning, miljörevision och prövning av vindkraft Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Miljöledning, miljörevision och prövning av vindkraft I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2010/11:93 Nya EU-regler om miljöledning och miljörevision. Utskottet behandlar även ett motionsyrkande om prövning av vindkraft från den allmänna motionstiden . Regeringen föreslår i propositionen vissa lagändringar med anledning av att EU:s förordning om frivillig miljöledning och miljörevision (Emas) har ersatts av en ny EU-förordning. Den nya EU-förordningen medför att hänvisningar i svensk lagtext till EU-förordningen och dess artiklar behöver ändras. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Ingen motion har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker med viss justering regeringens förslag. Motionsyrkandet om vindkraft avstyrks. I betänkandet finns en reservation. Utskottets förslag till riksdagsbeslut dels regeringens förslag till a) lag om ändring i lagen (1994:1596) om frivillig miljöledning och miljörevision, b) lag om ändring i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, dels utskottets förslag i bilaga 3 till c) lag om ändring i lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. Därmed bifaller proposition 2010/11:93 punkterna 13. Kommunens roll vid tillståndsprövning av vindkraft avslår motion 2010/11:N369 yrkande 4. Reservation (S, MP, V) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (M), i (S), (M), (S), (FP), (S), (S), (MP), (KD), (SD), (M), (S), (C) och (V). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens proposition 2010/11:93 Nya EU-regler om miljöledning och miljörevision och ett motionsyrkande om vindkraft från den allmänna motionstiden . Regeringens förslag till riksdagsbeslut redovisas i bilaga 1 och regeringens lagförslag återges i bilaga 2. Utskottets lagförslag framgår av bilaga 3. Lagförslagen är författningstekniskt och även i övrigt av sådan art att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Därför har något yttrande från Lagrådet inte begärts in. och rådets förordning (EG) nr 761/2001 av om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) har upphävts och ersatts av och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 av om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) och om upphävande av förordning (EG) nr 761/2001 och kommissionens beslut /681/EG och 2006/193/EG. Det nu aktuella lagstiftningsärendet avser att uppdatera de hänvisningar som i svensk lag görs till den upphävda EU-förordningen så att hänvisningarna görs till motsvarande bestämmelser i den nya EU-förordningen. I propositionen föreslås några lagändringar med anledning av att EU:s förordning om frivillig miljöledning och miljörevision (EMAS) har ersatts av en ny EU-förordning. Den nya EU-förordningen medför att hänvisningar i svensk lagtext till EU-förordningen och dess artiklar behöver ändras. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet antar med viss justering regeringens lagförslag. I lagen om frivillig miljöledning och miljörevision uppdateras enligt regeringens förslag hänvisningarna till om frivillig miljöledning och miljörevision så att hänvisningarna görs till den nya EU-förordningen. Sådana uppdateringar föreslås också i lagen om offentlig upphandling och, som det får uppfattas, i lagen om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. Propositionen har inte föranlett något motionsyrkande eller några andra invändningar under utskottsbehandlingen. Utskottet kan inte komma till någon annan slutsats än att den föreslagna lagstiftningen bör antas och att den är ändamålsenligt utformad. Den i propositionen angivna lagen med SFS-nummer 2007:1092 har angivits med en felaktig rubrik. Lagen ska rätteligen benämnas lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. Med denna rättelse tillstyrker utskottet regeringens lagförslag. Kommunens roll vid tillståndsprövning av vindkraft Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om kommunalt veto vid prövning av vindkraftsanläggningar. Jämför reservation (S, MP, V). Enligt motion N369 (V) yrkande 4 bör regeringen avskaffa det kommunala vetot vid prövning av vindkraftsetableringar eftersom vetot förhindrar och fördröjer utbyggnaden av vindkraft. infördes nya regler för att underlätta utbyggnaden av vindkraft. De nya reglerna innebär att kraven på detaljplan och bygglov i huvudsak inte gäller i de fall uppförandet av ett vindkraftverk har fått tillstånd enligt . Det krävs dock fortfarande en detaljplan när vindkraftverk ska uppföras i områden där det råder stor efterfrågan på mark för bebyggelse eller anläggningar. För att kommunerna, trots ändringarna, skulle behålla ett inflytande över etableringen av vindkraft infördes det en bestämmelse i 16 kap. 4 § om att prövningsmyndigheten får ge tillstånd till en vindkraftsanläggning endast om kommunen har tillstyrkt det (s.k. kommunalt veto). kan dock regeringen tillåta en anläggning för vindkraft om det från nationell synpunkt är synnerligen angeläget att verksamheten kommer till stånd. Detta gäller vindkraftverk som kan bli föremål för regeringens tillåtlighetsprövning enligt 17 kap. . I samband med behandlingen av proposition 2008/09:146 Prövning av vindkraft anförde utskottet bl.a. att syftet med förslagen om ändrade krav på detaljplan och bygglov var att avskaffa onödig dubbelprövning, inte att minska kommunens inflytande i frågan om vilka ändamål som kommunens mark- och vattenområden är mest lämpade för. Utskottet anslöt sig till regeringens förslag att i stället för att behålla dubbelprövningen införa en bestämmelse i om att tillstånd till en anläggning för vindkraft inte får ges utan att kommunen har tillstyrkt det. Härigenom säkerställdes ett långtgående kommunalt inflytande över användningen av mark och vatten, som handläggningen av vindkraftsärenden blev enklare och effektivare. Utskottet anförde att det dock är viktigt att en kommun som är negativ till en etablering av vindkraft redan under samrådsprocessen enligt 6 kap. tydligt redogör för sin uppfattning. Annars riskerar man att verksamhetsutövaren drar på sig kostsamma prövningsprocesser i onödan. Utskottet anslöt sig även till regeringens förslag om att regeringen skulle behålla sin rätt att, trots att kommunen motsatte sig detta, tillåta en vindkraftsanläggning om det från nationell synpunkt var synnerligen angeläget att verksamheten kom till stånd (bet. 2008/09:MJU27). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2008/09:258). Miljöminister har i ett svar på en skriftlig fråga i (fr. 2010/11:302) anfört bl.a. följande. har beslutat om ett höjt mål för elcertifikatssystemet som innebär ökad förnybar elproduktion 2020 jämfört med nivå. har också beslutat om en planeringsram för vindkraft på till 2020. Vindkraften har stor outnyttjad potential i och regeringen bedömer att det kommer att krävas en omfattande utbyggnad för att nå de mål som uppställts inom ramen för elcertifikatssystemet. Regeringen arbetar därför aktivt för att underlätta och påskynda planeringen och utbyggnaden av vindkraften. Det är också bakgrunden till de regelförändringar som trädde i kraft . Reformeringen av regelverket innebär att utbyggnaden av vindkraft underlättas utan att kraven på en rättssäker och noggrann handläggning minskar. Ett exempel är att den onödiga dubbelprövningen avskaffats, genom att kraven på detaljplan och bygglov i huvudsak har tagits bort i det fall uppförandet av ett vindkraftverk fått tillstånd enligt . För att säkerställa ett långtgående kommunalt inflytande har det införts en regel om att tillstånd till uppförande av en vindkraftsanläggning endast får ges om kommunen har tillstyrkt det. får dock regeringen tillåta en anläggning för vindkraft om det från nationell synpunkt är synnerligen angeläget att verksamheten kommer till stånd. Planeringsramen för vindkraft är ett sätt för regeringen att synliggöra behovet av att skapa planmässiga förutsättningar för vindkraften. Det är angeläget att samtliga berörda centrala myndigheter och länsstyrelser tar ett tydligt ansvar i arbetet med att skapa planmässiga förutsättningar. Planeringsarbetet i kommunerna är centralt. En utbyggnad av vindkraft som har stöd i den kommunala planeringen ger bäst förutsättningar för en snabb och väl lokaliserad utbyggnad. Den kommunala översiktsplanen är viktig som vägledande verktyg. I den processen får företag och invånare information om var kommunen ser möjligheter för etableringar och nätägare kan förutse var utbyggnad kan komma att ske. Det möjliggör tidig dialog med både vindkraftsintressenter och kommuninvånarna. Det är av stor vikt att den inhemska produktionen av förnybar el ökar i enlighet med uppställda mål. Regeringen har därför beslutat att följa upp tillståndsprocesserna för etablering av ny förnybar elproduktion, däribland det nya regelverket. Regeringen följer utvecklingen. Tillståndsprocesserna för ny energiproduktion och kraftnät måste fortsätta att förenklas och förkortas. I en interpellationsdebatt (svar på ip. 2010/11:228 om utbyggnad av vindkraft i ) anförde miljöminister att det är viktigt med effektiva tillståndsprocesser och demokratisk förankring för att kunna uppnå en kostnadseffektiv utbyggnad av vindkraft och därmed målet om förnybar energi. Tillståndsprocesserna för både ny energiproduktion och kraftnät måste fortsätta att förenklas och förkortas. Utskottet har uppmärksammat att enligt sitt regleringsbrev för ska följa upp tillståndsprocesser för anläggningar som producerar förnybar el. Myndigheten ska i den uppföljningen identifiera eventuella brister och föreslå åtgärder för att effektivisera processerna. En första redovisning ska lämnas till . har lämnat en rapport om den nya lagstiftningen till regeringen (16 kap. 4 § vad hände sen? Sammanställning av erfarenheter och enkätsvar med synpunkter som lämnats av tillståndsmyndigheter och projektörer när befintligt regelverk tillämpats under ). föreslår i rapporten att en översyn av regelverket för vindkraftstillstånd ska genomföras. har upplyst att rapporten är under beredning i . När det gäller vindkraftsutbyggnad har utskottet från fått uppgift om att den förnybara elproduktionen har ökat med sedan elcertifikatssystemet startade . Systemets mål är en ökning med jämfört med (prop. 2008/09:163). Av de 350 nya anläggningar som registrerades i elcertifikatssystemet 2010 var 300 vindkraftverk. Totalt producerades el från vindkraft 2010. Utskottet konstaterar att det aktuella regelverket har varit i kraft under en förhållandevis . En uppföljning av tillståndsprocesserna pågår och regeringen följer utvecklingen inom området. Utskottet finner därmed inte skäl att frångå sin tidigare redovisade uppfattning och avstyrker motion N369 (V) yrkande 4. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Kommunens roll vid tillståndsprövning av vindkraft, punkt 2 (S, MP, V) av (S), i (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:N369 yrkande 4. Kommunerna har genom sitt planmonopol en stor kunskap och kompetens vad gäller markanvändningen. Den kunskapen är värdefull. Det kommunala inflytandet vid vindkraftsetableringar tas bäst till vara genom plan- och bygglagstiftningen. Genom de kommunala planeringsinstrumenten kan en god hänsyn tas till såväl natur- som kulturintressen. Det kommunala vetot innebär att en strukturerad prövning enligt har bytts ut mot ett mer otydligt, oberäkneligt och ostrukturerat beslutsfattande i landets kommunfullmäktigeförsamlingar. Risken är stor att kommunledningar med negativ inställning till vindkraft förhåller sig passiva och på så sätt förhindrar ett ärende. Många vindkraftsprojekt har stoppats och andra har skjutits upp . Förutsättningarna för många projekt har ändrats så att de är lönsamma. Eftersom vindkraftverk numera inte kan byggas på optimala platser blir kostnaderna högre, vilket kommer att medföra högre elkostnader för konsumenterna. Det kommunala vetot mot vindkraftsetableringar bör avskaffas. Detta bör ges regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:93 Nya EU-regler om miljöledning och miljörevision: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1596) om frivillig miljöledning och miljörevision. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2007:1092) om offentlig upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. Motion från allmänna motionstiden 2010/11:N369 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör avskaffa det kommunala vetot mot vindkraft. Förslag till lag om ändring i lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster Härigenom föreskrivs att 11 kap. 12 § lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster ska ha följande lydelse. 12 §1[ Senaste lydelse 2010:572.] När det gäller byggentreprenad- eller tjänstekontrakt kan en upphandlande enhet, när det behövs, kräva att leverantörerna anger de åtgärder för miljöledning som de kommer att tillämpa när kontraktet fullgörs, för att därigenom kontrollera deras tekniska förmåga. Om den upphandlande enheten i ett sådant fall kräver att få tillgång till ett av ett oberoende organ upprättat certifikat som intygar att leverantören uppfyller vissa miljöledningsstandarder, ska enheten hänvisa till och rådets förordning (EG) nr 761/2001 av om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljöredovisningsordning (EMAS) eller till miljöledningsstandarder som bygger på relevanta europeiska eller internationella standarder. Miljöledningsstandarderna ska vara certifierade av organ som uppfyller unionslagstiftningen eller relevanta europeiska eller internationella standarder för certifiering. Om den upphandlande enheten i ett sådant fall kräver att få tillgång till ett av ett oberoende organ upprättat certifikat som intygar att leverantören uppfyller vissa miljöledningsstandarder, ska enheten hänvisa till och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 av om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) och om upphävande av förordning (EG) nr 761/2001 och kommissionens beslut /681/EG och 2006/193/EG2[ EUT L 342, 22.12.2009, s. 1 (Celex 32009R1221).] eller till miljöledningsstandarder som bygger på relevanta europeiska eller internationella standarder. Miljöledningsstandarderna ska vara certifierade av organ som uppfyller unionslagstiftningen eller relevanta europeiska eller internationella standarder för certifiering. Enheten ska godta likvärdiga intyg från andra organ som är etablerade inom EES. Den ska även godta andra bevis på likvärdiga miljöledningsåtgärder som lämnas av leverantörerna.