bet · GZ01JuU1 · 2011-12-08 00:00:00 — Eftersom det tar att utbilda en läkare till rättsläkare är det viktigt att myndigheten kan följa den långsiktiga kompetensförsörjningsplan som myndigheten har för att läkarbemanningen ska säkerställas . Myndigheten behöver också fortsätta det påbörjade arbetet med att modernisera den tekniska utrustningen. Nya metoder för undersökningar, analyser och leveranssätt av sakkunnigutlåtanden till beställarna innebär att tekniken måste uppgraderas och anpassas till denna utveckling. Dessutom är myndigheten i behov av nya lokaler för bl.a. den rättspsykiatriska verksamheten i . Utifrån verksamhetens art och de krav som ställs på lokalerna kommer nya lokaler att medföra ökade kostnader. Med anledning av det ovanstående föreslår regeringen att anslag ska ökas med . Anslag 1:1 ska enligt förslaget minskas med motsvarande belopp. Förslaget har inte mött några invändningar i motioner. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till kan sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget används för förvaltningskostnader. Nämnden ska bl.a. följa den nationella och internationella utvecklingen på genteknikområdet, bevaka de etiska frågorna inom gentekniken samt bedriva rådgivande och upplysande verksamhet. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2011 fanns ett anslagssparande om . Regeringen framhåller i propositionen att utvecklingen inom genteknikområdet går snabbt och att mänskligt lidande kan lindras genom utnyttjande av tekniken. , påpekar regeringen, finns det en risk för att gentekniken missbrukas eller att användningen av genteknik för med sig andra negativa konsekvenser, t.ex. inom miljöområdet. Det är mot den bakgrunden viktigt att följa utvecklingen inom gentekniken på ett ändamålsenligt och noggrant sätt. I motion Ju415 (SD) (delvis) föreslås det att anslag ska ökas med i förhållande till regeringens förslag. Samma yrkande återfinns i motion Fi242 (SD) yrkande 12 (delvis). Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till kan sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . arbetar för att främja brottsoffers rättigheter, intressen och behov. Myndighetens huvuduppgift är att pröva ansökningar om ersättning enligt brottsskadelagen, s.k. brottsskadeersättning. Anslaget används för förvaltningskostnader. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2011 fanns ett anslagssparande om . I motion Ju415 (SD) (delvis) föreslås det att anslag ska ökas med i förhållande till regeringens förslag. Samma yrkande återfinns i motion Fi242 (SD) yrkande 12 (delvis). I den motionen anförs det att staten ska garantera brottsoffer den ersättning de har rätt till. Brottsoffer ska inte behöva ta kontakt med gärningsmannen efter en fällande dom för att kräva ut ett utdömt skadestånd. 1:11 Ersättning för skador på grund av brott Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till ersättning för skador på grund av brott kan sammanfattas i följande tabell. I anslaget är anslagsändringen i regeringens höständringsbudget medräknad (prop. 2011/12:2, bet. 2011/12:FiU11, rskr. 2011/12:34). Anslag till ersättning för skador på grund av brott (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Från anslaget betalas ersättning av statsmedel enligt brottsskadelagen (1978:413) för skador på grund av brott. Utgifterna på anslaget styrs av antalet beviljade ansökningar och brottsskadeersättningens storlek. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2011 fanns ett anslagssparande om . Förslaget har inte mött några invändningar i motioner. 1:12 Rättsliga biträden m.m. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till rättsliga biträden m.m. kan sammanfattas i följande tabell. I anslaget är anslagsändringen i regeringens höständringsbudget medräknad (prop. 2011/12:2, bet. 2011/12:FiU11, rskr. 2011/12:34). Anslag till rättsliga biträden m.m. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 2 . Från anslaget ska betalas de kostnader som enligt 21 kap. 10 § , lagen (1988:609) om målsägandebiträde och rättshjälpslagen (1996:1619) ska betalas av allmänna medel. Därutöver ska från anslaget betalas de kostnader som enligt lagen (1996:1620) om offentligt biträde ska betalas av allmänna medel, dock inte sådana kostnader som avser offentliga biträden i ärenden enligt utlänningslagen (2005:716) och lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Anslaget finansierar också utgifter för särskilda företrädare för barn enligt 12 § lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn samt utgifter för bevisning, parter, tolkar och gode män, förvaltararvoden m.m. i konkurser, ersättning till likvidatorer och bouppteckningsförrättare. Vidare betalas från anslaget kostnader som hänför sig till internationellt straff- och civilrättsligt samarbete och som inte ska bäras av någon annan myndighet. De faktorer som styr utgifterna är framför allt antalet mål och ärenden, målens och ärendenas svårighetsgrad, ersättningsnivån till biträden och offentliga försvarare samt den andel av rättshjälpskostnaderna som betalas av den rättssökande. Enligt 21 kap. 10 § , 27 § rättshjälpslagen, 5 § lagen om målsägandebiträde och 5 § lagen om offentligt biträde bestämmer regeringen den timkostnadsnorm som ligger till grund för ersättning för arbete på rättshjälpsområdet. Det finns taxor för ersättning till offentliga försvarare och målsägandebiträden i vissa brottmål i tingsrätt och hovrätt (DVFS 2010:14 och 2010:16). Taxorna beslutas av på grundval av timkostnadsnormen. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2011 hade en anslagskredit om utnyttjats. Regeringen konstaterar i propositionen att utgifterna på anslaget har ökat. Detta beror i huvudsak på en ökning av antalet brottmål med offentliga försvarare och omfattningen av dessa. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att anslaget ska ökas med 2012. Förslaget har inte mött några invändningar i motioner. 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till kostnader för vissa skaderegleringar m.m. kan sammanfattas i följande tabell. I anslaget är anslagsändringen i regeringens höständringsbudget medräknad (prop. 2011/12:2, bet. 2011/12:FiU11, rskr. 2011/12:34). Anslag till kostnader för vissa skaderegleringar m.m. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget används för kostnader som uppkommer för staten i samband med vissa skaderegleringar m.m. Dessa kan t.ex. röra ersättning enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder eller skadestånd enligt bestämmelserna om fel och försummelse vid myndighetsutövning i skadeståndslagen (1972:207). I anslutning till att sådan ersättning utbetalas kan ersättning även utgå för ombuds- och rättegångskostnader. Ersättning till staten för sådana kostnader tillgodoräknas anslaget. Justitiekanslern betalar ut ersättning och skadestånd från anslaget. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2011 hade en anslagskredit om utnyttjats. Regeringen konstaterar i propositionen att utgifterna på anslaget har ökat då antalet ärenden som innefattar frihetsberövade har blivit fler . Dessutom är det alltmer vanligt förekommande att ersättningsärendena uppgår till större belopp. Anslaget ska enligt förslaget ökas med . Förslaget har inte mött några invändningar i motioner. 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till avgifter till vissa internationella sammanslutningar kan sammanfattas i följande tabell. I anslaget är anslagsändringen i regeringens höständringsbudget medräknad (prop. 2011/12:2, bet. 2011/12:FiU11, rskr. 2011/12:34). Anslag till avgifter till vissa internationella sammanslutningar (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Från anslaget betalas årsavgifter till för internationell privaträtt, i för unifiering av privaträtten (Unidroit), Association Internationale des Hautes Jurisdictions Administratives, Bernunionen (= ) samt och . Dessutom får bidrag till vissa andra internationella sammanslutningar samt internationellt samarbete och forskning med anknytning till område betalas från anslaget. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2011 fanns ett anslagssparande om . Medlemsavgifterna till och beräknas bli lägre än det belopp som överfördes för dessa avgifter från anslaget 1:1 . Med anledning av detta föreslås en minskning av anslaget med . anslag ska enligt förslaget ökas med motsvarande belopp. Förslaget har inte mött några invändningar i motioner. 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete kan sammanfattas i följande tabell. Anslag till bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget används för att stimulera lokalt brottsförebyggande arbete. har till uppgift att fördela medel till lokala brottsförebyggande projekt. I detta ingår att samla och sprida kunskap om framgångsrika projekt, följa upp och utveckla projekt samt bidra till att behovet av utbildning tillgodoses. belastar anslaget med vissa egna kostnader direkt kopplade till denna verksamhet. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2011 fanns ett anslagssparande om . Regeringen föreslår en ökning av anslaget med för att åstadkomma en varaktig lösning för det s.k. Kriminologipriset och dess organisation (se vidare s. 32). Förslaget har inte mött några invändningar i motioner. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till kan sammanfattas i följande tabell. I anslaget är anslagsändringen i regeringens höständringsbudget medräknad (prop. 2011/12:2, bet. 2011/12:FiU11, rskr. 2011/12:34). (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget används för Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens förvaltningskostnader. utövar tillsyn över de brottsbekämpande myndigheternas användning av hemliga tvångsmedel och kvalificerade skyddsidentiteter och därmed sammanhängande verksamhet. Nämnden utövar också tillsyn över Säkerhetspolisens behandling av personuppgifter. Nämnden ska på begäran av en enskild kontrollera om han eller hon har varit utsatt för hemliga tvångsmedel och därmed sammanhängande verksamhet eller varit föremål för Säkerhetspolisens personuppgiftsbehandling och om tvångsmedelsanvändningen eller personuppgiftsbehandlingen har skett i enlighet med en lag eller annan författning. Inom myndigheten finns även de särskilda beslutsorganen, Registerkontrolldelegationen (som i ärenden om registerkontroll enligt säkerhetsskyddslagen [1996:627] prövar frågor om utlämnande av uppgifter från vissa register) och Skyddsregistreringsdelegationen (som fattar beslut om kvalificerad skyddsidentitet enligt lagen [2006:939] om kvalificerade skyddsidentiteter). uppgår anslaget till . Vid ingången av 2011 fanns ett anslagssparande om . Regeringen konstaterar i propositionen att kommer att tillföras nya tillsynsuppgifter fr.o.m. . När den nya polisdatalagen (2010:361) och lagen (2010:362) om polisens allmänna spaningsregister träder i kraft kommer nämnden att utöva tillsyn över behandlingen av personuppgifter inom polisen. Med anledning av detta föreslår regeringen att överförs från polisorganisationens anslag till Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens anslag. I motion Ju399 (MP) yrkande 7 (delvis) föreslås det att Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens anslag ska överföras till en ny integritetsskyddsmyndighet; se förslag till nytt anslag 99:1 nedan. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till kan sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget används för förvaltningskostnader. huvudsakliga uppgift är att bereda och lämna förslag till regeringen i alla ärenden om utnämning av ordinarie domare. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2011 fanns inte något anslagssparande, och någon anslagskredit hade inte heller utnyttjats. Regeringen föreslår att överförs från anslag till Domstolar. Förslaget har inte mött några invändningar i motioner. (förslag till nytt anslag 99:1) I motionerna Ju333 (MP) yrkande 6 och Ju399 (MP) yrkande 4 föreslås det att en ny integritetsskyddsmyndighet inrättas. I motionerna anförs det bl.a. att integritetsskyddet har en svag ställning i och att en ny myndighet bör inrättas för att ge ett samlat skydd för enskildas integritet. I motion Ju399 (MP) yrkande 7 (delvis) föreslås det att ska anslås till den nya myndigheten. Det ska finansieras bl.a. genom en minskning av Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens anslag. Särskild utredningsmyndighet för polisers brott (förslag till nytt anslag 99:2) I motion Ju399 (MP) yrkande 7 (delvis) föreslås det att den internutredningsverksamhet som finns hos polis- och åklagarväsendet bryts ut till en självständig utredningsmyndighet. För detta ändamål anslås i motionen . Liknande yrkanden finns i motionerna Ju326 (V) yrkande 6 och Ju337 (V), där det föreslås att ett nytt anslag skapas för den föreslagna nya utredningsmyndigheten för polisers brott. (förslag till nytt anslag 99:3) I motion Ju334 (V) yrkande 5 föreslås det att en fångombudsman inrättas. I motion Ju337 (V) (delvis) föreslås det att ett nytt anslag skapas för detta. Ett liknande förslag finns i motion Ju399 (MP) yrkande 5. I den motionen föreslås det att öronmärks till en fångombudsman inom ramen för anslaget till Kriminalvården (se ovan under anslag 1:6). Att enskilda känner förtroende för lagarna, myndigheterna och domstolarna är av fundamental betydelse för det demokratiska samhället. Som regeringen framhåller förutsätter detta den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Rättssäkerhet innebär att rättsskipning och annan myndighetsutövning ska vara förutsebar och enhetlig samt bedrivas med hög kvalitet. Med rättstrygghet avses att enskilda personer och andra rättssubjekt ska vara skyddade mot brottsliga angrepp på liv, hälsa, frihet, integritet och egendom. Regeringen har genomfört stora satsningar på rättsväsendet. Det brottsbekämpande arbetet har stärkts, och polisen har blivit mer synlig i människors vardag. Det är emellertid angeläget att arbetet för att effektivisera rättsväsendet fortsätter. Efter de rekordstora resurstillskotten är innehållet i verksamheterna nu i fokus. Som regeringen konstaterar har resursförstärkningarna börjat synas i verksamheten. Enligt regeringen motsvarar dock rättsväsendets resultatförbättringar ännu inte de kraftiga förstärkningarna. Organisation, arbetsmetoder och rutiner behöver ses över och i vissa fall anpassas och utvecklas efter nya förutsättningar. Det finns en fortsatt utvecklingspotential som måste tas till vara. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det, utifrån det förstärkta resursläget, finns förutsättningar att förbättra verksamhetsresultaten. Av propositionen framgår att regeringen planerar flera åtgärder för att ytterligare effektivisera rättsväsendet. Som exempel kan nämnas att en parlamentarisk kommitté har fått i uppdrag att analysera polisens nuvarande organisationsform och eventuellt lämna förslag till en ny organisation. Kommittén ska också lämna förslag om polisens tillgänglighet, synlighet och samarbete med andra. Även frågan om polisens grundutbildning är under övervägande inom . Utskottet anser att regeringens förslag till anslag till polisorganisationen är väl avvägt. Det föreslagna anslaget ger enligt utskottet goda förutsättningar för att verksamheten inom polisen ska fortsätta att utvecklas och effektiviseras. Som regeringen framhåller är en av statens viktigaste uppgifter att värna människors säkerhet, både i och utomlands. har också ett ansvar för att andra länder inte ska utsättas för attentat som planeras eller assisteras från svensk mark. Utskottet välkomnar regeringens satsning på Säkerhetspolisen i syfte att förstärka förmåga att upptäcka, bedöma och minska hot från terrorism och våldsbejakande extremism. När det gäller vill utskottet särskilt peka på de förändringar i ansvarsfördelning mellan åklagare och polis som regeringen har föreslagit (se proposition 2011/12:10 Ändrade regler om förundersökningsledning och förundersökningsbegränsning) och de pågående regeringsuppdragen till bl.a. att öka effektiviteten och förbättra samverkan i hanteringen av mängdbrott. har även fått i uppdrag att inrätta en mer sammanhållen struktur för rättslig tillsyn inom myndigheten. Enligt utskottet är regeringens förslag att öka anslaget till med väl avvägt. Utskottet anser likaså att regeringens förslag att öka Domstolars anslag med är väl avvägt. Som regeringen framhåller krävs väl fungerande och oberoende domstolar för att förtroendet för rättstaten ska upprätthållas. Utskottet välkomnar regeringens initiativ för att ytterligare stärka säkerheten i domstolarna. Vidare ser utskottet positivt på såväl genomförda som kommande reformer för att modernisera och effektivisera processen i allmänna domstolar och förvaltningsdomstolar. Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen har gett en utredare i uppdrag att utvärdera reformen En modernare rättegång, som trädde i kraft (dir. 2011:79). När det gäller anslaget till Kriminalvården vill utskottet i likhet med regeringen framhålla att verksamheten har tillförts exceptionellt stora tillskott, bl.a. för att verksamheten ska kunna ha en kapacitet som är tillräcklig för att möta de satsningar i övrigt som regeringen gjort på rättsväsendets myndigheter. Regeringens förslag till anslag till Kriminalvården är enligt utskottet väl avvägt. Även när det gäller övriga anslag inom utgiftsområdet, bl.a. anslagen till , och , anser utskottet att regeringens förslag är väl avvägda. Utskottet delar alltså regeringens syn på vilka åtgärder som bör vidtas för att minska brottsligheten och öka tryggheten. Med regeringens förslag till anslagsfördelning får rättsväsendet enligt utskottet goda förutsättningar att genomföra dessa åtgärder. Av detta följer att utskottet inte ställer sig bakom de motioner som föreslår en annan anslagsfördelning eller att medel ska anvisas till nya anslag inom utgiftsområdet. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet, se bilaga 3. Därmed avstyrker utskottet bifall till samtliga motioner som behandlas i detta avsnitt. Stiftelse för att främja kriminologisk forskning Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att dels delta i bildandet av en stiftelse för att främja kriminologisk forskning, dels besluta om ett kapitaltillskott på högst till stiftelsen. I propositionen föreslås det att ska bemyndiga regeringen att delta i bildandet av en stiftelse för att främja kriminologisk forskning. Vidare föreslås det att regeringen ska bemyndigas att besluta om ett kapitaltillskott på högst till stiftelsen. Se även anslag 1:15 ovan. Förslagen har inte mött några invändningar i motioner. Kriminologipriset instiftades 2006 för att stimulera utvecklingen och inflödet av internationellt aktuell och relevant kunskap av vikt för kampen för att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället. Utskottet ställer sig positivt till förslaget att en stiftelse ska bildas för detta ändamål. Som redan framgått bör medel tillskjutas för att åstadkomma en varaktig lösning för det s.k. Kriminologipriset och dess organisation (se ovan s. 28). bör därför bemyndiga regeringen att delta i bildandet av den nämnda stiftelsen och besluta om ett kapitaltillskott till stiftelsen om högst . Prioritering av olika slags brott Utskottets förslag i korthet avslår ett flertal motionsyrkanden om prioritering av olika slags brott. Jämför reservationerna 1 (S, MP, V), 2 (S, V), 3 (S, V), 4 (MP, V), 5 (S, V), 6 (S), 7 (S, V), 8 (S), 9 (S, V) och 10 (SD). Regeringen anför i propositionen (s. 11) att rättsväsendet förstärkts genom rekordstora satsningar. Allt fler brott utreds och upp, och fler förövare får stå till svars för sina handlingar. Vidare har det brottsbekämpande arbetet stärkts, och polisen har blivit mer synlig i människors vardag. Detta har lett till att människor känner sig tryggare . Enligt regeringen måste krafttagen för att bekämpa brottsligheten fortsätta. Genom ett effektivare resursutnyttjande i rättsväsendets alla delar kan den fortsatta bekämpningen av brottsligheten bli alltmer målmedveten. Efter stora resurstillskott till rättsväsendet är innehållet i verksamheterna nu i fokus. I propositionen framhåller regeringen arbetet mot vissa brottstyper som särskilt angeläget. Rättsväsendets arbete mot mängdbrott behöver enligt regeringen (s. 12) fortsätta att vidareutvecklas utifrån ett tydligt rättskedjeperspektiv. Det ska vara tydligt för medborgarna att samhället har en väl utvecklad förmåga att hantera denna typ av brott. Enligt regeringen (s. 13) är få uppgifter mer angelägna än att förebygga brott och minimera återfall i brott bland unga. Unga som begår brott måste få stöd så att de inte fastnar i kriminalitet. Med tidiga och tydliga åtgärder finns det möjlighet att motverka morgondagens problem. Regeringen har därför tagit initiativ till en samlad satsning för att förhindra och minska ungdomsbrottsligheten. Satsningen inleds med en pilotverksamhet riktad till unga som riskerar att bli kriminella eller som vill lämna det kriminella livet. Enligt regeringen är det angeläget att straffmyndiga ungdomar som begår brott får ta ansvar för sina handlingar genom en snabb och tydlig reaktion från rättsväsendet. Utifrån de förstärkta resurserna till rättsväsendet måste myndigheterna se till att handläggningstiderna i ungdomsärenden fortsätter att kortas så att de lagstadgade tidsfristerna i ungdomsmål hålls. Regeringen anför vidare (s. 14) att allteftersom användandet av internet har ökat har även kriminella hittat sätt att utnyttja tekniken för sina syften. Regeringen nämner i sammanhanget brott som bedrägerier, sex- och narkotikahandel, spridning av barnpornografi, penningtvätt, dataintrång, informationsstölder, immaterialrättsintrång, hot och trakasserier. Enligt regeringen öppnar den moderna informationstekniken också helt nya möjligheter för brottsbekämpningen. Att människor lämnar digitala spår efter sig i samband med exempelvis användning av internet och mobiltelefoner kan vara av stort värde för såväl spanings- och underrättelsearbete som vid utredning av många typer av brott. De brottsbekämpande myndigheterna måste därför ha tillgång till moderna och ändamålsenliga tvångsmedel på området. Enligt regeringen (s. 14) måste myndigheterna också följa it-utvecklingen och anpassa sin kompetens för att fullt ut kunna ta till vara de möjligheter som ges. Denna utveckling ställer enligt regeringen krav på ingående överväganden för att finna en rimlig balans mellan intresset av att bekämpa brott och integritetsskyddsintresset. har det därför utarbetats förslag som innebär en förstärkning av rättssäkerheten och integritetsskyddet när uppgifter och spår tas fram med hjälp av modern informationsteknik. Regeringen beslutade om en lagrådsremiss : De brottsbekämpande myndigheternas tillgång till uppgifter om elektronisk kommunikation. När det gäller den grova organiserade brottsligheten anför regeringen (s. 15) att dess initiativ till en nationell mobilisering mot den grova organiserade brottsligheten har lett till att bekämpandet av denna typ av brottslighet har trappats upp och att samverkan mellan berörda myndigheter har stärkts. De nya arbetsformerna har bidragit till snabbare kommunikationsvägar och ett utökat informationsutbyte mellan polisen, , , , , , , , och .