bet · GY01SoU13 · 2011-03-04 00:00:00 — 2010/11:SoU13 20102020: Nya åtgärder för ett hinderfritt samhälle i EU 20102020: Nya åtgärder för ett hinderfritt samhälle i EU I utlåtandet behandlas Europeiska kommissionens meddelande 20102020: Nya åtgärder för ett hinderfritt samhälle i EU, KOM(2010) 636. Utskottet kan konstatera att de grundläggande utgångspunkterna för strategin och de övergripande målen i stora drag är samstämmiga med de nationella mål för funktionshinderspolitiken som fastställde 2000 (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240) och som vidareutvecklades (skr. 2009/10:166, bet. 2009/10:SoU20, rskr. 2009/10:343). Utskottet vill framhålla att barnperspektivet bör beaktas i det fortsatta arbetet med strategin. Vidare anser utskottet att det är viktigt att även kvinnors och mäns lika rättigheter betonas när EU i sina externa relationer verkar för att främja rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Utskottet föreslår att kammaren lägger utlåtandet till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 20102020: Nya åtgärder för ett hinderfritt samhälle i EU lägger utlåtandet till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (S), (S), (S), (C), (MP), Per Ramhorn (SD), (V), (M), (FP) och (KD). Ärendet och dess beredning Efter anmälan från talmannen har kammaren hänvisat Europeiska kommissionens meddelande 20102020: Nya åtgärder för ett hinderfritt samhälle i EU, KOM(2010) 636, till socialutskottet. anmäldes regeringens faktapromemoria Ny funktionshinderstrategi i EU (2010/11:FPM45) i kammaren. Vid utskottssammanträdet informerade statssekreterare utskottet om funktionshinderstrategin. Den presenterades vid . Vid sammanträdet hölls en överläggning enligt 10 kap. 3 § RO med statssekreterare om strategin (prot. 2010/11:19). Ett enigt utskott ställde sig bakom regeringens preliminära ståndpunkt i faktapromemoria 2010/11:FPM45 med två tillägg (se utskottets ställningstagande nedan). Kommissionen har i ett meddelande lagt fram en ny handikappstrategi som ska löpa . Strategin är en uppföljning av den strategi som löpt (EU:s handikappolitiska handlingsplan 20032010, KOM(2003) 650 slutlig1[ Handlingsplanen innehöll bl.a. tre konkreta mål: att se till att direktivet om likabehandling i arbetslivet tillämpas fullt ut, att integrera handikapperspektivet i all relevant EU-politik samt att förbättra tillgängligheten för alla.]) och vars resultat och arbetsformer har följts upp och utvärderats. Utvärderingen visar att det för det framtida arbetet finns behov av att konkretisera mål i EU:s arbete kring rättigheter för personer med funktionsnedsättning, samt att vidareutveckla instrumenten för uppföljning och utvärdering. Strategin tar också sin utgångspunkt i EU:s beslut att ratificera FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (OJ L 23, 27.1.2010, s. 35) och de krav på samordning, uppföljning och utvärdering detta formellt kräver. Meddelandet innehåller en beskrivning av grundläggande utgångspunkter, prioriterade områden, övergripande förslag till genomförandeplan, skrivningar om den löpande uppföljningen, samordningen och oberoende övervakningen av strategin tillika om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Strategins syfte och innehåll Syftet med handikappstrategin är att se till att möjligheterna i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och tas till vara och att 2020-strategin och dess instrument utnyttjas på bästa sätt. Strategin är första steget i en process som syftar till att ge människor med funktionsnedsättning de redskap som de behöver för att kunna bli fullt delaktiga i samhället på samma villkor som andra. Dessa åtgärder kommer att få konkreta effekter på livskvaliteten för en allt större andel av befolkningen, med tanke på den demografiska utvecklingen i EU. EU-institutionerna och medlemsstaterna uppmanas att samarbeta inom denna strategi för att bygga ett hinderfritt EU för alla. Strategin ska ge människor med funktionsnedsättning de redskap som de behöver för att kunna ta till vara sina rättigheter och bli fullt delaktiga i samhället och i EU-ekonomin, främst genom den inre marknaden. Kommissionen har fastställt åtta huvudsakliga insatsområden: tillgänglighet, delaktighet, lika rättigheter och likabehandling, sysselsättning, utbildning, socialt skydd, hälsa samt utrikespolitik. För varje område har övergripande mål formulerats som ett sätt att konkretisera och prioritera samt tydliggöra uppföljningsprocessen. Tillgänglighet: Skapa tillgängligheten till varor, tjänster (även offentliga) och hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning. Delaktighet: Skapa full delaktighet i samhället för personer med funktionsnedsättning genom att se till att de kan utnyttja sina möjligheter som EU-medborgare, undanröja alla administrativa hinder och negativa attityder till full delaktighet på lika villkor samt tillhandahålla ändamålsenliga tjänster i närområdet, bl.a. tillgång till personlig assistans. Lika rättigheter och likabehandling: Undanröja diskriminering på grund av funktionsnedsättning i EU. Sysselsättning: Se till att många fler människor med funktionsnedsättning får möjlighet att försörja sig själva på den öppna arbetsmarknaden. Utbildning: Främja utbildning för alla och livslångt lärande för elever och studerande med funktionsnedsättning. Socialt skydd: Verka för rimliga levnadsvillkor för alla personer med funktionsnedsättning. Hälsa: Främja lika tillgång till hälso- och sjukvård för personer med funktionsnedsättning. Utrikespolitik: Främja rättigheter för personer med funktionsnedsättning i EU:s utrikespolitik (externa relationer). Kommissionen anger att strategin kräver ett gemensamt och förnyat engagemang från såväl EU-institutionernas som medlemsstaternas sida. Insatserna på de områden som anges ovan måste stödjas genom följande allmänna åtgärder: Öka kunskaperna om handikappfrågor i samhället och se till att personer med funktionsnedsättning vet vilka rättigheter de har och hur de kan utnyttja dem. Utnyttja EU:s finansieringsinstrument på bästa sätt för att skapa bättre tillgänglighet och icke-diskriminering och ge ökad synlighet för de finansieringsmöjligheter som finns för personer med funktionsnedsättning i programmen efter 2013. av periodisk statistik på handikappområdet för att övervaka situationen för personer med funktionsnedsättning. De styrmekanismer som krävs enligt artikel 33 i (kontaktpunkter, samordningsmekanism, självständig mekanism och deltagandet av personer med funktionsnedsättning och deras organisationer) måste behandlas på två plan: dels gentemot medlemsstaterna inom en rad olika EU-politikområden, dels inom EU-institutionerna. Genomförandet av strategin och av kommer att diskuteras regelbundet inom högnivågruppen för handikappfrågor med företrädare för medlemsstaterna och deras nationella kontaktpunkter, kommissionen, personer med funktionsnedsättning och deras organisationer samt andra berörda parter. Högnivågruppen kommer även i fortsättningen att lägga fram lägesrapporter vid informella ministermöten. Kommissionen kommer senast att lägga fram en lägesrapport där genomförandet av insatserna, framsteg i medlemsstaterna och EU:s rapport till om rättigheter för personer med funktionsnedsättning behandlas. Kommissionen kommer att ta fram statistik för att belysa utvecklingen när det gäller skillnader mellan personer med funktionsnedsättning och befolkningen som helhet och för att fastställa handikapprelaterade indikatorer för 2020-målen för utbildning, sysselsättning och minskad fattigdom. Denna statistik kommer att ligga till grund för en översyn av strategin och insatserna. Ytterligare en rapport kommer att läggas fram . Regeringen har utarbetat faktapromemoria 2010/11:FPM45 Ny funktionshinderstrategi med anledning av meddelandet. I faktapromemorian konstateras att de grundläggande utgångspunkterna för strategin och de övergripande målen i stora drag är samstämmiga med de nationella mål för funktionshinderspolitiken som fastställdes av 2000 (prop. 1999/2000:79) och som sedan har bekräftats och vidareutvecklats av regeringen i en skrivelse till (skr. 2009/10:166). Vidare anges att de verksamhetsområden och den övergripande strategin för genomförande också stämmer väl med regeringens prioriteringar. Vissa frågor utgör helt eller delvis nationell kompetens, men flertalet områden som strategin omfattar utgör delad kompetens mellan medlemsstaterna och EU. Det är enligt regeringen av vikt att den löpande uppföljningen av strategin så långt det är möjligt är samstämmig med och skapar utrymme för skillnader i de enskilda medlemsstaternas uppföljning av den nationella funktionshinderspolitiken. Med hänvisning till EU:s åtaganden genom undertecknandet och ratificeringen av är frågan om oberoende övervakning en . Regeringen verkar för att en lämplig institution inom EU pekas ut och ges mandat och förutsättningar att utföra detta uppdrag i enlighet vad som föreskrivs i de s.k. Parisprinciperna (Principles relating to the Status of National Institutions [The Principles], antagna av generalförsamlingen, resolution 48/134 ). Regeringen betonar att det dock är viktigt att EU-institutionens uppdrag respekterar den fördragsbundna kompetensen och att dubbelarbete inte uppstår för de medlemsländer som har en egen övervakning av konventionen. Regeringen bevakar också att det ramverk som utformas inte medför ökade kostnader för medlemsstaterna. Regeringen bedömer att subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna inte är tillämpliga på strategin. Vad gäller råder enligt regeringen en viss otydlighet kring vilka förutsättningar som krävs för att EU ska kunna ratificera instrumentet. Regeringens bedömning är att det kommer att krävas ett nationellt tillträde av samtliga medlemsstater innan EU som regional organisation kan ratificera konventionen. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning undertecknades av . undertecknade även ett fakultativt protokoll till konventionen som innebär att den som anser att hans eller hennes rättigheter är kränkta har möjlighet att klaga till en övervakningskommitté. Konventionen och protokollet trädde i kraft , och för del trädde den i kraft . Detta kunde ske utan ändringar i gällande lagstiftning (prop. 2008/09:28, bet. 2008/09:SoU3, rskr. 2008/09:38). avlämnades första rapport till för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Rapporten innehåller en fullständig redogörelse för de åtgärder som staten har vidtagit för att verkställa sina skyldigheter enligt konventionen samt specifik information om genomförandet av konventionen och om de framsteg som uppnåtts. Regeringen lämnade regeringens skrivelse Uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken och grunden för en strategi framåt (skr. 2009/10:166, bet. 2009/10:SoU20, rskr. 2009/10:343) till . Skrivelsen utgör den tredje och sista uppföljningen av den nationella handlingsplanen Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). I skrivelsen redogör regeringen samlat för hur arbetet med att genomföra handlingsplanen har utvecklats sedan den antogs av 2000 och . I skrivelsen beskrivs arbetet med att genomföra handlingsplanen, den utveckling som arbetet lett till, regeringens sammanfattande bedömning av resultatet samt grunden och inriktningsmålen för en strategi framåt. För att konkretisera de övergripande målen för funktionshinderspolitiken och de inriktningsmål som angetts i skrivelsen till kommer regeringen enligt budgetpropositionen , utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:SoU1, rskr. 2010/11:124 och 125) att fastställa en ny strategi för funktionshinderspolitiken som sträcker sig . Strategin ska beskriva de delmål som utformats för genomförandet inom berörda utgiftsområden och en plan för hur dessa ska följas upp. Utskottet kan konstatera att de grundläggande utgångspunkterna för EU-strategin och de övergripande målen till stor del är samstämmiga med de nationella mål för funktionshinderspolitiken som fastställde 2000 (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240) och som vidareutvecklades (skr. 2009/10:166, bet. 2009/10:SoU20, rskr. 2009/10:343). Utskottet välkomnar strategin. Utskottet noterar att vissa av de insatsområden som presenteras i strategin utgör nationell kompetens, medan flertalet områden utgör delad kompetens mellan medlemsstaterna och EU. Utskottet delar regeringens åsikt att det är viktigt att den löpande uppföljningen av strategin så långt som möjligt är samstämmig med och skapar utrymme för skillnader i de enskilda medlemsstaternas uppföljning av den nationella funktionshinderspolitiken. En lämplig institution inom EU bör pekas ut och ges mandat och förutsättningar att utföra detta uppdrag i enlighet vad som föreskrivs i de s.k. Parisprinciperna. EU-institutionens uppdrag bör respektera den fördragsbundna kompetensen. Det är viktigt att dubbelarbete inte uppstår för de medlemsländer som har en egen övervakning av . Vad gäller råder en viss otydlighet kring vilka förutsättningar som krävs för att EU ska kunna ratificera instrumentet. Utskottet delar bedömningen att subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna inte är tillämpliga på strategin. Utskottet vill framhålla att barnperspektivet bör beaktas i det fortsatta arbetet med strategin. Vidare anser utskottet att det är viktigt att även kvinnors och mäns lika rättigheter betonas när EU i sina externa relationer verkar för att främja rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Slutligen noterar utskottet att det ungerska ordförandeskapet förväntas bereda rådsslutsatser på området . Dessutom kommer en högnivåkonferens att hållas. Förteckning över behandlade förslag Europeiska kommissionens meddelande 20102020: Nya åtgärder för ett hinderfritt samhälle i EU, KOM(2010) 636. Vi i Alliansen välkomnar kommissionens nya handikappstrategi som är en uppdatering av den som gällt 2003-2010 och som ska gälla . Det är oerhört viktigt att man framöver arbetar med att ta fram konkreta mål samt verktyg för uppföljning och utvärdering. Strategin har sin utgångspunkt i att vi på EU-nivå har beslutat att ratificera FN:s konvention för personer med funktionsnedsättning och att man då behöver samordna, följa upp och utvärdera, vilket formellt krävs.Det är glädjande för del att våra nationella mål i stort stämmer överens med och att verksamhetsområdena och strategin för genomförande också stämmer väl överens med regeringens prioriteringar.Till grund för strategin ligger FN- konventionen för personer med funktionsnedsättning, vilken trädde i kraft i . lämnade sin första rapport , 2011. Inom EU har än så länge 16 länder ratificerat konventionen, men fler länder är på väg, om än i olika takt. Det råder därför en viss otydlighet kring vilka förutsättningar som krävs för att EU ska kunna ratificera instrumentet. Det kommer nog att krävas att samtliga medlemsstater tillträtt innan EU som regional organisation kan ratificera konventionen. Hur som helst är det här ett stort steg framåt. För personer med funktionsnedsättning betyder det konkret att FN:s rättigheter och principer kommer att upprätthållas av hela EU och att EU och medlemsstaternas hantering kommer att stå under internationell bevakning.Det är ju av största vikt att också människor med funktionsnedsättning har de relevanta och individuella redskap som de behöver för att fullt ut kunna vara delaktiga i samhället på samma villkor som alla vi andra, att kunna ta del av sina rättigheter och bli fullt delaktiga i samhället och i EU-ekonomin, inte minst inom den inre marknaden. Den största utmaningen ligger naturligtvis i att rättigheter på papper också blir verkningsfulla i praktiken.För att åstadkomma detta är det viktigt att betona att till stor del är det här ett nationellt kompetensansvar, men det är naturligtvis också nödvändigt med ett gemensamt och förnyat engagemang inom EU:s institutioner, bland annat för att öka kunskapen kring handikappfrågor i samhället som personer med funktionsnedsättning vet vilka rättigheter de har.Vi behöver samla in och följa upp periodisk statistik samt övervaka situationen för personer med funktionsnedsättning och använda EU:s finansieringsmöjligheter där de faktiskt gör bäst nytta.Det är glädjande att dessa frågor kommer att diskuteras på hög nivå med medlemsstaterna och deras nationella myndigheter, kommissionen och med personer med funktionsnedsättning och deras handikapporganisationer.Redan 2013 ska en lägesrapport tas fram där man tydligt ska synliggöra och belysa utvecklingen när det gäller skillnader mellan personer med funktionsnedsättning och befolkningen som helhet. kommer att betona vikten av att EU pekar ut en av sina institutioner som får huvudansvaret för att utföra detta uppdrag i enlighet med Parisprinciperna. vill vi också betona att detta arbete inte ska innebära dubbelarbete.En stor vinst med ett EU-engagemang är det kunskapsutbyte som har alla förutsättningar att lyckas. Varje land har sina lösningar, och kanske kan man inte helt kopiera ett system som finns i ett annat land. Men det går verkligen att synliggöra och tydliggöra de goda exemplen. Det ligger i allas intresse. Det kan till och med vara svårt att inom exempelvis dela med sig av sina erfarenheter.Ett gott exempel som jag vill lyfta fram är den tillgänglighetsdatabas som Västsvenska i har utformat. Inte bara kommuner i använder databasen utan fler och fler kommuner i hela ansluter sig. Man försöker nu tillsammans med Kommuner och Landsting och regeringen se om databasen kan bli ett verktyg för hela . Man försöker hitta en praktisk lösning för vem som ska få ansvar för den och ska finansiera den.I går hade jag förmånen att besöka EU:s nya myndighet , en rådgivande rättigheter. Den har funnits . FRA:s uppgift är att bistå medlemsstaterna så att grundläggande rättigheter blir verklighet för alla medborgare inom EU så att de kan leva ett fritt och värdigt liv utan diskriminering. Ett exempel är en rapport om rätten att delta i det politiska livet för personer med psykisk ohälsa och personer med psykisk funktionsnedsättning. Rapporten visar på en stor variation mellan medlemsländerna. I hälften av medlemsländerna finns lagstiftning som helt utesluter dessa personer från politisk aktivitet. I något färre länder är förutsättningarna för deltagande begränsade. I bara ett fåtal länder, däribland glädjande nog , har man fullt deltagande. Detta visar på den stora spridning av möjligheter att fullt ut som funktionsnedsatt ta vara på de rättigheter som ett EU-medborgarskap ger.Från utskottets sida har vi lagt till ett par dimensioner som måste beaktas i det framtida arbetet. Det första är barnperspektivet, och det andra är genderperspektivet, det vill säga kvinnors och mäns lika rättigheter. Detta är särskilt viktigt i EU:s externa relationer och inte heller oviktigt inom EU och varje medlemsstat. Inom jämställdhetsområdet finns en hel del att utveckla här på hemmaplan när det gäller vem som får vad och på vilka villkor.Härmed yrkar jag på att kammaren lägger utlåtandet till handlingarna såsom utskottet föreslår.