· GY01FöU2 · 2011-04-06 19:42:05 — Det innebär att vi har ett mycket aktuellt beredningsläge, och vi har en stark beredskap för att gå vidare med förslag. Mot den bakgrunden skulle oppositionen möjligen ha kunnat spara en smula på det politiska krutet.Jag vill inte fördjupa diskussionen om hur en plötslig oljebrist kommer att slå mot den svenska jordbruksproduktionen eller livsmedelsproduktionen, men de flesta bedömare är överens om att ett allt högre oljepris kommer att fasa ut fossila bränslen, inte bara ur jordbruket utan också ur stora delar av transportsektorn och industrin.Sverigedemokraterna har en reservation som gäller vatten och avlopp. Man oroar sig för möjliga kommande klimatförändringar och för vad det kan innebära för våra möjligheter att tillhandahålla rent dricksvatten och omhänderta samhällets avloppsvatten.Det är viktigt att samhället alltid har en bra beredskap för de oväntade händelserna, för de riktigt svåra situationerna och för naturkatastroferna. Jag kan konstatera att försvarsutskottet har understött en bättre svensk beredskap på det här området. Men jag vill, fru talman, ändå varna för de ganska långtgående skrivningar som finns i reservation. Intrycket är egentligen inte att det här ska handla om extraordinära situationer och att det där finns ett utrymme för ett statligt ansvar, utan intrycket är nästan att man håller på att omfördela ansvaret mellan det som är kommunernas sak att hantera och det som staten ska svara för. (Applåder)I detta anförande instämde Abdirizak Waberi (M). Som många föregående talare har sagt tar dagens eller, rättare sagt, kvällens - så kanske man ska säga - betänkande bland annat upp den viktiga frågan om sjuktransporter och specifikt transporter från exempelvis skärgårdsöar eller avlägsen terräng, långt från bebyggda trakter.Sverige är, som bekant, ett avlångt land med varierande terräng och bebyggelse. I fråga om sjuktransporter finns det inget samlat grepp vad gäller exempelvis helikoptrarnas utnyttjande. Detta är självfallet inte acceptabelt. Det enda rimliga är att alla människor ska ha samma chans och möjligheter vid allvarlig sjukdom eller olycka.Glädjande nog kan även jag konstatera att försvarsutskottet har bildat en enad front i denna fråga, i vilken mina partikolleger , socialdemokratiska ledamöter från , har motionerat.I motion 2010/11:Fö231 påpekar motionärerna mycket riktigt att när en olycka inträffar som kan klassas som räddningstjänst gäller lagen om skydd mot olyckor, LSO. Då får räddningsledaren rätt att beställa en räddningshelikopter för att transportera en patient till närmaste sjukhus. Men när en person har insjuknat och ska hämtas från exempelvis en skärgårdsö eller i en avlägsen terräng långt från bebyggda trakter gäller inte LSO, och då får sjukvården inte rekvirera en räddningshelikopter från den av staten uppbyggda räddningsverksamheten. Detta både känns och uppfattas som märkligt.Fru talman! Jag vill ge ett exempel för att visa hur det slår i dag:Sölvesborgaren - så får han heta - får en hjärtinfarkt på ön utanför . är det självfallet riktigt bråttom. Man ringer 112. , i det här fallet, har ingen ambulansbåt, för det kostar mycket, och man bedömer att den skulle användas för sällan, även om den skulle behövas i detta specifika fall. SOS Alarm får därför jaga räddningsresurser.Ambulanssjukvård är inte räddningstjänst. Det kan bli räddningstjänst om den kommunala räddningstjänsten kallas in för att transportera patienten i terrängen till närmast farbara väg där ambulans möter. Men varför detta byråkratiska krångel? Det kan vän av ordning fråga sig. Det finns ingen tid för byråkrati när det gäller hjärtinfarkter.Sannolikt blir det någon av båtar i eller i /Hörvik som får uppdraget. Men det tar tid. Eftersom ambulanssjukvård inte är räddningstjänst får sjukvårdshuvudmannen en faktura från staten eller den som utför transporten. Pengar är en sak, liv en annan.Trolig tid innan patienten når ambulanssjukvården i Tosteberga, som är närmaste hamn, är sannolikt , och sedan ska det köras till , vilket tar . Men - här ligger skillnaden - om , eller som han egentligen hette, får sin hjärtinfarkt i en båt vid Lägerholmen eller när han simmar på samma ställe blir det helt annorlunda. Med en gång är det sjöräddning, som alltså enligt LSO är räddningstjänst, och larmas sjöräddningshelikoptern i som flyger direkt till positionen, plockar upp patienten och sedan flyger direkt till närmaste akutmottagning. Med andra ord: Är du på en ö och får exempelvis en hjärtinfarkt, se då till att ta dig ned i vattnet och tillkalla om du kan. Då kan alla resurser som är tillgängliga sättas in. Med dessa ord vill jag återigen säga att det är glädjande att utskottet har kunnat enas om att detta måste ses över genom ett tillkännagivande till regeringen. Utskottet säger i sitt ställningstagande att statens helikopterresurser även bör kunna utnyttjas för angelägna sjuktransporter. Ett onödigt lidande ska inte drabba allvarligt sjuka på grund av att helikopterresurserna finns hos olika huvudmän. Det är ett klokt ställningstagande. Jag vet också att genom samtal att SKL välkomnar detta ställningstagande, och jag är övertygad om att beskedet som ges här kommer att underlätta för SKL, berörda kommuner och landsting men framför allt för den enskilde som kan komma att drabbas av någon allvarlig sjukdom. Vi skickar en viktig signal. Ställningstagandet innebär i klartext att regeringen bör ta initiativ till överläggningar mellan företrädare för staten respektive sjukvårdshuvudmännen om hur statens helikopterresurser, inte bara , ska kunna användas för angelägna sjuktransporter. Vidare anser utskottet att man bör överväga olika modeller för hur finansieringen ska ordnas och att resultatet av överläggningarna ska redovisas för . Detta är alltså tillkännagivandet. I och med detta ställningstagande yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet FöU2. I detta anförande instämde , , , , , och (alla S). Som ni har hört är detta alltså det tredje tillkännagivandet som vi står inför. Det betyder alltså att vi inte är nöjda. Vi vill ha mer. I utskottet har vi alltså kommit överens om detta. Alla står bakom det. Det känns väldigt bra. Det område som jag ska tala om är brandskydd i flerbostadshus. Jag tror att vi alla känner någon som har haft en eldsvåda i sitt hus och vet hur det sedan har gått för den personen. har de klarat av det, och ibland har man faktiskt mist sina vänner. Detta hände mig på hemmaplan. Alla vi kommer säkert också ihåg den fruktansvärda branden i . Det har varit bränder i villor och även i tunnelbanan. Men just nu ska vi tala mest om flerbostadshus. Där omkommer de flesta.MSB har, som vi har hört , fått ett uppdrag att förbättra de enskildas eget ansvar och undersöka vilka behov de kan ha och hjälpa dem med det genom till exempel en liten broschyr där man lätt kan se vad man ska göra. Det är bra. Det tycker vi inte alls är fel. Men vi måste gå lite längre och tänka lite till. MSB:s slutrapport kommer . ska vi få den. Så visst hade vi kunnat vänta på den, men det är nu som vi behandlar betänkandet, och det är nu som vi vill bredda uppdraget. Det finns en massa tekniska lösningar på bekymmer när det brinner, och de måste undersökas. Vi har också hört att när man ska tömma trappuppgångar från gas eller rök finns det brandluckor. Det är räddningstjänsten som åker ut och tar tag i det reglage som finns och vevar upp luckan. Men dessa luckor fungerar i regel bara när de är nya. Det som hände i var att vajern gick sönder. Då kunde man inte vädra ut detta. Dessutom stod dörren öppen, vilket gjorde att de giftiga gaserna tyvärr kom ut i trappuppgången, vilket fick ett fruktansvärt slut. Man skulle också kunna ha fläktar, och det finns i räddningstjänstens bilar. En möjlighet är att man vädrar ut gas och rök genom att man sätter fart på fläktarna. Det kanske också finns ett fönster som man kan öppna. Då kan man vädra ut gas och rök i stället. Men det finns många andra saker. Det finns sprinkler som andra länder är betydligt bättre på att använda än vad vi är. Det är inte bara i nybyggda hus som man kan sätta in sådana. Det finns också lösningar för att få in sprinkler i befintliga hus. Det skulle också kunna rädda liv. Det blir en enorm kostnad när man använder vatten för att släcka. Det blir skador efter detta vatten som uppgår till miljardbelopp. Det kanske finns klokare lösningar. När man väl utvärderar det som har hänt tittar man på den lösning som man har gjort. Är det bra eller dåligt? Men låt oss säga att vi tar ett kliv till. Det är det som vi vill att man ska göra. Man ska alltså titta i forskning och utveckling hur det skulle kunna vara. Det kanske inte är så att man skickar hela stora brandbilen med fem plus två personer utan att man skickar en framskjuten enhet som mycket snabbare kan vara på plats och som kanske mycket snabbare kan rikta in sig på det ställe där värmekällan finns och släcka fortare. Det kanske också är så att forskning och utveckling visar att vi borde certifiera våra räddningsledare. Vad vet jag? Det kanske till och med är så att vi borde ha en brandhögskola. Jag vet inte vad vi kommer fram till. Men det är viktigt att vi sätter fart nu och tar fram dessa bredare lösningar. Vad kan vi göra mycket mer och bättre och på ett kraftfullare sätt? Det är inte bara den enskilda personens ansvar, utan hela styrkan måste användas i forskning och utveckling där vi vet att det har kommit betydligt mycket mer. Det utredda behovet ska sedan också användas och redovisas för . Vi kommer alltså att få lösningarna serverade här, och vi kommer att kunna ta ställning till dessa saker igen. Det är oerhört viktigt. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Jag är tacksam för att vi får det tredje tillkännagivandet . I detta anförande instämde , , , , , och (alla S).