bet · GZ01UbU1 · 2011-12-09 00:00:00 — Härtill kommer behov av omfördelning av platser för att hålla uppe dimensioneringen av lärar- och förskollärarutbildningarna. Den nu föreslagna utbyggnaden av några utbildningar innebär inte någon total volymökning av den högre utbildningen, men de aktuella utbildningarna föreslås fullt utbyggda öka med 2 435 helårsstudenter (fullt utbyggda ). Kostnaden beräknas uppgå till 2012. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med förslag på närmare utformning av den ovannämnda ytterligare utbyggnaden av ingenjörs- och vårdutbildningar . Utskottet delar också regeringens uppfattning att det är angeläget att resurserna används på ett effektivt sätt. Lärosätena bör därför utnyttja sina egna möjligheter till interna prioriteringar och omfördelningar. Vad gäller frågan om kvalitetssatsningar vill utskottet anföra följande. Satsningar på ökad kvalitet i högskolans utbildningar gjordes redan under den förra mandatperioden, både 2007 och 2008 (bet. 2006/07:UbU1, rskr. 2006/07:54, bet. 2007/08:UbU1, rskr. 2007/08:70). satsades för att höja ersättningsnivåerna till utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. satsades ytterligare för att höja kvaliteten i utbildningen. Förstärkningarna syftade bl.a. till att öka undervisningstiden. Samtliga ersättningsbelopp räknas nu upp med pris- och löneomräkningen på (). I enlighet med den kvalitetsförstärkning som regeringen föreslår i propositionen räknas ersättningsbeloppen för utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi därutöver upp (). I budgetpropositionen presenterade regeringen en höjning av grundutbildningsanslagen på inledningsvis 2012 (som ska användas till de höjda ersättningsbeloppen om enligt ovan) och därefter ytterligare , i form av höjda ersättningsbelopp per helårsstudent inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. För att stärka kvaliteten i utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap krävs enligt regeringen fortsatta insatser. Regeringen beräknar därför en kvalitetssatsning om ytterligare ersättningsbelopp för dessa områden. Totalt innebär detta en förstärkning av humaniora och samhällsvetenskap med jämfört med . Denna ökning innebär att ersättningsbeloppet per helårsstudent inom samhällsvetenskap och humaniora ökar med ca eller 2012 jämfört med . skulle ökningen motsvara eller jämfört med . I detta sammanhang bör även nämnas att det inom () pågår ett arbete med att förtydliga lärosätenas möjligheter att avregistrera inaktiva studenter. Regeringen beräknar att dras in från lärosätenas grundutbildningsanslag . Detta motsvarar cirka hälften av ersättningen för studenter som inte har tagit några poäng (beräkningen grundar sig på /10 samt ). Dessa medel bör återföras till universitet och högskolor i form av kvalitetsförstärkningar. beslutade att resurser för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska fördelas även på grundval av kvalitetsutvärderingar av utbildningars resultat (prop. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320). Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen ska påbörjas och beräknas då omfatta . Dessa medel kommer att baseras på utbildningsutvärderingar genomförda av t.o.m. . Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen är avsedd att vara fullt utbyggd och beräknas då omfatta . Som utskottet tidigare uttalat (bet. 2010/11:UbU11 s. 8) behövs det ett nationellt kvalitetssäkringssystem som stärker drivkrafterna för att uppfylla högt ställda krav på kvalitet med fokus på resultat i utbildningarna, inte minst mot bakgrund av den ökade internationalisering och konkurrens som svenska lärosätena ställs inför. Enligt utskottet bör de universitet och högskolor som har utbildningar av hög kvalitet premieras genom ökade anslag. uppgift enligt myndighetens instruktion omfattar inte att fördela resurser för utbildning till universitet och högskolor. Utskottet anser inte att detta bör ändras. Utskottet vill avslutningsvis erinra om att enligt det nuvarande resursfördelningssystem som beslutat om (prop. 1992/93:1, bet. 1992/93:UbU3, rskr. 1992/93:103) tilldelas varje universitet och högskola ett anslag för grundläggande högskoleutbildning som beräknats enligt vissa kända principer. och högskola ska erhålla resurser för den grundläggande utbildningen inom ramen för ett samlat anslag. Utskottet anser inte att denna ordning bör ändras. Mot bakgrund av vad utskottet redogjort för ovan tillstyrker utskottet propositionens förslag och avstyrker motionerna. 2:2 Verket för högskoleservice Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 2:2 Verket för högskoleservice. Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för utgifter för antagningsverksamheten och bedömningar av utländska gymnasiebetyg vid Verket för högskoleservice. Regeringen föreslår att under anslaget 2:2 Verket för högskoleservice för anvisar . Anslaget föreslås öka med genom en överföring av medel från anslaget 2:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. för att användas för bedömning av utländska gymnasiebetyg. Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Anslag för grundutbildning vid universitet och högskolor Utskottets förslag i korthet anvisar 19 till anslagen för grundutbildning vid universitet och högskolor. Därmed bifalls propositionen och en motion avslås. Under de 33 anslagen till statliga universitet och högskolor beräknas all ersättning som är förenad med de utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som ska gälla för lärosätena. Ersättningen avser utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Regeringen föreslår att under anslagen för grundutbildning för anvisar 19 . Regeringen föreslår i propositionen en rad olika förändringar av anslagen för de olika lärosätena. Nedan redovisas regeringens förslag till övergripande satsningar med påverkan på lärosätenas anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Regeringens förslag innebär bl.a. följande. För att stärka kvaliteten i utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap görs satsningar enligt vad som redogjorts för ovan under anslaget 2:1 . Enligt regeringens uppfattning bör avräkningen av helårsstudenter mot takbeloppet göras för personer som aktivt deltar i studier. En student som endast är registrerad på en kurs utan att bedriva studier bör inte ingå i avräkningen mot takbeloppet. Det är mot denna bakgrund viktigt att lärosätena har interna rutiner för kontrollen av att studenter som inte deltar i utbildningen inte heller ingår i avräkningen mot takbelopp. Som redovisats ovan under anslaget 2:1 pågår ett arbete inom () med att förtydliga lärosätenas möjligheter att avregistrera inaktiva studenter. Regeringen beräknar att dras in från lärosätenas grundutbildningsanslag . Avsikten är att dessa medel ska återföras till lärosätena som kvalitetsförstärkningar. På framställan från lärosäten kommer regeringen att kunna stödja frivilliga sammanslagningar av lärosäten. Regeringen föreslår att totalt avsätts 2012 och beräknar att avsätts kommande år. Ny lärar- och förskollärarutbildning samt dimensionering och omfördelning av medel mellan lärosäten med lärar- och förskollärarutbildning I enlighet med propositionen Bäst i klassen en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89, bet. 2009/10:UbU16, rskr. 2009/10:248) startade en ny lärar- och förskollärarutbildning med fyra olika examina och tydligare inriktningar . Regeringen bedömde i propositionen att de nya lärar- och förskollärarutbildningarna med en tydlig struktur kommer att leda till färre avhopp och en ökad genomströmning. Kravet på legitimation för lärare och förskollärare för anställning utan tidsbegränsning bedöms förstärka detta ytterligare. På bedöms detta sammanlagt leda till lägre kostnader genom att färre studenter behöver antas för att uppnå samma antal examinerade som . Med anledning av detta föreslår regeringen, i enlighet med vad som redovisades i propositionen Bäst i klassen en ny lärarutbildning, att takbeloppen för berörda lärosäten sänks med sammanlagt 2012. För beräknas indragningen till 2013, 2014 och . För att skapa förutsättningar för en god lärar- och förskollärarförsörjning föreslår regeringen, i enlighet med vad som redovisades i propositionen Bäst i klassen en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89), att en omfördelning av medel görs mellan lärosäten med lärar- och förskollärarutbildning. Omfördelningen bygger framför allt på vilka examenstillstånd som har beviljats. En del av omfördelningen görs också till förmån för utbildningar där en stor arbetsmarknadsefterfrågan finns. Det gäller t.ex. förskollärare och grundskolelärare samt ämneslärare inom naturvetenskap och teknik. föreslår regeringen att omfördelas. Fullt utbyggt rör det sig om ca som enligt beräkningar ska omfördelas. Högre kvalitet i den verksamhetsförlagda utbildningen Det är enligt regeringen av stor vikt att den verksamhetsförlagda utbildningen håller en hög kvalitet. Regeringen föreslår att den verksamhetsförlagda utbildningsdelen inom lärar- och förskollärarutbildningarna särskiljs från utbildningsområdet undervisning och hänförs till ett eget utbildningsområde med ett högre ersättningsbelopp. För detta ändamål beräknas . Satsningen finansieras med en sänkning av ersättningen inom området undervisning och med indragning av resurser för inaktiva studenter (se ovan). Regeringen föreslår vidare att en del av de medel som frigörs används för att även på andra sätt stärka den verksamhetsförlagda utbildningsdelen, t.ex. genom försöksverksamhet. Regeringen föreslår att medel anslås för att utöka civilingenjörsutbildningarna med 400 nybörjarplatser . Regeringen överväger vidare att i kommande budgetproposition lämna förslag på att ytterligare utöka civilingenjörsutbildningarna. Regeringens bedömning är att civilingenjörsutbildningarna bör utökas med i storleksordningen 200 nybörjarplatser under förutsättning att söktrycket är fortsatt högt. Finansieringen bör ske genom en omfördelning av platser. Läkar-, tandläkar- och sjuksköterskeutbildningarna I propositionen föreslår regeringen att även läkar-, tandläkar- och sjuksköterskeutbildningarna utökas. Regeringen bedömer att sjuksköterskeutbildningen successivt bör öka med minst 700 nybörjarplatser jämfört med . Finansieringen bör även i detta fall ske genom en omfördelning av platser. Regeringen föreslår även att medel anslås för en utökning motsvarande 100 nybörjarplatser på specialistsjuksköterskeutbildningarna fr.o.m. . Den utbyggnad av några utbildningar som regeringen nu föreslår innebär inte någon total volymökning för den högre utbildningen, men de aktuella utbildningarna föreslås fullt utbyggda öka med 2 435 helårsstudenter (fullt utbyggda ). Kostnaden beräknas uppgå till 2012. Utbyggnaden bör enligt regeringens förslag framför allt finansieras genom en omfördelning mellan universitet och högskolor. Vidare bör en del av finansieringen ske genom en del av de medel som frigjordes i lärosätenas takbelopp efter införandet av studieavgifter för studenter från länder utanför EES-området och . I den enskilda motionen 2011/12:Ub280 (KD) begärs ett tillkännagivande om en annan fördelning av de som enligt regeringens beräkningar ska återkallas från lärosätenas grundutbildningsanslag. Det är enligt motionären rimligt att regeringen omfördelar en del av de återkallade medlen till en satsning på . Utskottet har vid ett flertal tillfällen framhållit att de svenska lärosätena ska ges de bästa förutsättningarna för att ska fortsätta att utvecklas som en ledande utbildnings- och forskningsnation (se t.ex. bet. 2010/11:UbU11). För att ska kunna klara den internationella konkurrensen krävs utbildning och forskning i världsklass. Utskottet behandlar också ovan i avsnittet om anslaget 2:1 frågan om högskolans kvalitet och utveckling. har och regeringen, såsom redovisas i detta betänkande och den aktuella budgetpropositionen, beslutat om en rad reformer för universitets- och högskolesektorn som har genomförts eller är på väg att genomföras. Utskottet följer med intresse detta reformarbete. Vad gäller frågan om det pågående arbetet med att förtydliga lärosätenas möjligheter att avregistrera inaktiva studenter och de medel om som därigenom enligt regeringens bedömningar frigörs, delar utskottet regeringens bedömning att dessa medel bör återföras till universitet och högskolor i form av kvalitetsförstärkningar. Därmed tillstyrker utskottet propositionens förslag och avstyrker motionen. Anslag för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor Utskottets förslag i korthet anvisar 12 till anslagen för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor. Därmed bifalls propositionen. Anslagen används för ersättning för forskning och utbildning på forskarnivå. Antalet anslag är 33. Regeringen föreslår att under anslagen för forskning och forskarutbildning för anvisar 12 . Regeringen föreslår i propositionen en rad olika förändringar av anslagen för de olika lärosätena. Nedan redovisas regeringens förslag till övergripande satsningar med påverkan på lärosätenas anslag för forskning och forskarutbildning. Regeringens förslag innebär sammanfattningsvis följande. Samlade ökningar för forskningsresurser I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) redovisade regeringen sin bedömning av forsknings- och innovationspolitikens inriktning för perioden 20092012. beräknas resurserna för forskning ha ökat med jämfört med . I den nu aktuella budgetpropositionen föreslår regeringen, i enlighet med vad som aviserades i forsknings- och innovationspropositionen, en ökning av resurserna för forskning med . Av detta belopp fördelas till satsningar på strategiska forskningsområden och till lärosätenas anslag för forskning och utbildning på forskarnivå. Dessutom fördelas till forskningsfinansiärerna , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), för arbetsliv och socialvetenskap (Fas) och Verket för innovationssystem () för forskningsstöd. Vidare fördelas till för stöd till infrastruktur och till lärosätena och för satsningar på forskningsbaserade innovationer. På samma sätt som i budgetpropositionen föreslår regeringen att de anslagsmedel som tillförs till lärosätena fördelas utifrån deras resultat, mätt med resultatindikatorerna externa medel och vetenskaplig produktion och citeringar. Som anges ovan föreslås sammanlagt anvisas på detta sätt som en förstärkning av basresursen på lärosätenas anslag för forskning och utbildning på forskarnivå. Regeringen föreslår också att forskningsmedel om sammanlagt omfördelas i enlighet med de ovan redovisade indikatorerna. De medel som enligt förslaget ska omfördelas är dels de som ingick i omfördelningen i budgetpropositionen , dels av de i resurstillskott som då tillfördes lärosätena. De strategiska forskningsmedlen ingår inte i de medel som omfördelas. fördelas till lärosäten och för de strategiska satsningarna, och i propositionen föreslår regeringen, i enlighet med forsknings- och innovationspropositionen, att ytterligare fördelas . Huvuddelen av medlen fördelas till lärosäten, och fördelas till för särskilda infrastruktursatsningar. Förändringar på anslagen för forskning och forskarutbildning Anslagen för forskning och forskarutbildning till universitet och högskolor föreslås 2012 öka med i enlighet med propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160), varav avser strategiska forskningsmedel enligt ovan och avser ovan nämnda förstärkning av basresursen. I enlighet med det ovan nämnda sker en omfördelning baserad på kvalitetsindikatorerna externa medel samt vetenskaplig produktion och citeringar. Utskottet välkomnar regeringens fortsatta kraftfulla satsning på forskning. Utskottet har tidigare framhållit (bet. 2010/11:UbU1 s. 58) att de stora satsningar på forskning som inleddes under den förra mandatperioden och som fortsätter 2012 är ytterst värdefulla och kommer att stärka som forskningsnation. Satsningarna kommer att stärka internationella konkurrenskraft och bidra till ökad ekonomisk tillväxt. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Hävande av riksdagsbindning som rör Utskottets förslag i korthet godkänner att tidigare ställningstagande om inte längre ska gälla. Därmed bifalls propositionen. Vid finns (se i budgetpropositionen 2011/12:1 under anslaget 2:10 : Forskning och forskarutbildning s. 182). Enligt förordningen (2003:145) om ska det inom institutet bedrivas forskning i sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor samt viss utbildning. I propositionen En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor föreslog regeringen att universitet och högskolor ska besluta om sin interna organisation, om inte något annat är föreskrivet. beslutade om detta (prop. 2009/10:149, bet. 2009/10:UbU23, rskr. 2009/10:337). Högskolelagen (1992:1434) har ändrats i enlighet därmed. Regeringen gjorde i propositionen också bedömningen att universitet och högskolor själva bör få besluta om organisationen för sådan verksamhet som bedrivs i form av s.k. särskilda inrättningar med egna förordningar. Bestämmelsen om särskilda inrättningar i 3 kap. 8 § högskoleförordningen (1993:100) upphävdes därför . har uttryckt att lärosätet avser att fortsätta att bedriva verksamheten vid inom . Skälen för regeringens förslag I enlighet med regeringens strävanden att öka lärosätenas självbestämmande anser regeringen att det inte är lämpligt att detaljreglera organisationen vid genom särskilda föreskrifter i förordning. I fortsättningen bör därför verksamheten vid ingå som en del av . inrättades 1972 genom en ombildning av . I budgetpropositionen för /82 (prop. 1980/81:100 bilaga 12) förordade regeringen att institutet inordnades i och uttalade att det vore lämpligt att institutet åtminstone inledningsvis fick formen av en särskild inrättning. Den särskilda inrättningen borde enligt propositionen ledas av en styrelse i vilken olika intressenter inom social- och arbetsmarknadspolitisk forskning borde vara företrädda. godkände vad som förordats i propositionen om institutets inordnande i (bet. 1980/81:UbU31, rskr. 1980/81:355). Mot bakgrund av förslagen och bedömningarna i propositionen En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor föreslår regeringen att tidigare ställningstagande om inte längre ska gälla. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Hävande av riksdagsbindning som rör journalister Utskottets förslag i korthet godkänner att tidigare ställningstagande om journalister inte längre ska gälla. Därmed bifalls propositionen. Vid Linnéuniversitetet finns journalister (se i budgetpropositionen 2011/12:1 under anslaget 2:23 Linnéuniversitetet: Grundutbildning s. 197). Institutet ska enligt förordningen (2001:1132) om journalister bedriva fortbildning och vidareutbildning av yrkesverksamma journalister. Bakgrunden till regeringens förslag är densamma som i det föregående avsnittet om . Linnéuniversitetet har aviserat att man avser att fortsätta driva verksamheten vid journalister. Skälen för regeringens förslag Regeringen anser att den verksamhet som bedrivs vid journalister är betydelsefull. I enlighet med regeringens strävanden att öka lärosätenas självbestämmande över sin interna organisation bör verksamheten vid institutet i fortsättningen ingå som en del av Linnéuniversitetet. Regeringen bör inte detaljreglera organisationen genom föreskrifter i förordning. Styrningen av verksamheten bör i stället ske genom ett särskilt uppdrag till Linnéuniversitetet. Regeringen avser att ge ett sådant uppdrag. journalister bildades som en försöksverksamhet (prop. 1971:36, bet. 1971:UbU11, rskr. Verksamheten permanentades i enlighet med beslut om budgetpropositionen för /75 (prop. 1974:1 bilaga 10, bet. 1974:UbU13, rskr. godkände då de riktlinjer för institutet som förordades i propositionen om att fortbildningen borde anordnas i ungefär samma omfattning som dittills och att verksamheten skulle vara förlagd till och ledas av en särskild styrelse med företrädare för bl.a. pressens organisationer. Mot bakgrund av förslagen och bedömningarna i propositionen En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor (prop. 2009/10:149, bet. 2009/10:UbU23, rskr. 2009/10:337) föreslår regeringen att tidigare ställningstagande om journalister inte längre ska gälla. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 2:69 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar 2 till anslaget 2:69 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. Därmed bifalls propositionen. Under anslaget beräknas ersättning för högre utbildning och forskning som bedrivs av enskilda utbildningsanordnare med stöd av särskilda regeringsbeslut och i vissa fall avtal som staten ingått med utbildningsanordnarna. Anslaget omfattar , i , Stiftelsen , Teologiska högskolan (THS), Evangeliska Frikyrkan, , Stiftelsen , , , Stiftelsen , , , och . Regeringen föreslår att under anslaget 2:52 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. för anvisar 2 . Jämfört med 2011 ökar anslaget med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 2:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 2:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Vidare bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifalls propositionens förslag om anslagsnivå och bemyndigande medan motionerna avslås. Jämför särskilda yttranden 2 (MP) och 4 (V). Anslaget används för att finansiera särskilda insatser inom högskoleområdet för vilka medel inte har ställts till förfogande under annat anslag. Anslaget finansierar även bidrag till Svenska studenthemmet i , bidrag till och bidrag till vissa tolk- och teckenspråklärarutbildningar. Regeringen föreslår att under anslaget 2:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. för anvisar . Regeringens förslag innebär bl.a. följande . Anslaget föreslås öka med för forskarskolor, med för kompletterande utbildning för lärare och med för validering av tidigare erfarenheter för yrkeslärare som en del i regeringens satsning på lärare i skola och förskola. Anslaget föreslås öka med för innovationsverksamhet och med till stimulansmedel för lärosätessammanslagningar. Det föreslås att överförs till anslaget från det tidigare anslaget 14:2 Bidrag till tolkutbildning och teckenspråklärarutbildning under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Regeringen avser att fördela dessa medel för utbildning av tolkar och teckenspråklärare. Anslaget föreslås öka med till följd av att medel som använts för deltagande i ESA:s bärraketprogram 20092011 återförs till anslaget. Från anslaget föreslås föras till anslaget 2:2 Verket för högskoleservice för bedömning av utländska gymnasiebetyg. Regeringen avser att bl.a. fördela medel under anslaget genom att lämna bidrag till , Svenska studenthemmet i , för informationsinsatser i utlandet och svenskundervisning i utlandet samt för vissa stipendier, stödåtgärder för funktionshindrade, verksamheten med utlandskontor vid myndigheten för Tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser samt till Internationella programkontoret för utbildningsområdet för stipendier och olika stödåtgärder inom ramen för EU:s utbildningsprogram. Av medlen under anslaget avses fördelas för spetsutbildning i entreprenörskap och innovation, för stipendier till tredjelandsstudenter som studerar i samt för insatser i samband med avskaffandet av kårobligatoriet.