bet · GZ01UbU1 · 2011-12-09 00:00:00 — Anslaget används för kostnader för Svenska samt bevakning och genomförande av verksamhet. Svenska Unescorådets kanslikostnader har finansierats med anslaget 4:1 m.m. under utgiftsområde 1 . Regeringen föreslår att överförs från detta anslag till anslaget 4:3 Kostnader för Svenska så att rådets medel samlas i ett anslag. Regeringen föreslår att under anslaget 4:3 Kostnader för Svenska för anvisar . Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 4:4 Utvecklingsarbete m.m. inom områdena utbildning och forskning Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 4:4 Utvecklingsarbete m.m. inom områdena utbildning och forskning. Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för att finansiera utvecklingsarbete m.m. inom områdena utbildning och forskning. Anslaget används även för övergripande statistik inom utbildningsområdet. Vidare finansieras inom anslaget de årliga kostnaderna för indikatorprogram . Delar av anslaget används för verksamheter av tillfällig art och där behoven uppstår löpande . Det innebär att anslagsbelastningen kan variera mellan budgetåren. Under innevarande budgetår har en stor del av medlen avsatts för den årliga övergripande utbildningsstatistiken och indikatorprojekt . Genom särskilda regeringsbeslut har medel fördelats till Baltic 21-sekretariatet. Medlen utgör en delfinansiering av bidrag till sekretariatet. Vidare har medel fördelats till SCB för att förbättra statistiken över utbildningsnivån hos utrikes födda i utbildningsregistret. Regeringen föreslår att under anslaget 4:4 Utvecklingsarbete m.m. inom områdena utbildning och forskning för anvisar . Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 8 Utskottets sammanfattande ställningstagande till förslagen för Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen enligt regeringens förslag och beslutar också i enlighet med regeringens övriga förslag om bemyndiganden m.m. avslår motionsyrkanden om andra nivåer på anslag och bemyndiganden. Därmed bifalls propositionen. Jämför särskilda yttranden 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Regeringen har föreslagit 105 anslag inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (punkt 19 i propositionen). Förslaget återfinns i bilaga 2 i detta betänkande. Vidare har regeringen föreslagit bemyndiganden m.m. i punkterna 218 i propositionen. Förslagen återfinns i bilaga 1 i detta betänkande. Socialdemokraterna, har i sina respektive motioner för vissa anslag och bemyndiganden föreslagit alternativ till regeringens förslag. Vidare har också enskilda motioner med förslag som påverkar statsbudgeten redovisats ovan. En sammanställning av oppositionspartiernas förslag till anslag för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning finns i bilaga 2 i detta betänkande. Utskottet har ovan i avsnitten 3 Barn- och ungdomsutbildning, 4 Vuxenutbildning, 5 Universitet och högskolor, 6 Forskning och 7 Gemensamma ändamål redogjort för innehållet i propositionen och motionerna. Utskottet har också tagit ställning till yrkandena och i samtliga fall tillstyrkt regeringens förslag och avstyrkt motionerna. Som framgår av punkt 4 i utskottets förslag till riksdagsbeslut tillstyrker utskottet således punkterna 219 i propositionen och avstyrker motionerna. Utskottets förslag till anslag som alltså överensstämmer med regeringens förslag för inom utgiftsområde 16 återfinns i betänkandets bilaga 3. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Utbildningspolitiska mål för och gymnasiekompetens, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub457 av m.fl. (S) yrkande 3, 2011/12:Ub458 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2011/12:Ub473 av m.fl. (S) yrkande 2 i denna del. Socialdemokraternas mål för är att alla elever ska nå målen i . Som ett mål på vägen ska andelen elever i som inte är behöriga att börja på något av gymnasiets nationella program till 2020 halveras från till . ska vara bland de tio främsta länderna i matematik, naturvetenskap och läsförmåga och bland de fem främsta länderna när mäter kreativitet. Målet för gymnasiekompetens är att alla ska ha en fullständig gymnasieexamen. Som ett mål på vägen ska andelen unga mellan som inte har en gymnasieexamen eller studerar för att få det till 2020 halveras från till . Staten och kommunerna behöver gemensamt ta fram en strategi för att de nationella målen ska kunna uppnås. De kommuner som är nära eller redan uppnår de nationella målen ska sporras att lyckas än bättre. De kommuner som har långt kvar innan de når de nationella målen ska ges särskilt stöd för att göra det. Det ankommer på regeringen att vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Utbildningspolitiskt mål för högre utbildning, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub460 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2011/12:Ub473 av m.fl. (S) yrkande 2 i denna del. Socialdemokraternas mål är att hälften av 3034-åringarna ska ha genomgått en minst tvåårig högre utbildning (högskola och yrkeshögskola) 2020. Det innebär en ökning från dagens till . Regeringens mål om att andelen med en eftergymnasial utbildning ska uppgå till mellan är redan uppnått och visar tydligt att har alltför låga ambitioner för den högre utbildningen. För att nå Socialdemokraternas mål behövs investeringar i utbildning. Det behövs fler platser inom högskolan och . Det ankommer på regeringen att vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Anslag m.m. inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, punkt 4 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi vill framhålla att behöver en ny färdriktning. Vi vill ha ett samhälle där välfärd och möjligheter kommer alla till del. Där vi river hinder för människors frihet så att de kan förverkliga sina drömmar. Vi vill utveckla mot ett mer modernt och framåtblickande samhälle byggt på gemenskap, solidaritet, rättvisa, kreativitet och trygghet. Vi kan aldrig acceptera arbetslösheten. Full sysselsättning är det övergripande målet för den socialdemokratiska ekonomiska politiken. Som land har vi inte råd med det slöseri som arbetslösheten innebär. När alla har ett arbete blir rikt, både ekonomiskt och mänskligt. Alla har skyldighet att bidra till samhällets utveckling utifrån sina förutsättningar. Med fler människor i arbete klarar vi att finansiera utbildning, vård och omsorg för alla. Vi har högre ekonomiska ambitioner för . ska ligga i framkant av utvecklingen även . Då måste vi vara handlingskraftiga . Vi förnyar vår ekonomiska politik. ska använda varenda skattekrona rätt, för att säkra framtidens tillväxt. Vi har en tydlig vision för att göra till en konkurrenskraftig, kunskapsbaserad ekonomi. Om vi ska stå starka måste vi konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor och inte med låga löner. Regeringens ensidiga ekonomiska politik baserad på stora skattesänkningar har nått vägs ände. Utanförskapet är oförändrat, arbetslösheten har ökat, klyftorna och barnfattigdomen har växt liksom de ekonomiska skillnaderna mellan könen. Fler är långtidsarbetslösa, bostadsbyggandet har minskat och skolresultaten försämrats. behöver en ny färdriktning också för den ekonomiska politiken. Läget i världsekonomin är allvarligt. Risken för recession i är uppenbar. Det ställer stora krav på den ekonomiska politiken även i . Starka offentliga finanser är avgörande. gäller det att göra rätt saker. Vi vill prioritera investeringar i det som också långsiktigt bygger starkt utbildning, infrastruktur och bostäder. Då behöver vi utveckla svensk konkurrenskraft. behöver en förstärkt strategisk samverkan mellan staten, näringslivet och akademin med mer av samarbete och gemensamma prioriteringar av såväl forskningsresurser som utbildning. Skolan står i fokus. En kunskapsbaserad ekonomi börjar i en skola där alla barn lyckas. Vi vill skapa en modern kunskapsskola med kvalitet och kreativitet i centrum. Alla skolor ska vara bra skolor. Det kräver att vi investerar i lärarnas kompetens och utveckling. Utbildning är en färskvara, därför tror vi på det livslånga lärandet. ska bli en kunskapsnation av världsklass, och då måste fler ges chansen till god utbildning. Vi har inte råd att inte ta vara på de tillväxtmöjligheter som ligger i ett mer jämställt samhälle. Kvinnors möjligheter till arbete och utveckling är en viktig del av en ny färdriktning för . Ekonomin växer när människor växer. Ökade klyftor ger inte fler jobb och en bättre ekonomisk utveckling. Strävan efter ekonomisk utveckling och ökad jämlikhet är två sidor av samma mynt. Det ska alltid krävas av den enskilde att denne gör rätt för sig efter bästa förmåga. Men var och en ska också veta att samhället fungerar och möjliggör ett bättre liv för alla. Detta är kärnan i vad vi kallar värdeburen tillväxt, en moralisk ekonomisk utveckling. Vår politik innebär satsningar på flera olika politikområden. Miljöproblemen kräver investeringar och tuffa miljökrav. Vi tror på ett modernt arbetsliv där de anställdas intressen står i centrum. Storstäder som bärs fram av en pulserande framtidstro är en viktig ingrediens i bygget av ett modernt och konkurrenskraftigt . Det behövs en ny bostadspolitik som ger en större rörlighet på bostadsmarknaden och blandande bostadsområden. är ett glest befolkat land med behov av snabba miljövänliga transporter. En del i en ny färdriktning för bör vara att nu börja lägga grunden för fungerande snabba järnvägar i . Den som känner att välfärden krackelerar rustar sig för ojämlikhet. Det är det vi kunnat se i vårt land . Den utvecklingen kan aldrig vara ett framgångsrecept. Samhällen som håller ihop, med stor tillit människor emellan, har bättre ekonomisk tillväxt och lägre brottslighet än samhällen med låg tillit. En omfattande generell välfärd ökar tilliten i samhället. behöver en ny färdriktning där alla tillsammans är med och tar ett gemensamt ansvar för att hålla ihop vårt land. De som tjänar allra bäst kan bidra lite mer i ett tufft ekonomiskt läge. Tillsammans kan vi med en aktiv social investeringspolitik prioritera att avskaffa barnfattigdomen, ge fler barn och unga god utbildning och möjligheter till kulturupplever och möjliggöra för fler att komma ut i arbete. Då får vi ett bättre samhälle för alla. Det ekonomiska läget är mycket osäkert. stora beroende av omvärlden gör att det finns betydande risker för en klart försämrad utveckling i vårt land. Vi menar att det måste finnas en beredskap att i ett sådant läge stimulera ekonomin för att hålla uppe den inhemska efterfrågan. Vi kommer därför mycket nogsamt att studera den ekonomiska utvecklingen och är beredda att återkomma med ytterligare insatser om det skulle visa sig nödvändigt. Eftersom vårt förslag till ramar för utgiftsområdena inte har vunnit stöd i kan vi inte yrka bifall till vårt motionsförslag om utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Vi vill dock framföra följande. Utbildning är nyckeln till framtidens jobb och konkurrenskraft, men också till människors frihet att forma sina egna liv. Därför föreslår Socialdemokraterna investeringar om i utbildning och studiestöd. Vi prioriterar utbildning i stället för att som regeringen sänka krogmomsen till en kostnad av . Det enskilt viktigaste för elevernas resultat är att de möter en riktigt bra lärare. Socialdemokraterna investerar därför i lärarna. Lärare ska garanteras kompetensutveckling, det ska vara möjligt för lärare att göra karriär och rektorer ska kunna sätta sitt pedagogiska uppdrag främst. Totalt investerar Socialdemokraterna utöver regeringens nivå för åren 20122015. Socialdemokraternas mål för är att alla elever ska nå målen i . Som ett mål på vägen ska andelen elever i som inte är behöriga att börja på något av gymnasiets nationella program till 2020 halveras från . ska vara bland de tio främsta länderna i matematik, naturvetenskap och läsförmåga och bland de fem främsta länderna när mäter kreativitet. Socialdemokraternas mål för gymnasiekompetens är att alla ska ha en fullständig gymnasieexamen. Som ett mål på vägen ska andelen unga mellan som inte har en gymnasieexamen eller studerar för att få det till 2020 halveras från till . är det av 1824-åringarna som inte avslutat gymnasiestudier och som inte studerar för att göra det. Regeringens mål att andelen 1824-åringar som inte avslutat gymnasiestudier och som inte studerar ska vara högst 2020 är enligt Socialdemokraterna ett alldeles för lågt ställt mål. För att kunna vända utvecklingen i gymnasiet där närmare en fjärdedel av eleverna inte fullföljt utbildningen väljer vi att investera i gymnasieskolan. När regeringen gör en kraftig nedskärning på gymnasieskolan om investerar vi inom utgiftsområde 25 och gör därtill en satsning på gymnasielärarnas kompetensutveckling. Vi anser att staten och kommunerna gemensamt behöver ta fram en strategi för att de nationella målen ska kunna uppnås. De kommuner som är nära eller redan uppnår de nationella målen ska sporras att lyckas än bättre. De kommuner som har långt kvar innan de når de nationella målen ska ges särskilt stöd för att göra det. De skolor som har allra svårast att nå målet att alla elever ska nå målen i skolan behöver utvecklas i snabbast takt. I syfte att attrahera de bästa lärarna till skolor med de största utmaningarna och ge mer betalt till de lärare som i dessa skolor tar på sig ett större ansvar för skolans och elevernas utveckling föreslår Socialdemokraterna att anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet och bemyndigandet under samma anslag ökas med jämfört med regeringens förslag. För att ytterligare stärka kompetensutvecklingen av lärare, särskilt sfi-lärare, och förskolans personal samt skolledare när det gäller det pedagogiska uppdraget i rektorsrollen föreslår Socialdemokraterna att anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal och bemyndigandet under samma anslag ökas med jämfört med regeringens förslag. Möjligheterna till barnomsorg , nätter och måste öka. Det är ett måste med tanke på alla yrkesarbetande föräldrar som arbetar dessa tider. Vi avsätter därför inom utgiftsområde 25 i stimulans för kommuner som ordnar barnomsorg på obekväm arbetstid. När det gäller vuxenutbildning vill vi påminna om vårt förslag att Myndigheten för ska få ett högre förvaltningsanslag om . Bakgrunden är att vi satsar på fler studieplatser inom ramen för . Regeringen skär ned det statliga stödet till vuxenutbildning, inklusive yrkesvux och yrkeshögskoleutbildningar, med jämfört med . Anslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning bör höjas med 1 jämfört med regeringens förslag. Vuxenutbildningen utgör en viktig väg för människor att utbilda sig vidare och få en ny chans på arbetsmarknaden. Ett omfattande kunskapslyft ska ge tiotusentals människor möjlighet att studera på grundskole- och gymnasienivå. Vi vill investera i 20 000 platser till en kostnad av . Socialdemokraterna vill vidare införa ett korttidsstudiestöd för arbetstagare som deltar i kurser inom komvux eller vid folkhögskolor. Studierna kan bedrivas på grundskole- eller gymnasienivå för att uppnå en gymnasieexamen med grundläggande behörighet till högskolan. Stödet ska kunna kombineras med annan branschspecifik utbildning som arbetsgivaren betalar. Stödet ersätter förlorad arbetsförtjänst och uppgår till . satsas, vilket räcker till studier på deltid () för 5 000 personer. Kvalificerade yrkesutbildningar och yrkeshögskoleutbildningar är av stor vikt för att arbetsgivare ska hitta rätt utbildad personal och är ett snabbt sätt för den enskilde att få ett kvalificerat arbete. Vi vill investera i 6 500 platser och avsätter . behöver ett nytt kunskapslyft med stora investeringar för att fler ska få möjlighet till utbildning. Utbildningen inom vuxenutbildning och yrkesvux samt inom ramen för behöver dimensioneras för att motsvara det behov som finns. Vidare vill vi framhålla vikten av insatser för unga. Många människor behöver en möjlighet att kombinera arbete med studier för att höja sin kompetens och ha beredskap för den typ av omställning som arbetslivet ofta kräver, inte minst under lågkonjunkturer. Det ska vara möjligt att studera vid komvux eller på folkhögskola på deltid parallellt med att man arbetar. Studierna kan bedrivas på grundskole- eller gymnasienivå för att uppnå en gymnasieexamen med grundläggande behörighet till högskolan. Det behövs ett tillfälligt kompetensstöd för dem som vill studera vid komvux eller folkhögskolor på deltid, parallellt med sitt arbete. Bemyndigandet för regeringen att för ramanslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning besluta om bidrag till , kvalificerad yrkesutbildning och lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken bör ökas med jämfört med regeringens förslag. Därmed kan staten göra åtaganden för större utbildningssatsningar åren efter 2012. Socialdemokraternas mål är att hälften av 3034-åringarna ska ha genomgått en högre utbildning (högskola och yrkeshögskola) 2020. Det innebär en ökning från dagens . För att nå målen behövs investeringar i utbildning. Det behövs fler platser inom högskolan och . Regeringens mål om att andelen med en eftergymnasial utbildning ska uppgå till mellan är redan uppnått och visar tydligt att har alltför låga ambitioner för den högre utbildningen. Inom den högre utbildningen gör regeringen ett antal omflyttningar av medel, men tillför inga nya resurser för kvalitetshöjningar. Anslaget för bör öka med utöver regeringens förslag . Vi föreslår 8 700 nya högskoleplatser och vill fördela dessa efter de behov som finns på arbetsmarknaden. För denna satsning avsätter vi . Vi ser också ett behov att de nyare universiteten och högskolorna tillförs en större andel av de nya platserna. ska ges i uppdrag att fördela medel till de nya studieplatserna. Vidare anser vi att kvaliteten på högskole- och universitetsutbildningar behöver höjas, särskilt inom samhällsvetenskap och humaniora. Vi vill förbättra kvaliteten och möjligheten till praktik och avsätter därför utöver regeringens förslag för detta ändamål. ska ges i uppdrag att fördela medel för att öka den lärarledda tiden och stimulera studenters möjlighet till praktik inom ramen för sina utbildningar. Anslag m.m. inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, punkt 4 (MP) (MP) anför: har en vision om ett lärande samhälle där vi rustar våra barn och unga med den kompetens som behövs för att de självständigt ska kliva ut i en global värld och etablera sig på sina egna villkor. har större ambitioner än regeringen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Lärandet sätts i centrum för politik. Genom detta särskilda yttrande redovisar jag hur vill se inriktningen på politiken inom området. För att stärka kvalitetsarbetet i svenskt utbildningssystem föreslår en stor satsning på lärarnas karriär-, kompetens- och löneutveckling, en uppvärdering av modersmålet samt en satsning på studie- och yrkesvägledning. Dessa satsningar behövs och ger effekt ute i klassrummen. Detta är en utbildningspolitik som sätter eleven i centrum och hämtar kraft i den tillgängliga forskningen om utbildning och skola. satsning på en samlad karriär-, kompetens- och löneutveckling för lärare omfattar förskola, grundskola, gymnasieskola, vuxenutbildning och folkhögskolornas verksamhet. satsar , vilket är att jämföra med regeringens . Utöver det satsar på insatser för att stärka modersmålsundervisningen och för att stärka studie- och yrkesvägledningen i den svenska skolan. Det är viktigt att notera att regeringen gör mer nedskärningar än satsningar på skolans område. Minskningen av kommunbidraget för gymnasieskolan överstiger de satsningar som görs i statsbudgeten. beklagar den politiken. Dessutom blir konsekvensen att regeringens politik flyttar resurser för skolans utveckling från kommunerna till staten. Att genomföra stora reformer av skolan, som ny skollag, ny läroplan, ny gymnasieskola, legitimationsförfarande, som regeringen gör neddragningar på det finansiella stöd som kommunerna får av staten för att genomföra dess reformer är högst felaktigt. Det är inte bara skolorna i kommunerna som blir drabbade: Även de reformer som genomförs riskerar att bli misslyckade när kommunerna behöver göra besparingar på skolan. Regeringen borde ha fullföljt samtalen med SKL (Kommuner och Landsting) om kommunbidraget för den nya gymnasieskolan och avvaktat till dess att bidraget justerats. En nedskärning om 3 miljarder kommer att få negativa konsekvenser för skolan. Inom den högre utbildningen gör regeringen ett antal omflyttningar av medel men tillför inga nya resurser för kvalitetshöjningar. Inom lärarutbildningen, som regeringen också gjort om, uteblir möjligheterna till exempelvis mer lärarledd tid. däremot tillför 3 miljarder till den högre utbildningen med ambitionen att varje student på varje utbildning ska ha minst tio timmars genomsnittlig lärarledd tid . går fram på en tydlig politik för utbildningsområdet. En politik som får fler människor att växa genom lärande och som ger samhället förutsättningar att utvecklas och förberedas för en nödvändig hållbar omställning, ekonomiskt, socialt och ekologiskt. Anslag m.m. inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, punkt 4 (SD) (SD) anför: Svensk skola står inför en rad olika utmaningar. Från att en gång ha varit en skola i världsklass har resultaten i den svenska skolan försämrats drastiskt . har skolan blivit alltmer stökig, otrygg och segregerad. vill förändra detta och i stället se en skola som kännetecknas av trygghet och studiero, men också av kunskapsförmedling, förbättrade studieresultat samt ordning och reda. vill se en skola som genomsyras av demokratiska värden och respekt för andras åsikter. Kännetecknande för dagens skola är att elever förväntas lära sig på egen hand genom att själva söka information. Traditionella prov ersätts med redovisningar och olika typer av grupparbeten som det blir allt viktigare att lärande måste vara roligt. Lärarrollen har kommit att undermineras och i allt större utsträckning enbart utgöra en organisatorisk funktion som ska uppmuntra fria studier och fritt forskande. För de elever som tidigt kan ta ansvar, som kommer från studievana hem och som är studiemotiverade kan dessa studiemetoder fungera väl. Den kravlösa skolan riskerar dock att missgynna i första hand studiesvaga elever eftersom dessa oftare behöver tydliga ramar och mål för att kunna prestera. , som eftersträvar en likvärdig skola och ett undervisningssystem i internationell toppklass, vill genomföra en rad genomgripande förändringar för att komma till rätta med den mycket allvarliga situation som svensk skola befinner sig i. Vid sidan av en förbättrad lärarutbildning, effektivare styrning och en mer rättvis fördelning av ekonomiska resurser, måste den kravlösa skolan ersättas med en skola som står för kunskapsförmedling och lärarledd undervisning. Den kanske viktigaste åtgärden är att staten återtar huvudmannaskapet för den svenska skolan. Vidare ska det ställas högre krav för att få starta en friskola än vad det gör , och det ska finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en friskola avser att ge. Så länge skolan är kommunaliserad ska kommunerna ges möjlighet att lägga in veto mot startandet av nya friskolor. En lag om ett förbud mot s.k. avknoppning av kommunala skolor bör införas. vill också, i likhet med , förbjuda uttag av vinster från friskolor.