bet · GZ01MJU1 · 2011-12-08 00:00:00 — ska ta sin del av miljöansvaret och gå före på miljöområdet. Vi ska vara först med att använda framtidens miljövänliga teknik. Då krävs investeringar i järnväg och kollektivtrafik, ett nytt klimatinvesteringsprogram och stimulanser av mer miljövänliga bilar. har i årets s.k. rambetänkande (bet. 2011/12:FiU1) ställt sig bakom den ram för utgiftsområde 20 som anges i budgetpropositionen. Beslut om samtliga anslag inom ett utgiftsområde ska enligt budgetprocessens regler fattas genom ett enda beslut. För gäller därmed, under förutsättning att beslutar i enlighet med finansutskottets förslag, att de samlade utgifterna för utgiftsområde 20 inte får överstiga 5 under fortsatta behandling. Vårt förslag inom utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således inte formellt tas upp till behandling utan förändringar. Eftersom beslutet i det första steget av budgetprocessen kommer att ge budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskat avstår vi från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelning inom utgiftsområde 20. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller dock vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 20 borde ha utökats med så som framgår av vår motion (MJ382). Bakgrunden är att vi föreslår en ny registreringsskatt på nya bilar enligt ett system som vi redovisar i motionen. Det bedömer vi kommer att ge en intäkt till staten på . Dessa pengar vill vi använda till ett system med stegvisa miljöbilsbonusar där bilar med lägre utsläpp får en premie. och den industrialiserade världen har ett historiskt ansvar för klimatförändringarna Det är vi i de rika industrialiserade länderna som står för de största utsläppen av växthusgaser och det är de fattiga länderna som drabbas hårdast av klimatförändringarna. Vi vill att FN:s miljöprogram stärks och utvecklas till ett centralt miljöorgan inom FN och även satsa på arbetet som görs inom ramen för FN:s vetenskapliga klimatpanel (IPCC). Nya pengar måste fram för att utvecklingsländerna ska kunna möta klimatomställningen. Vi anser att ska vara pådrivande för att skapa nya internationella finansieringskällor för klimatomställningsåtgärder. Vi föreslår att och tar ett nytt initiativ i klimatförhandlingarna till en internationell klimatinvesteringsgemenskap med länder som ser fördelarna med att ligga i framkant i utvecklingen och som delar oron för de konsekvenser som klimatförändringarna för med sig. En sådan gemenskap skulle kunna få fart på investeringar och omställning genom att inom sig skapa ett gemensamt pris på utsläpp av koldioxid. var i den unika situationen att BNP ökade men utsläppen av växthusgaser minskade. Det politiska åtagandet var då att skapa värdeburen tillväxt och det lyckades. En del var införandet av koldioxidskatt, en annan investeringar. När sammanfattade de lokala stödprogram som då fanns (Klimp och Lip) fann myndigheten att dessa minskat utsläppen av växthusgaser med . Det motsvarar två tredjedelar av den svenska utsläppsminskningen dessa år och det bevisar att politiska investeringar är nödvändiga och framgångsrika. Vi vill införa ett nytt system med stöd för lokala klimatinvesteringar om 20122015, alltså . Stöd till lokala klimatinvesteringar ska kunna sökas förutom av kommuner även av företag, ideella organisationer eller i kombinationer av dessa. Huvudinriktningen ska vara åtgärder för energieffektivisering och för ökad produktion och konsumtion av förnybar energi. Vi tror att försöksprojekt och pilotanläggningar för att stimulera nya innovationer och idéer ska ha en viktig del av anslaget. Vi tror också att det nya stödet kan vara lösningen för att få fart på biogasproduktionen där tillgången inte hängt med en stark efterfrågan. Grundproblemet är brist på nya investeringar och vi tror att ett lokalt klimatinvesteringsprogram kan få fart på utvecklingen. Områden där gamla industrier lämnat efter sig gifter i marken är ett reellt miljöhot mot människor och natur. Kunskaperna och erfarenheterna kring detta miljöproblem har växt, och av den årliga lägesbeskrivningen av saneringsarbetet som lämnade till regeringen framgår att verket föreslår en ökning av anslaget . Främst på grund av nya rättsfall som innebär att staten sannolikt kommer att få ta en större del av kostnaden för saneringarna. Vi menar därför att det behövs en ny modell för att klara de ökade kostnaderna för sanering av förorenade områden. Det är inte rimligt att staten och kommunerna ska stå för kostnader som förorenare orsakat. Vi anser heller inte att den försäkringslösning som finns fungerar tillfredsställande. I stället bör det utredas om en avgift kan tas ut på miljöfarlig verksamhet och sedan placeras i en fond som kan betala kostnader i de fall där förorenaren inte kunnat ställas som ansvarig. I den statliga budgeten sänktes anslaget för skydd av värdefull natur med ca , vilket är av anslaget. kunde regeringen genom att lägga ihop olika budgetposter och jämföra det med en av dem i den föregående budgeten påstå att anslaget hade ökat med , trots att det i praktiken enbart ökat med . Regeringens strategi att låta byta till sig skog för skydd är otillräcklig. Det som regeringen kallade för det ojämförligt största steget för skydd av skogen har visat sig ta , och räknar med att den bytesmark som har att spela med inte räcker till för att nå de uppsatta målen till 2014. Regeringen måste ta situationen för den biologiska mångfalden i den svenska skogen på större allvar, i linje med de beslut som togs på det internationella toppmötet om biologisk mångfald i . Vi vill förstärka anslaget för skydd av värdefull natur med . Vi föreslår att anslaget ökas med för vart och ett av åren 2012, 2013, 2014 och 2015. Vi vill också se över de resurser länsstyrelserna har för att kartlägga värdefulla skogar för att se om de kan omprioritera. I regeringens proposition finns ett förslag om en supermiljöbilspremie. Premien kommer dock bara att gynna människor som har råd att köpa mycket dyra miljöbilar. Reformen skapar som vi bedömer det ett otillräckligt omställningstryck. Anslaget bör därför minskas med . Vi vill i stället satsa under ett nytt anslag: Miljöbilsbonus. Vi föreslår ett system med stegvisa miljöbilsbonusar där bilar med lägre utsläpp får en premie. Den lägsta bonusen på ska ges från koldioxid per kilometer (den nuvarande miljöbilsdefinitionen), och sista steget (mindre än koldioxid per kilometer) ska innebära samma bonus som regeringens supermiljöbilspremie, . Systemet bör justeras vid förändringen av miljöbilsdefinitionen 2013 så att bonus endast betalas ut för miljöbilar enligt den nya definitionen. Man bör även införa en registreringsskatt för bilar med koldioxidutsläpp över en viss nivå. Vi föreslår ett system där registreringsskatten ska gälla i steg om och högst vara . Den neutrala zonen föreslås ligga på koldioxid per kilometer. Maximal skatt ska gälla för bilar över koldioxid per kilometer. Vi bedömer att systemet kommer att bli statsfinansiellt kostnadsneutralt. Systemet bör gälla samtliga bilar som nyregistreras i . Regeringen bör se över möjligheten att på olika sätt uppmuntra fler bilägare att byta ut sin gamla bruksbil mot en trafiksäker och miljövänlig nyare bil. Efter borttagandet av bilskrotningspremien saknas en morot för enskilda att skrota sin äldre miljöskadliga bil. De nuvarande reglerna för skrotning av uttjänta bilar lägger kostnadsansvaret för bilskrotningen på biltillverkarna, men systemet ger inte tillräcklig drivkraft för människor att ta ansvar för att bilskrotningen ordnas. Eftersom alla kostnader för transporten av uttjänta bilar, oftast fordon i väldigt dåligt skick, läggs på den enskilda bilägaren finns inte tillräckliga incitament för bilägarna att transportera sina bilar till skrotning. Systemet med bilskrotningspremien visade sig vara ett mycket effektivt sätt att få bilägare att ta ansvar för sina gamla fordon. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, punkt 3 (MP) (MP) anför: har fantastiska möjligheter att genom klimatsmarta investeringar skapa många nya arbetstillfällen, forma ett hållbart samhälle och bygga starkare . vision är ett förnybar energi, energieffektiva bostäder och snabba och punktliga järnvägstransporter. Den ekonomiska oron omkring oss gör det än viktigare att göra framtidsinvesteringar som både löser ekonomiska problem på kort sikt och miljöproblem långt in . Det osäkra ekonomiska läget i vår omvärld ökar trycket på alla politiska partier att tydliggöra vilka prioriteringar man gör för att bygga ekonomin stark även på . I det gröna alternativet till regeringens budgetförslag presenterar vi därför åtgärder för mer framtidstro och bättre fördelning av de gemensamma resurserna. För oss gröna är det självklart att göra effektiva statsfinansiella prioriteringar. Inom det reformutrymme som vi har måste vi prioritera långsiktiga investeringar. Dessutom måste vi minska klyftorna i samhället genom att omfördela inom ramen för skattesystemet. Vår budgetmotion håller fokus på investeringar som betalar sig både nu och . Ökad kvalitet i skolan och investeringar som tar oss till ett klimatsmartare samhälle är områden som är särskilt viktiga för oss. Det finns knappast någon bättre investering än kunskap. Varje krona som vi lägger på skolan kommer att betala sig . Det här är investeringar som ger utrymme för nya idéer att växa fram och för svenska innovationer att industrialiseras. Det kräver också en företagarpolitik där alla som bär på idéer till företag får möjlighet att förverkliga dem och där små företag får växa. En annan viktig komponent i den gröna ideologin är ansvaret för att hålla ihop samhället, att ge en hjälpande hand till dem som är sjuka eller som riskerar att hamna utanför samhället. I den gröna budgeten föreslår vi en kraftigt förbättrad sjukförsäkring. Vi tar också de första stegen till att avskaffa en av de värsta skamfläckarna i det svenska samhället, den växande gruppen barn som lever i fattiga familjer. Vi kan välja mycket i livet, men inte i vilken familj vi föds in i. För är budgetöverskott och varsamhet med statens finanser inte målet med politiken. Det är ett verktyg för att skapa ett hållbart samhälle med mindre klyftor och god miljö. Ett samhälle som vi med gott samvete kan lämna över till kommande generationer. har en nyckelroll i miljömålsarbetet. Verket bör få ansvar för samordningen och genomförandet av en rad av de åtgärder som föreslog i sin utvärdering av miljömål är det bråttom! Verket har också en nyckelroll som part vid tillståndsprövning av miljöfarliga verksamheter. Vi vill därför att anslaget för ökas med 2012 för att därefter trappas upp stegvis. anser att miljöövervakning är av väsentlig betydelse för uppföljningen av den faktiska utvecklingen i miljön. De bidrag som ges för att stödja engagemanget i ideella miljöorganisationer är mycket kostnadseffektiva satsningar. Sammantaget vill vi öka anslaget för miljöövervakning med . vill se en kraftsamling för att hejda förlusten av biologisk mångfald och utarmningen av våra ekosystem. Vi vill vända på trenden med minskade och urholkade anslag för skydd av biologisk mångfald, särskilt i skogen. har en nollvision för avverkning av oersättliga nyckelbiotoper. Vi prioriterar ett kraftigt ökat skydd av resterna av gammelskog. Vi vill också se en större miljöhänsyn i det konventionella skogsbruket och mer hyggesfritt skogsbruk. Därutöver vill vi satsa på sjöar, vattendrag, våtmarker och annan särskilt värdefull natur. När allt mer natur skyddas behövs också mer resurser för skötseln av skyddade områden. Sådan naturvårdsskötsel är kraftigt eftersatt . För ett antal av våra hotade arter behövs också mer specifika bevarandeinsatser, både i och utanför skyddade områden. Arbetet med åtgärdsprogram för hotade arter har därför stor betydelse om vi ska kunna nå miljömålet Ett rikt växt- och djurliv. Av dessa skäl vill vi öka anslaget för åtgärder för värdefull natur med 2012 med en stegvis upptrappning kommande år. Kemikaliebelastningen riskerar både vår hälsa och vår reproduktion. behöver därför en mer offensiv politik för en giftfri vardag, till skydd för både människor och miljön. För att möjliggöra sanering av förorenade områden som Phylatteriontomten i , i , sågverksområdet i och dussintals andra förgiftade platser i kommuner runt om i vill vi höja anslaget för sanering och återställning av förorenade områden med 2012 för att också därefter ligga på den nivå som bedömts som nödvändig av Miljömålsberedningen. föreslår att användningen begränsas eller förbjuds helt när det gäller några av de farligaste ämnen som förekommer i vår vardag, med speciellt fokus på att skydda barn. Vi vill satsa totalt nästan på bl.a. en minskad spridning av miljögifter och genom att öka anslagen till Kemikalieinspektionen och . föreslår en intensifiering av åtgärder för att minska spridningen av miljögifter. Vi föreslår en ökning av Kemikalieinspektionens anslag med för att bl.a. genomföra åtgärder från Miljömålsberedningens förslag, införa förbud mot farliga ämnen, intensifiera EU-arbetet, förstärka tillsynen och arbeta aktivt med praxisbildning. föreslår en minskning av anslaget för supermiljöbilspremien med jämfört med regeringens förslag. anser att det nu är dags att ersätta miljöbilssystemet med ett system som kan skynda på omställningen av den svenska bilparken. Systemet bör bygga på att bilar som släpper ut lite koldioxid får en bonus som bekostas av bilar som släpper ut mycket koldioxid. Samtliga bilar som säljs i graderas enligt en skala beroende på energiåtgång och bränsle. På de klimatvärsta bilarna läggs en avgift som sedan minskar med minskad klimatpåverkan. På samma sätt får de allra koldioxidsnålaste bilarna en hög bonus och de något mindre snåla bilarna får en mindre bonus. Eftersom inför ett annat system för att stimulera bränslesnåla bilar fasas regeringens fordonsskattebefrielse för miljöbilar ut. Vi anpassar också förmånsbeskattningen till vårt förslag. Därför vill vi avskaffa det nuvarande systemet och i stället koldioxidrelatera beskattningen. En komponent som styr mot förnybara bränslen, likt dagens nedsättning för gas- och elbilar, kommer att finnas kvar i vårt system. Behovet av insatser från () kommer att öka framöver, i takt med klimatförändringen och konsekvenserna av dem, bl.a. översvämningar. föreslår därför en höjning av anslag med . Gamla vrak är tickande miljöbomber i våra havsområden, särskilt på . Vi vill också påbörja sanering av förorenade havsområden, inklusive skeppsvrak. Därför föreslår vi en ökning av anslag 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö med . Regeringens satsning på hållbara städer har haft vissa förtjänster. Det har dock varit ett smalt program som inte räckte till för att fullt ut ersätta det tidigare Klimatinvesteringsprogrammet. Det var också alltför tidsbegränsat. Vi tycker att det tidigare Klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) var framgångsrikt och att det ska drivas vidare och utvecklas. Klimp var också viktigt för t.ex. utbyggnaden av biogas. vill underlätta investeringar i ökad produktion och distribution av biogas för att öka möjligheten att köra bilar på biogas. Produktion och distribution av biogas är inte minst viktigt för att kombinera möjligheterna till utveckling, företagande och hållbara transporter på landsbygden. Stödet ska ha tonvikt på statlig medfinansiering av kommunernas investeringar i biogasprojekt. Det finns ett väldigt starkt tryck i många kommuner för att biogas ska finnas tillgänglig för det ökande antalet biogasfordon.Vi vill göra en nystart för Klimp som ger kommuner, företag och andra aktörer ekonomiska möjligheter att satsa på klimatvänlig teknik. På detta satsar vi 20122014. Skogsmiljöer är våra till ytan mest omfattande ekosystem. En stor del av biologiska mångfald finns i skogen. är drygt 2 000 av den svenska skogens arter hotade. Trots det har en mycket liten andel skyddad skog, såväl ur ett internationellt som ur ett biologiskt perspektiv. Mängden skog med höga naturvärden, i första hand gammelskog, minskar snabbt och vi har för lite sådan skog för att kunna säkra den biologiska mångfalden där. Skogsskyddet dras i långbänk. vill se en kraftsamling för att hejda förlusten av biologisk mångfald och utarmningen av våra ekosystem. Anslagen har inte höjts för att kompensera de ökade kostnaderna per hektar skyddad natur. har vidare påpekat att det blir kringkostnader för genomförandet av de markbytesaffärer med mark från i första hand som regeringen har beslutat om. Dessa kringkostnader uppskattas till 2012 och 2013, samt 2014. har påpekat att utgifterna belastar anslag 1:16 Skydd av värdefull natur. Får verket inte kompensation kommer det att gå ut över ersättningen till markägare för t.ex. köp av skyddsvärd skog. Det innebär att oersättliga värden kommer att skövlas i våra skogar, och att markägare som vill skydda sin skog får vänta på sin ersättning från staten. I praktiken blir det också ännu en kraftig neddragning i tempot för skyddsarbetet. anser att arbetet med skyddet av områden med höga naturvärden måste intensifieras. har en nollvision för avverkning av oersättliga nyckelbiotoper. Vi prioriterar ett kraftigt ökat skydd av resterna av gammelskog. Vi föreslår därför en ökning av anslag 1:16 Skydd av värdefull natur med 2012 med en stegvis upptrappning kommande år. Större delen av den fordonsflotta som kommer att rulla på våra vägar är redan inköpt. Vi vill ge en möjlighet för ägare till konventionella bilar att konvertera till ett annat driftsätt. Vi vill under 20122014 införa en konverteringspremie för byte från bensin till förnybara drivmedel eller annat driftsätt. Premien bör vara ca för byte från bensin till etanol och ca för byte till biogas eller annat driftssätt. Vi vill också se över fordonsbeskattningen så att konverterade fordon får en mer förmånlig beskattning. För detta avsätter vi under ett nytt anslag: Stöd efterhandskonvertering. Äldre tvåtaktsmotorer i båtar släpper ut ungefär en tredjedel av bränslet oförbränt i luft och vatten. finns det ca 210 000 tvåtaktsutombordsmotorer av traditionell typ, vilket motsvarar av alla båtmotorer i . För att påskynda utbytet av dessa motorer föreslår vi en skrotningspremie på per motor. Villkoret för att få premien ska vara att en fungerande tvåtaktsmotor byts in vid köp av en ny miljöanpassad motor och att säljaren har ett bra sätt att skrota de gamla motorerna på. För detta avsätter vi . Genom både UNFCCC och Kyotoprotokollet har och andra rika länder förbundit sig att finansiera utsläppsminskningar och anpassning till klimatförändring i fattiga länder. Regeringen föreslår i årets budgetmotion att av biståndet används till detta ändamål, dvs. investeringar i utsläppsminskningar och anpassning i syd. anser att detta innebär en urholkning av biståndet och enprocentsmålet. För oss är det en självklarhet att allt bistånd ska vara klimatsäkrat, men det är viktigt att dess främsta syfte är att bekämpa fattigdom. Förhandlingar pågår fortfarande om en ny global överenskommelse för att minska människans klimatpåverkan och anpassa samhället till den klimatförändring som är ofrånkomlig. I dessa förhandlingar utgör finansiering av utsläppsminskningar och anpassning till klimatförändring i syd en viktig del, och det är uppenbart att det finansiella behovet är mycket stort uppskattningar varierar . EU:s andel av en sådan finansiering anses behöva vara , alltså uppgå till åtminstone . En del bedömare anser att behovet är betydligt större av BNP eller mer. Detta belyser det orimliga i att använda biståndsanslag till klimatåtgärder i fattiga länder. vill i stället lägga nästan på internationella klimatåtgärder i ett separat anslag i budgeten samt återföra de pengar regeringen tar från fattigdomsbekämpning och övrigt bistånd. inrättar därför ett anslag för klimatsatsningar utanför biståndsramen under utgiftsområde 20 och avsätter under anslaget. Anslaget ska höjas gradvis . För att säkra ökade medel till internationella klimatinvesteringar vill vi öronmärka de nya intäkter som får genom auktioneringen av utsläppsrätter till detta ändamål. vill också att ska verka internationellt för att få till stånd nya medel och finansieringsformer för internationella klimatåtgärder. Regeringen i och andra länder har inte tagit hotet om klimatförändringar på allvar. Utsläppen är redan så stora att klimatet har ändrats. Det måste vi anpassa oss till. Myndigheter och företag behöver säkra viktig infrastruktur. Klimat- och sårbarhetsutredningen (SOU 2007:60) redovisade en rad risker och föreslog också omfattande åtgärder. Regeringen har nöjt sig med kartläggningar och kunskapsuppbyggnad. Detta är nödvändigt, men helt otillräckligt. satsar fördelade på klimatanpassningsåtgärder, som vi kallar "Klimatanpassningsmiljarden", som ska administreras av via länsstyrelserna, där kommuner kan ansöka om bidrag för klimatanpassning, exempelvis åtgärder mot extrema väderhändelser som översvämningar och långsiktiga klimatförändringar. För att markera vikten av att konkreta åtgärder påbörjas föreslår vi ett nytt anslag: Åtgärder för klimatanpassning. Vi föreslår att anvisas under anslaget 2012 och 2013 och 2014. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, punkt 3 (SD) (SD) anför: är ett Sverigevänligt parti. Vi har idémässigt låtit oss inspireras av såväl socialkonservatismen som delar av den svenska folkhemstanken. Syftet är att kombinera principen om grundläggande social rättvisa med traditionella värdekonservativa idéer. Det övergripande målet med politik är att skapa ett välmående samhälle ett folkhem präglat av trygghet, harmoni och solidaritet. Erfarenheter från vår historia och vår omvärld visar att de viktigaste faktorerna för att kunna skapa ett sådant samhälle är småskalighet, en fungerande rättsstat, en stark gemensam identitet och grundläggande social rättvisa. Några nyckelord i partiets politik är förvaltarskap, stabilitet, trygghet, kontinuitet och omtanke. Vårt är ett land som är präglat av hänsyn och trygghet, ett land där medborgarna känner samhörighet och därigenom en naturlig tillit till andra medborgare. Vi söker bygga ett land där frihet och öppenhet är ledord för alla och där det svenska kulturarvet värnas. Det är ett land där vårt folkhem är byggt på en gemensam värdegrund och på svenskarnas rätt att utveckla sin kultur på egna villkor. I vårt förs en ansvarsfull invandringspolitik. I vårt betonas tidigare generationers samlade kunskap och erfarenhet från en generation till en annan. ser människan som en del av naturen och inser att vi är helt beroende av denna för att kunna fortsätta vår existens på jorden. Förutom att förse oss med de mest nödvändiga förutsättningarna för vårt livsuppehälle såsom mat, vatten och syre, så tror vi också att de skönhetsvärden som finns inbäddade i naturen är nödvändiga för att fylla våra själsliga behov och möjliggöra en hög livskvalitet. betraktar merparten av dagens miljöproblem som en konsekvens av att samhället inte i tillräckligt hög grad låtit sig vägledas av den konservativa principen om ett varsamt framåtskridande. Försiktighetsprincipen är således central inom miljöpolitik både när det gäller att förhindra uppkomsten av nya miljöproblem och när det gäller valet av metoder för att motverka de redan befintliga problemen. Förvaltarskapstanken, dvs. strävandet efter att inte lämna över vår hembygd, vårt land, vår kontinent och vår planet i ett sämre skick till våra barn än vad de befann sig i när vi tog över ansvaret för dem av våra föräldrar, är central för politik inom alla områden, men är kanske särskilt vägledande inom just miljöområdet. Slutmålet för vår miljöpolitik är ett ekologiskt hållbart samhälle. strävan mot det ekologiskt hållbara samhället ska inom exempelvis landsbruket uppfattas som minsta möjliga miljöpåverkan per producerad enhet och måste uppnås både med beprövade metoder och med modern teknologi.