bet · GZ01FiU1 · 2011-11-15 00:00:00 — I motion Fi241 yrkandena 3 i denna del, 6 och 10 anför motionärerna bl.a. att nuvarande nedsättning av socialavgifter för unga är en ineffektiv nedsättning som bör slopas. Motionärerna anför att det är i småföretagen som de flesta nya jobben sannolikt kommer . företagare anser att den höga arbetsgivaravgiften är ett av de största hindren för att nyanställa. Därför föreslås att arbetsgivaravgiften sänks på en lönesumma upp till maximalt ca . En motsvarande nedsättning av egenavgiften görs för egenföretagare. Kostnaden för reformen beräknas till ca . Vidare föreslås att arbetsgivaravgiften, förutom pensionsavgiften, ska avskaffas helt för företag som anställer unga arbetslösa . Kostnaden för reformen beräknas till . I motion Fi242 yrkande 4 delvis vill motionärerna bl.a. återställa regeringens socialavgiftssänkning på och halva nedsättningen av arbetsgivaravgiften för ungdomar. Det medför ökade inkomster med . De vill i stället satsa på småföretagande, och den modell som bedöms ge flest jobb för pengarna är införandet av en permanent arbetsgivaravgiftsrabatt för de tio första anställda. Kostnaden för reformen beräknas till . De vill vidare införa anställningsformen lärling och befria den från arbetsgivaravgift. Förslaget innebär en befrielse från arbetsgivaravgiften för den som anställer en lärling och beräknas kosta . I motion Fi243 yrkande 3 i denna del framhålls bl.a. att den nuvarande nedsättningen av arbetsgivaravgiften för ungdomar bör avskaffas. Denna nedsättning är en ineffektiv åtgärd som har en mycket begränsad effekt på sysselsättningen. framhåller vikten av att det finns ett samband mellan socialförsäkringsförmåner och socialavgifter liksom att avgifter i möjligaste mån bör betalas för eller av den som omfattas av socialförsäkringssystemet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om förändrade nivåer i socialavgifterna. Utskottet har inget att invända mot att procentsatsen för förskott av egenavgifterna höjs från till . Utskottet anför att det så sent som genomfördes en sänkning av avgiftsuttaget för ung arbetskraft. Sänkningen har ökat incitamenten för arbetsgivare att anställa ungdomar och även att behålla unga i arbete och har således bidragit till ökad sysselsättning bland ungdomarna. Utskottet anser inte att nedsättningen ska avskaffas eller halveras, vilket skulle göra det dyrare att anställa unga eller behålla unga i arbete. Utskottet noterar även att det gjordes en generell nedsättning av socialav-gifterna . minskades egen-avgifterna inom vissa ramar för enskilda näringsidkare och delägare i han-delsbolag . Utskottet är inte berett att ställa sig bakom övriga förslag om förändringar i avgiftsuttagen. Utskottet avstyrker de aktuella motionsförslagen. Omräkning av koldioxid- och energiskattesatserna m.m. kommer regeringen att räkna upp skattesatserna på bränslen och skattesatserna på el . föreslår i motion Fi241 yrkande 3 delvis och yrkande 23 delvis att koldioxidskatten höjs med utöver indexuppräkningen 2012. Det motsvarar på bensinpriset. Höjningen ger i ökade skatteintäkter. föreslår även att torv beläggs med koldioxidskatt. Skatten beräknas ge . föreslår i motion Fi242 yrkande 1 delvis att energiskatten på hushållens el sänks med per kWh till en kostnad av . I motionen föreslås också att återbetalningen av koldioxidskatten på diesel för jord- och skogsbruksmaskiner höjs med /liter som de tidigare beslutade sänkningarna av återbetalningen inte genomförs. Kostnaden beräknas till . föreslår i motion Fi243 yrkande 3 delvis höjda bensin- och dieselskatter med ca respektive per liter. Höjningen beräknas ge i ökade intäkter. I motion T459 yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att busstrafiken inte ska belastas med ökad skatt på drivmedel när skatten på diesel höjs. Utskottet delar regeringens bedömning att en indexuppräkning bör ske av energi- och koldioxidskatter på bränslen och av energiskattesatserna på el. Utskottet gör i övrigt bedömningen att det för det kommande budgetåret inte finns behov av ytterligare förändringar av energi- och koldioxidskatterna på bränslen eller av energiskatten på el, inte heller av återbetalningen av koldioxidskatt på diesel i arbetsmaskiner. Utskottet vidhåller att skattebefrielsen för torv bör behållas eftersom torv annars skulle förlora en del av sin konkurrensfördel i den handlande sektorn (jfr yttr. 2009/10:SkU1y s. 35). Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Energiskatt på el i norra Regeringen bedömer att den lägre energiskattesatsen på el, som gäller för förbrukning i hushålls- och servicesektorerna i vissa kommuner i norra , bör kvarstå i nuvarande form. För att stimulera en ökad användning av biodrivmedel bör enligt regeringens bedömning en skattebefrielse för låginblandning även fortsättningsvis gälla upp t.o.m. 6,5 volymprocent biodrivmedel i bensin och upp t.o.m. 5 volymprocent biodrivmedel i diesel. Skattebefrielsen bör åstadkommas på samma sätt som skett på detta område, dvs. genom särskilda dispensbeslut som bör gälla fr.o.m. . Fortsatt befrielse från koldioxidskatt och energiskatt bör enligt regeringens bedömning även ges genom dispensbeslut för E85 och andra höginblandade biodrivmedel och för biodrivmedel helt utan fossilt innehåll. föreslår i motion Fi243 yrkande 3 delvis ytterligare skattebefrielse för låginblandning av biodrivmedel till en kostnad av . Utskottet delar regeringens bedömning av den fortsatta skattebefrielsen av biodrivmedel och avstyrker motionsförslaget om en utökad skattebefrielse. Skatt på alkohol och tobak Av hälsopolitiska skäl och som en delfinansiering av reformambitioner inom skatteområdet höjs skatten på cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak och tuggtobak med . Skatten på snus höjs med . Höjningen av skatten på tobak beaktar även förändringen i KPI . Mot bakgrund av att hushållens köpkraft ökat och den relativt stabila utvecklingen av oregistrerad konsumtion av cigaretter bedöms den föreslagna höjningen kunna ske utan risk för oväntat stora ökningar i den oregistrerade konsumtionen. Ändringarna träder i kraft . Skattehöjningen beräknas öka skatteintäkterna med . De totala skatteintäkterna 2012 från tobaksskatten beräknas till . Socialdemokraterna föreslår i motion Fi240 yrkande 3 delvis och yrkande 24 höjd skatt på alkohol med . föreslår i motion Fi243 yrkande 3 delvis likaledes höjd skatt på alkohol med . Utskottet anser att den föreslagna höjningen av tobaksskatten är väl avvägd och inte nämnvärt bör påverka omfattningen av den illegala införseln eller resandeinförseln av cigaretter. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsförslagen om höjd alkoholskatt. Utvidgade möjligheter till återbetalning av vägavgift m.m. Regeringen bedömer att vägavgift bör återbetalas med ett belopp motsvarande den del av avgiften som motsvarar antalet återstående dagar för vilka avgift har betalats. Återbetalning bör kunna ske även för avgift som betalats för månad eller vecka till skillnad mot nuvarande begränsning till årlig avgift. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Åtgärderna om ändrade regler för återbetalning av vägavgift beräknas minska skatteintäkterna med 2012 (halvår) och därefter med . Socialdemokraterna föreslår i motion Fi240 yrkande 3 delvis och yrkande 22 att en avståndsbaserad vägslitageskatt för tunga lastbilar införs . Skatten beräknas generera på helårsbasis. I motionen föreslås också att en registreringsskatt för motorfordon införs som finansierar en ny miljöbilsbonus (yrkande 3 delvis och yrkande 23). Förslag om införande av en avståndsbaserad vägslitageskatt lämnas också i kommittémotionerna Sk361 yrkande 19 (S) och T429 yrkande 13 (S). begär i motionerna Fi241 yrkande 22 och i kommittémotion T472 yrkande 13 ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag om en kilometerskatt för lastbilar . I partimotionen föreslås vidare (yrkande 3 delvis och yrkande 23 delvis) att den nuvarande fordonsskattebefrielsen för miljöbilar fasas ut och 2012 ersätts av en avgiftsfinansierad snålbilstrappa där bilar som släpper ut lite koldioxid får en bonus som bekostas av bilar som släpper ut mycket koldioxid. föreslår i motion Fi243 yrkande 3 delvis att personer med låga inkomster och personer som bor i glesbygd kompenseras för höjda drivmedelsskatter i form av bl.a. ytterligare sänkt fordonsskatt i glesbygdskommuner, sänkt fordonsskatt för bussar och sänkt fordonsskatt vid efterkonvertering av äldre fordon. föreslår vidare i motion T459 yrkande 14 att skatten på trafikförsäkringspremien för bussar avskaffas, vilket innebär i minskade kostnader för busstrafiken. Slutligen föreslås att fordonsskatten för tunga bussar sänks till nivå, vilket innebär i minskade skatteintäkter (yrkande 15). Utskottet delar regeringens bedömning om en kommande utvidgning av möjligheten till återbetalning av vägavgift. Utskottet anför att fordonsskatten för personbilar är nedsatt i vissa kommuner i norra och att beslut om förändringar i bränslebeskattningen också innebar en ökad koldioxidrelatering av fordonsskatten. Beslutet innebär att energiskatten på dieselolja höjs i två steg och med sammanlagt per liter. För att delvis kompensera den tunga vägtrafiken sattes fordonsskatten för tunga lastbilar och tunga bussar till miniminivåerna enligt Eurovinjettdirektivet (dir.1999/62/EG) för tunga fordon. Utskottet hänvisar till att utskottet tidigare avstyrkt motionsförslag om en kilometerskatt eftersom systemet bedömts vara dyrt att administrera både för företagen och för och att utskottet tidigare också avstyrkt förslag om nybilsskatt/nybilsbonus, sänkt fordonsskatt på landsbygden, sänkt fordonsskatt för tunga bussar och om att slopa skatten på trafikförsäkringspremier för bussar. Utskottet vidhåller sin uppfattning och avstyrker de aktuella motionerna. Socialdemokraterna föreslår dels i partimotion Fi240 yrkande 3 delvis och yrkandena 25 och 26, dels i kommittémotion Sk361 yrkandena att skatt på handelsgödsel återinförs motsvarande , att skatt på fluorerade gaser införs motsvarande och att bekämpningsmedelsskatten differentieras utifrån medlens farlighet för miljö och hälsa. föreslår i motion Fi241 yrkande 3 delvis och yrkande 23 delvis att en flygskatt införs med ca per enkel resa inrikes och i och utanför . Skatten beräknas ge i intäkt 2012. I motionen föreslås också att en skatt på fluorerade gaser införs motsvarande , att skatten på kväve och kadmium i handelsgödsel återinförs motsvarande , att skatten på bekämpningsmedel höjs motsvarande och att skatt på avfallsförbränning återinförs motsvarande samt att effektskatten på kärnkraftverk och fastighetsskatten på vattenkraftverk höjs med respektive . föreslår i motion Fi243 yrkande 3 delvis att en skatt på inrikesflyg införs i form av en schabloniserad start- och landningsavgift på . Skatten beräknas ge . I motionen föreslås också att skatt på handelsgödsel återinförs motsvarande och att effektskatten på kärnkraftverk höjs med . avstyrker i sitt yttrande samtliga motioner och hänvisar i yttrandet till sin tidigare behandling av dessa frågor. Sänkt skatt på restaurang- och cateringtjänster Regeringen föreslår att mervärdesskattesatsen för restaurang- och cateringtjänster sänks från till fr.o.m. . Sänkningen gäller inte för tillhandahållande av spritdrycker, vin och starköl. Det tydliggörs att restaurang- och cateringtjänster inte utgör sådant hushållsarbete som kan ge HUS-avdrag. Regeringen anser att förenklad tillämpning och minskad administrativ börda utgör tungt vägande skäl för att sänka den mervärdesskattesats som gäller för restaurang- och cateringtjänster till samma nivå som för livsmedel. Effekterna på effektiviteten, sysselsättningen och på de administrativa kostnaderna förväntas bli gynnsamma om förslaget genomförs. Minskningen av de administrativa kostnaderna för företagen beräknas uppgå till . Den sammantagna varaktiga sysselsättningen i ekonomin beräknas öka med knappt 6 000 helårsarbetskrafter. Av denna varaktiga sysselsättningsökning utgörs knappt 3 500 av nyanställda (helårsarbetskrafter) inom restaurang- och cateringbranschen av personer som kommer från strukturell arbetslöshet. Ett av de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik är en varaktigt högre sysselsättning. Restaurang- och cateringbranschen är relativt småskalig och arbetsintensiv. Hotell- och restaurangbranschen är också en bransch där en relativt stor andel av de anställda är unga. Även om beräkningarna av sysselsättningseffekten är behäftade med viss osäkerhet anser regeringen att den effekten, framför allt i en bransch med stor andel unga, tillsammans med övriga gynnsamma samhällsekonomiska effekter utgör ytterligare skäl för att genomföra förslaget. Ändringarna träder i kraft . Sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster beräknas minska skatteintäkterna med 2012 och varaktigt med . Åtgärdens självfinansieringsgrad bedöms vara . Socialdemokraterna yrkar i motion Fi240 yrkande 3 delvis och yrkande 9 och i kommittémotion Sk361 yrkande 15 avslag på förslaget om sänkt skatt på restaurang- och cateringtjänster. Enligt motionen är sysselsättningseffekten av sänkt restaurangmoms sannolikt överskattad och förslaget är därmed ett slöseri med skattemedel. prioriterarför 2012, enligt motion Fi241 yrkande 3 delvis och yrkande 23 delvis, inte frågan om sänkt restaurangmoms. är positivt till att gynna tjänstesektorn men väljer att i årets budget prioritera de investeringar som ger mest jobb och framtidstro. avvisar i motion Fi242 yrkande 4 delvis förslaget om sänkt restaurangmoms. avvisar i motion Fi243 yrkande 3 delvis förslaget om sänkt restaurangmoms. Sänkningen är enligt motionen oansvarig och ett slöseri med skattebetalarnas pengar. använder samma budgetutrymme för ett treårigt program för generationsväxling i arbetslivet. tillstyrker regeringens förslag om sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster eftersom förslaget bedöms ha gynnsamma effekter på sysselsättningen, förenklar tillämpningen och minskar företagens administrativa kostnader genom att skattesatsen för dessa tjänster sänks till samma nivå som för livsmedel. Det är dessutom positivt ur konkurrenssynpunkt då den nuvarande differentieringen av skattesatsen har missgynnat företag som säljer restaurang- och cateringtjänster jämfört med företag som säljer livsmedel och s.k. hämtmat. Utskottet noterar att regeringen noga kommer att följa reformens effekter på priser och sysselsättning m.m. och att flera myndigheter, bl.a. , har fått ett sådant uppdrag. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna i motsvarande delar. Regeringen föreslår att ett schablonbeskattat sparande för vissa direktägda finansiella instrument, benämnt investeringssparkonto, införs. För att beskattningen av kapitalförsäkringar ska vara neutral i förhållande till beskattningen av investeringssparkonto föreslås också ändrade regler för bl.a. beräkning av kapitalunderlaget för kapitalförsäkringar och en höjning av avkastningsskatten för kapitalförsäkring. Sparande i aktier och andelar i investeringsfonder är en vanlig form av sparande. Reglerna för att beräkna vinst och förlust vid avyttring är komplicerade. Det kan vara tidsödande för enskilda att göra denna beräkning och många gör fel, vilket sannolikt leder till ett skattebortfall för staten. Regleringen medför vidare en inlåsningseffekt, till nackdel för såväl de enskilda spararna som för konkurrensen på den finansiella marknaden. Ett sätt att helt eller delvis lösa dessa problem är att införa en schablonbeskattad sparform för finansiella instrument, investeringssparkonto. Schablonbeskattningen innebär att den enskilde inte beskattas utifrån faktiska inkomster och utgifter på de finansiella instrumenten. I stället beskattas den enskilde för en schablonmässigt beräknad avkastning på tillgångarna. Detta innebär bl.a att den enskilde inte behöver redovisa varje avyttring av instrumenten som ingår i den schablonbeskattade sparformen. Den enskilde behöver alltså inte beräkna eller hålla reda på sin anskaffningsutgift, vilket är en stor förenkling jämfört med dagens system. Införandet av investeringssparkontot förenklar beskattningen av aktier och andra värdepapper. Spararen slipper skattekonsekvenser av att t.ex. sälja aktier och byta fonder på kontot. I stället betalar spararen en schablonskatt baserad på statslåneräntan, på liknande sätt som redan gäller för sparande i pensions- och kapitalförsäkringar. Förändringarna i sparandebeskattningen genom det nya investeringssparkontot innebär enligt regeringen också en kraftfull effektivisering av skatteuttaget, bl.a. i och med att inslaget av uppskjuten beskattning minskar inom ramen för ett minskat skatteuttag. Investeringssparkontot ska existera sida vid sida med den konventionella beskattningen av kapitalinkomster. Kontanta medel får sättas in och tas ut från ett investeringssparkonto. I syfte att effektivisera beskattningen och för att upprätthålla den skattemässiga neutraliteten ändras också beskattningen av kapitalförsäkringar. De nya reglerna avses träda i kraft . Regeringen gör bedömningen att de offentligfinansiella effekterna av införandet av investeringssparkonto uppgår till och av de ändrade skattereglerna för kapitalförsäkringar till . avvisar i motion Fi243 yrkande 2 i denna del regeringens förslag. Utskottet anser det angeläget att skattereglerna är utformade så att de underlättar ett aktivt sparande också i aktier och andra värdepapper. Nuvarande regler för beskattning av aktier och andra finansiella instrument är komplicerade. Inte sällan leder detta till misstag och felaktigheter men också till inlåsningseffekter och andra effektivitetsförluster. Utskottet ser därför positivt på regeringens förslag att införa en ny frivillig sparform med syftet att göra det enklare att spara. För att effektivisera beskattningen samt upprätthålla neutraliteten i skattesystemet bör enligt utskottets mening även de förändringar som regeringen föreslår av beskattning av kapitalförsäkringar genomföras. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsyrkandet. Ändrade skatteregler för investeringsfonder och deras delägare För att undvika att det nya Ucitsdirektivet leder till att den svenska skattebasen i form av tillgångar investerade i investeringsfonder försvinner föreslår regeringen att investeringsfonder inte längre ska vara skattskyldiga enligt inkomstskattelagen för inkomst av tillgångar som ingår i fonden. Förslaget omfattar alla slags investeringsfonder. Skattefriheten ska utöver de svenska investeringsfonderna också gälla sådana utländska fonder som är begränsat skattskyldiga i . Den slopade beskattningen av investeringsfonder ska enligt propositionen åtföljas av nya regler om beskattning på delägarnivå. Den som äger andelar i en investeringsfond ska schablonbeskattas i förhållande till värdet på de egna andelarna. Beskattningen ska omfatta andelar i såväl svenska som utländska investeringsfonder. Ingen ändring föreslås när det gäller beskattning av utdelning och kapitalvinster. Delägarna ska på samma sätt som beskattas för utdelning från fonden och för kapitalvinster när fondandelar avyttras. Som en konsekvens av att svenska fonder inte beskattas för inkomster från fondtillgångarna föreslår regeringen att utländska investeringsfonder ska undantas från skyldighet att betala kupongskatt på utdelning. Undantaget ska dock begränsas till utländska investeringsfonder som motsvarar fondföretag enligt lagen om investeringsfonder och som hör hemma i en stat inom EES-området eller i en stat med vilken har ingått ett skatteavtal som innehåller en artikel om informationsutbyte eller ett avtal om informationsutbyte i skatteärenden. Fondbolag, förvaltningsbolag och förvaringsinstitut föreslås bli befriade från deklarationsskyldighet för de investeringsfonder de förvaltar. En höjning av gränsbeloppet för beräkning av statlig inkomstskatt föreslås från dagens till . Åtgärden motiveras bl.a. av att schablonintäkten annars skulle medföra att ett stort antal fondsparare, främst barn, bli skyldiga att betala in skatt för schablonintäkt enbart på grund av små fondinnehav. De föreslagna ändringarna träder i kraft . Intäkterna från schablonbeskattningen av andelsägarna beräknas uppgå till 2012 och framgent. Den slopade skattskyldigheten slår igenom efter 2012 och beräknas motsvara en varaktig minskning av skatteintäkterna med . Den varaktiga effekten är således . Härtill kommer även en kostnad om ca för att höja gränsbeloppet för beräkning av statlig inkomstskatt. Utskottet anför att det är nödvändigt att avskaffa beskattningen av svenskregistrerade investeringsfonder för att inte riskera att dessa fonder lämnar samt att anpassa skatteuttaget på delägarnivå till en sådan förändring. Utskottet ansluter sig således till regeringens bedömning att den slopade beskattningen av investeringsfonderna ska åtföljas av nya regler om beskattning på delägarnivå. I annat fall skulle delägarna i en investeringsfond ges ett mer omfattande skatteuppskov, och därmed en lägre effektiv skattesats jämfört med om de ägt aktierna direkt. Att införa en kompletterande beskattning på delägarnivå ligger också i linje med de av antagna riktlinjerna för skattepolitiken som bl.a. innebär att man bör undvika olika inslag av uppskjuten beskattning på inkomstskatteområdet. Utskottet delar också regeringens bedömning att det av förenklingsskäl är nödvändigt att släppa kopplingen mellan de verkliga inkomsterna i en viss fond och delägarnas beskattning och att andelsägaren i stället påförs en schablonintäkt där basen är värdet på det egna fondinnehavet. Vidare bör delägarna, utöver schablonbeskattningen, på samma sätt som beskattas för utdelning från fonden och för vinster när fondandelarna avyttras. Fördelen med en sådan lösning är, som regeringen framhåller, att schablonbeskattningen kan sättas lägre än vad som skulle bli fallet om schablonmodellen skulle konstrueras så att andelsägarna inte skulle betala någon skatt för utdelning från fonden eller för vinster vid avyttring av fondandelar. Tanken är att skatteintäkterna från schablonbeskattningen av delägarna i stort sett ska kompensera för de minskade skatteintäkter som följer av att beskattningen av fonderna upphör. Förslaget att schablonintäkten ska vara av kapitalunderlaget bedöms vara väl avvägt. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändrade skatteregler för investeringsfonder och deras andelsägare. Förenklingar och förbättringar i 3:12-reglerna I propositionen lämnas fem olika förslag om ändringar i 3:12-reglerna. Det första förslaget gäller nivån på schablonbeloppet i den s.k. förenklingsregeln. används förenklingsregeln i av de 300 000 blanketter (K10) som lämnas av delägare i fåmansföretag till . Regeringen anser att det nu finns anledning att ytterligare stimulera nyföretagande och förenkla för ägarna av de mindre fåmansföretagen. I propositionen föreslås därför en höjning av schablonbeloppet från 2,5 till 2,75 inkomstbasbelopp. Det andra förslaget gäller införandet av en ny takregel. Nuvarande takregel omfattar bara kapitalvinster, vilket i vissa fall leder till att utdelningar beskattas hårdare än kapitalvinster. Dagens regelverk skapar således incitament för ägare till kvalificerade andelar att avyttra företaget (internt) i stället för att tillgodogöra sig avkastningen genom utdelning. Regeringen anser att en takregel för beskattning av utdelning i inkomstslaget tjänst till viss del skulle komma till rätta med detta problem. En sådan regel bedöms även göra det mer attraktivt att förlägga högavkastande innovativ verksamhet till . Det förslag som läggs fram i propositionen innebär att utdelning inte ska tas upp i inkomstslaget tjänst till den del det skulle medföra att den skattskyldige och närstående, som inräknas i samma närståendekrets, under beskattningsåret från ett företag sammanlagt i inkomstslaget tjänst tagit upp utdelning med högre belopp än som motsvarar 90 inkomstbasbelopp.