bet · GY01UbU12 · 2011-04-12 00:00:00 — Jag sade innan att det här var någonting som vi jobbade hårt med i 97, där just uppdraget var att stärka skolforskningen, se till att vi fick ett kunskapsunderlag som skulle leda till att vi höjde kunskapsresultaten i svensk skola.Det är mot den bakgrunden vi har lagt fram vårt förslag, som vi nu är glada över att ni i den borgerliga alliansen står bakom, att regeringen bör vidta åtgärder så att skolforskningen förstärks och vi får flera yrkesverksamma lärare som får chans att forska. Därför blir min fråga till : Hur tänker ni i den borgerliga alliansen jobba för att det här blir konkret och synligt och inte bara tomma ord? Vad kommer att hända med tillkännagivandet? Angående den företagsnära forskningen verkar vi vara väldigt samstämmiga. Däremot tror jag inte att man ska backa in . Jag tror inte att en återgång till de branschprogram som Socialdemokraterna hade som sin politik riktigt är vägen framåt.Däremot tror jag stenhårt på just det jag nämnde, att lärosätena fungerar och får ytterligare incitament att just fungera som de tillväxtnoder som de är, att man regionalt fungerar som ett drivhus som bidrar till regional tillväxt. Den regionala tillväxten kommer givetvis att bidra till nationens tillväxt.I ett tidigare replikskifte hävdade ju att det alltid är fel med detaljstyrning. Men branschprogrammen är tvärtom ett exempel på en ganska ordentlig detaljstyrning av forskningsanslagen. Jag tror att man får bestämma sig för hur det är egentligen.När det gäller skolforskningen och att tidigare socialdemokratiska regeringar har jobbat hårt med frågorna kan jag säga att det bevisligen inte gick så bra. redogjorde för hur det låg till med publicering och citering av svensk forskning på området.Exakt hur vi ska jobba nu kan inte jag redogöra för, av naturliga skäl. Jag tycker inte att jag ska redogöra för detta. Vi går mot alltmer autonoma lärosäten. Det innebär att politiken inte ska detaljreglera. Vi ska ge lärosäten, vi ska ge rektorer och vi ska ge människor på lärosätens mål, medel och möjligheter att utforma detta. Det är med varm hand jag räcker över den bollen till dem som faktiskt jobbar med frågorna. Nej, vi ska inte backa in . På den punkten kan vi vara överens och eniga.Jag säger inte att vi ska återuppväcka exakt de gamla branschprogrammen. Däremot är något som motsvarar branschprogrammen en bra idé. Det var en bra idé och det kommer att vara en bra idé, tror jag. När man lyssnar på både fackliga organisationer och företagarrepresentanter kan man höra att de tycker att det här var bra.Det var faktiskt ingen detaljstyrning därför att branscherna själva problemformulerade och hittade lösningar. Det är det som är vitsen med branschprogrammen. Man möts från företagssidan, från akademin och från samhället och ser tillsammans hur man kan utveckla svenskt näringsliv och svensk exportindustri. Det tror jag är jätteviktigt.När det gäller just skolforskningen tror jag inte heller att och de borgerliga vill detaljstyra, men ni tillhör ändå regeringssidan och har ingång direkt till utbildningsministern. När man nu antar ett sådant här yrkande bör man ju fundera över det. Det är ett tillkännagivande där vi ju tillsammans säger att vi inte är riktigt nöjda med det som har varit . Då har ni ändå haft makten . Vi hade den innan. Då kan vi enas om att vi inte är nöjda med tingens ordning. Det säger ni också.Hur kan vi då stärka samverkansuppgiften? Hur kan vi se till att forskning kommer skolan mer till del? Hur kan vi få fler yrkesverksamma lärare? Det är en viktig fråga. Jag förväntar mig att ihop med kollegerna i den borgerliga alliansen nu sätter sig ned med och säger: måste vi göra någonting åt detta, för vi är eniga i utskottet om att det inte är bra som det är . Den förväntan har jag på er. Då vill jag bolla tillbaka samma förväntan. Eftersom vi är eniga i den här frågan gäller det givetvis alla som är intresserade av frågeställningen.När det däremot gäller det andra vi pratade om, det som talar om som den företagsnära forskningen och jag väljer att mer prata om innovationer och nya företag, tror jag att det finns en hel del att göra. Jag tror att det behövs fler innovationskontor. Jag tror att de behöver bättre resurser. Jag tror att vi ska kolla på incitamentssystemen. Det kanske finns anledning att hitta andra parametrar som på ett bättre sätt stimulerar arbetet med innovationer och våra lärosätens samarbete med det omkringliggande näringslivet till exempel.Det skulle vara väldigt intressant att fortsätta jobba med detta. Kommer Socialdemokraterna och med någon god idé lovar jag att sno den rakt av. Jag tycker att det är jätteintressant att lyssna till den här debatten. Jag har konstaterat tidigare att det är väldigt mycket åsikter man har haft innan man kom in i . Det är först nu när man sitter här som man inser att det krävs mer än åsikter. Men man får börja någonstans och jag tycker att det är jättekul att verkligen lyssna på er.Det är också rätt intressant att ni ofta hamnar i samma hjulspår, att ni talar om vem som styrde för två mandatperioder sedan och vem som styr . Jag tycker ändå att jag finner vissa korn i debatten som är väldigt intressanta att lyssna till, och jag är helt övertygad om att den nuvarande regeringen gör vad den kan för att hitta lösningar på alla de problem vi står inför.Vad gäller mitt parti så jobbar vi stenhårt med att arbeta fram ett program även i de här frågorna. Jag kan instämma i mycket av det som har sagts tidigare. Det är klart att ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Det är självklart. Jag tror att vi är helt överens om det. Vi vet också att vi står inför en allt hårdare internationell konkurrens, inte minst från delar av , till exempel. Det gör att vi är absolut tvungna att sätta in alla de resurser vi har för att vår högre utbildning och vår forskning och forskarutbildning ska kunna hålla en fortsatt hög kvalitet. Även vi förordar fortsatta investeringar på området. Jag tror som sagt att vi är helt överens på det området.Sverige har en stark tradition av högre utbildning som ligger på en hög nivå även internationellt sett. Det ska vi vara mycket stolta över. Men det finns en hel del att göra på området. Det märker vi att det finns, inte minst i den debatt som har förts.Något som jag tycker är väldigt intressant i sammanhanget är det åttonde ramprogrammet som är på gång - det är planerat till - inte minst vad gäller synergier i den så kallade kunskapstriangeln, som inte minst har berört, med utbildning, forskning och innovation. Det här åttonde ramprogrammet tycker jag verkar jätteintressant, inte minst för att man verkligen vill möta de samhällsutmaningar som vi står inför genom att försöka få till ett bättre forskningssamarbete i . Det handlar om klimat- och energiområdet, en del har som sagt redan berörts, transportområdet, frågor kring den åldrande befolkningen, hur vi ska kunna stärka vår konkurrenskraft, uppnå en hållbar tillväxt, välfärd och så vidare.Vi är positiva till det här ramprogrammet, även om både jag och mitt parti i grund och botten har en väldigt kritisk hållning till det alltmer federalistiska EU.Så länge det handlar om ett mellanstatligt samarbete tycker jag att vi ska gå all-in här. Det här är jättebra. Ska vi kunna klara oss och ska många av länderna i ha en chans måste vi samarbeta.Fru talman! Jag har tidigare här i talarstolen deklarerat att vi kommer att satsa stora resurser på vuxenutbildning, inte minst på Myndigheten för . Det finns mycket att göra här.Jag och mitt parti tänker också verka för att vi inför den kommande höstbudgeten ska få till en ordentlig satsning på högre utbildning och forskning. högskolors och universitets forskningsverksamheter är oerhört viktiga för att ska kunna underhålla och återskapa en särskild spetskompetens som är nödvändig för att skapa nya innovationer och ny kunskap och utveckla den kunskap vi redan har.Jag vill hänvisa till en rapport som de flesta av er säkert har tagit del av, Utbildning - utbyggnad - urholkning av och . Den vittnar om kurser på våra högskolor och universitet med så få lärarledda lektioner och så stora studentgrupper att den viktiga interaktionen mellan lärare och elev i det närmaste är helt eliminerad. Lärare vittnar om stora mängder obetald arbetstid. Arbetsgivare vittnar om svårigheter att behålla kompetent personal på grund av bristande konkurrensfördelar rörande såväl lön som arbetsmiljö och studenter. Deras organisationer vittnar om allt större grupper och allt färre lektioner.Kostnadsnivån har vida överstigit anslagsnivån, i synnerhet vad gäller naturvetenskapliga ämnen. Den så kallade Grundbultens beräkningar om minsta godtagbara undervisningsnivå, det vill säga att komma åter till 1994 och köpkraft, indikerar ett tillskottsbehov till de högre lärosätena på . Det är enorma pengar.Jag tänker verka för att vi ska se till att ska vara en framträdande kunskapsnation. Jag tänker göra vad jag kan för att vi ska öka de här anslagen för forskningen om högskolorna och universiteten. Ambitionen är att till den kommande höstbudgeten försöka tillföra de medel som Grundbulten äskar på.En sak ska vi ha klart för oss. Jag tror att det var som tog upp att ska vi ha en hög kvalitet på vår forskning och våra forskare framgent måste vi satsa på hela utbildningskedjan. Det är helt rätt. Det gäller även högskolor och universitet. Jag menar att om vi fortsätter att svika våra studenter på högskolor och universitet kommer vi att få väldigt svårt att fylla de behov vi har på forskningsområdet. Det här är ett måste. Det finns ett enormt glapp här, och det måste fyllas. Jag tänker göra vad jag kan för att vi ska göra det.Jag vill ta upp det som Socialdemokraterna har lyft fram om att doktorandtjänsterna ska göras mer lika regelrätta anställningar. Jag håller med om det. Jag tycker att det är jätteviktigt. Problemet med det förslag som ligger är att det oklart vad det kommer att kosta. Vi hade en diskussion om det här i utskottet, och jag blev inte klok på vad det här skulle kosta. Alliansen talar om siffror på uppemot 200 miljoner. Socialdemokraterna säger att så är det inte alls, men jag har inte hört något motbud. För att vi ska kunna stödja ett sådant förslag måste vi också veta vad det kommer att kosta. Någonstans måste man ställa sig frågan. Det är klart att vi kan stödja en massa förslag från oppositionen som är kostnadsdrivande, men vi har trots allt en alliansregering och en budget. Till slut blir det oansvarigt. Jag vill veta vad det kostar och vilka följder det kommer att få.Jag frågade som har tittat på vad det skulle kosta att ta bort möjligheten att ge stipendier helt och hållet. Jag tror att det var det RUT-uppdraget ni hade gett. Det var nog uppemot 380 miljoner. vill inte Socialdemokraterna gå så långt, men det är väldigt mycket pengar. Vad kostar det? Det är frågan. Och det vill jag veta innan jag kan stödja förslaget. Det är slutsatsen.Jag vill ta en sak till som har varit uppe till diskussion här. Jag tycker att samhället måste våga tala om inom vilka områden vi vill se forskning och inom vilka områden vi vill se framsteg och utveckling. Jag tycker inte att det är att på något sätt göra forskningen ofri. Ska vi verkligen kunna möta våra stora samhällsutmaningar måste samhället också klart och tydligt kunna staka ut vägen och klart och tydligt staka ut inom vilka område vi vill se framstegen. Jag tycker att det är en självklarhet. Det är inte detsamma som att forskningen skulle vara ofri på något sätt. Jag tycker tvärtom att det vore oansvarigt att inte tala om vilka de här områdena är och vilken väg vi gärna vill se att forskningen tar. Det här är sista inlägget i den här debatten. Jag finner anledning att uppmärksamma fru talmannen på vad vi egentligen diskuterar. Det är ett betänkande byggt på motioner. Vi ska ha klart för oss vilka förändringar som är gjorda på forskningsområdet. Utifrån vilken nivå diskuterar vi förändringar ? Jag vill påminna fru talmannen om att det kom en forskningsproposition som gav 5 miljarder ytterligare till forskning. Vi gav alltså pengar. Vi hade tydliga utgångspunkter för den forsknings- och innovationspropositionen, nämligen klimat, energi, fattigdom och demografiska förändringar. Vi valde ut tre väldigt viktiga områden, nämligen medicin, teknik och klimat. Sedan fick våra forskningsfinansierade myndigheter uppdrag utifrån olika pengar att rikta in sin forskning.Det är väldigt mycket som händer och sker. Det har blivit en förändring sedan Alliansen arbetade fram den forsknings- och innovationspropositionen. Jag vill gärna lägga fast detta. Jag är också väldigt glad för allt det vi tycks vara överens om i utskottet, och det är den stora delen.Sedan finns det några saker som diskuteras och som man gör en motsättning av. Jag tänker närmast på replikskiftet mellan min kollega och från oppositionen när det gäller skolforskning. Det är inte så att Alliansen någonsin har varit emot eller ens negligerat skolforskningen. Det är inte heller så att Socialdemokraterna med stöd från V och MP alltid har lyft fram skolforskningen.När Utbildningsvetenskapliga kommittén bildades var det ett sätt att få fram vissa delar i skolforskningen, men man trodde inte så mycket på det. Det var under socialdemokratiskt styre. Jag tror att det var som var utbildningsminister då. Man trodde inte så mycket på det, så man gav det ett ämnesområde. Man skulle testa det, och det fick bli en kommitté. Vad utvecklades den forskningen till? Det var ett slags skolforskning.Vad är skolforskning? Vi har haft mycket pedagogisk forskning. Vi har haft metodologisk forskning. I har haft forskning inom de olika ämnena som också finns i skolan, och den har vi stöttat fullt ut. tycker vi att det är bra att det finns skolforskning, men vi vill ha en lärandeforskning om inlärning. Varför skulle anordna ett seminarium om det inte handlade om lärandets processer och hjärnans utveckling? , Riksdagsmän och forskare, har ett seminarium med världsunika forskare som tar upp detta. Hjärnans utveckling har legat mycket på den medicinska forskningen tidigare.Vi ska ha klart för oss att vi har haft skolforskning, men i en annan form, som gynnat lärandet. Ytterst är det elevernas resultat och de bästa metoderna för att eleverna ska lära sig som vi i Alliansen har tagit ett ansvar för. Vi vill med tillkännagivandet visa att området som sådant är väldigt viktigt men att det kanske inte är rimligt att det enbart ska ligga i en kommitté. Det kan jag tycka, och det kan vi diskutera. Därför har vi inte satt ned foten och talat om hur den forskning som rör elevers lärande i en miljö som kallas skola ska ligga framöver, men att den ska finnas har vi i Alliansen alltid lyft fram.Sedan har vi mycket ämnesforskning som måste in. Eleverna ska ju lära sig någonting. Vi vill att all ämnesutveckling i skolan ska ske utifrån vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Det ska gälla. Då kanske det är inom fysikdelen som just fysikämnet utvecklas. Den didaktiska forskningen ligger på olika ställen. Det är synd om vi begränsar all den forskning som har med skolan att göra till att vara en snäv forskning som ligger på UVK. Så är självklart inte fallet. De stora forskningsdelarna som har med barns lärande och skolframgångar att göra ligger på många olika ställen.I själva verket, fru talman, är det viktigt att säga att oppositionen i huvudsak tycks vara överens med oss om de steg vi har tagit. Den opposition som fanns mot forsknings- och innovationspropositionen finns inte . Det vi kan läsa i betänkandet och i de reservationer som finns till betänkandet är att det egentligen handlar om relativt små delar.När det gäller doktorandernas situation finns det en förväxling mellan vad en forskare och en doktorand är. Jag är glad att vi kommit överens om en skrivning där kan jobba vidare med vårt arbete. Går man på en forskarutbildning är det just en utbildning. Det är en utbildning som förmodligen alla de lärare som ska bli lektorer behöver gå, och det är en utbildning man går om man ska arbeta fritt som forskare.Det är viktigt att vi ser till att vi inte nonchalerar olika grupper som går samma utbildning. Då tänker jag på blivande gymnasielektorer som måste gå på en forskarutbildning och till exempel läsa kurser i historia. Ska de hanteras på ett annat sätt än de som från början kallar sig doktorander? Det är jätteviktigt att alla har en trygghet, men är det viktigt att vi tänker igenom konsekvenserna och har en långsiktighet i detta.Vi var trötta på att Socialdemokraterna gjorde snabba klipp på hur det skulle vara. När man sedan märkte att det inte fungerade fick man bromsa det hela. Vi gör en utbyggnad vad gäller tryggheten för studenter, doktorander, lärare som ska vidareutbilda sig som är hållbar . Det, fru talman, tror jag är jätteviktigt att peka på i de här sammanhangen.Jag vill gärna uppmärksamma det som vi också tar tag i, men inte tillräckligt, vilket är en stor brist. Det gäller hur vi ska lyckas behålla våra nydisputerade doktorer. De postdoktorala tjänsterna måste vi göra mycket åt så att de får fäste i forskarvärlden. Färdiga forskare ska ha ett fäste. Våra unga forskare måste vi ge ett fäste. Det är jätteviktigt att vi kommer tillbaka till detta.Låt mig också säga att vi naturligtvis har med de internationella delarna som nämnde inledningsvis. Vårt system ska finnas när det gäller strukturfonderna, åttonde ramprogrammet - på samma sätt som det sjunde - och . Självklart måste vi matcha vår utveckling med den internationella utvecklingen.Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. (Applåder)I detta anförande instämde (C). Allra först har jag en invändning mot den historieskrivning som gör i sitt inlägg. Det är faktiskt inte småsaker vi i oppositionen orerar om i talarstolen. I så fall har inte läst vår kommittémotion. Jag gick igenom den och lyfte fram fyra stora punkter som gällde invändningar mot strategiska val i forskningspolitiken. Det är inga småsaker vill jag påstå. Jag skulle därför vilja rekommendera att läsa vår kommittémotion en gång till.När det gäller skolforskningen säger att man inte är emot det. Det har flera talare från den borgerliga alliansen sagt, men vartenda år som vi föreslagit detta med skolforskning har man sagt nej. säger man ja, och det är mycket bra. Det var en diskussion vi hade 1997-1998 och handlade om hur vi stärker forskningen, hur vi får den reflekterande, forskande läraren.Då mejslades begreppet utbildningsvetenskap fram. Det skulle vara ett begrepp för att stärka detta. I dialog med forskarsamhället fick vi den utbildningsvetenskapliga kommittén som skulle härbärgera inom och som fortfarande finns där. Det ska påpekas att när detta skulle kreeras skedde det i en dialog mellan politiker och forskarsamhället. Utbildningsvetenskapen är ett brett område. Skolforskningen, som vi lyfter fram, är en del av den. har gång på gång påpekat att det behövs mer satsningar. Det är det vi återkommer till, att vi måste satsa mer på skolforskning.Vi är glada för att Alliansen stöder skolforskningen. har man sagt nej varenda gång vi lyft fram den frågan. säger man ja, och det är jättebra. Det har varit ett målmedvetet arbete från Socialdemokraternas sida . Vad jag försökte säga var att skolforskning inte är något enhetligt begrepp. Det handlar om lärarforskning och om hur läraren skulle kunna bli en reflekterande lärare om man hade det portföljsystem som man lärt sig från . Det var där UVK kom till med som ordförande. Jag var med i den politiska debatten om UVK, men det var inte . Då handlade det inte om skolforskning i alla dess former.Det jag säger är att en del av den utbildningsvetenskapliga forskningen har legat där, men den återkommer på många andra ställen inom forskningen som är disciplininriktad. Den del av forskningen som gäller den reflekterande läraren skulle ha sitt ursprung i lärarutbildningen. Det har vi aldrig någonsin sagt nej till.När Alliansen kom till makten ville Socialdemokraterna helt plötsligt göra UVK till ett ämnesråd och ge det samma tyngd som övriga ämnesråd vid . Vi har inte tyckt att det varit läge för det, vilket inte heller Socialdemokraterna tyckte . Den har nämligen inte lyckats få den omfattning och den tyngd och storlek som skulle göra den jämförbar med andra ämnesråd. Det är det diskussionen har gällt, inte den skolforskning som finns på många andra ställen.Vi har velat ha en utveckling på lärandet och lärarens roll liksom på undervisningens och utbildningens roll i ett föränderligt samhälle. Vi har verkligen satt framtidens glasögon på dagens problem, för att tala klartext. För att vi inte ska fastna i ett gammalt mönster som bara och lagas har vi tagit nya tag inom alla områden. Det är intressant att se tillbaka på detta. När den utbildningsvetenskapliga kommittén startade sitt arbete fick den ett antal miljoner av den socialdemokratiska regeringen för att bygga upp forskningsarbetet. Sedan ökade förväntningarna på arbetet kring forskning. När den borgerliga regeringen tillträdde 2006 fanns det en förväntan om mer resurser till just utbildningsforskning, skolforskning.Men i den borgerliga regeringens första budget 2006 kom det inga speciella pengar till det området. De kom inte heller i nästa budget , inte heller 2009 eller 2010. Då ska vi veta att vi hade en lärarutbildningsutredning med , som hade ett bra avsnitt om forskning och ville stärka utbildningsvetenskaplig forskning och skolforskning. Hon nämnde en summa på för stärkande av utbildningsvetenskaplig forskning, basanslag för uppbyggnad av kapacitet för lärosäten och så vidare. Detta var en förväntan. Men inte ens det har gett några resultat i mer forskningspengar till UVK i budgetar som har kommit efter det.Man kan tala vackert om detta, men när man sedan går till en "verkstad" blir det inte mer pengar till detta. Det är det vi kritiserar. har vi en förväntan, när vi är eniga om skolforskningen och ni säger att ni inte heller är nöjda med regeringens arbete. Vi behöver ha ännu mer tryck och förstärkning av samverkan för att förbättra resultaten, ännu fler yrkesverksamma lärare som blir forskare i sin egen praktik. Det vore intressant att veta vad som kommer att hända då. Precis här finns kärnan. Vi har inte tyckt att en kommitté under ska vara den form som får pengar för att bedriva all denna forskning. Vi tillåter att det finns en mångfald i vårt samhälle också på det här området. Det innebär inte att vi nonchalerar det. Den forskningen finns, som jag sade tidigare, på väldigt många olika ställen, inte minst i teman. Därför tror jag att det är jätteviktigt att till exempel den didaktiska forskningen får genomslag på de speciella ämnesområden som barn ska lära. Forskningen om läraren är jätteviktig, men den är särskilt viktig i hur den möts av elevernas nyfikenhet att lära, så att vi får den höga kvaliteten inte enbart i forskningen som sådan utan framför allt i att det kommer tillbaka i form av bättre elevresultat och högre kvalitet i utbildningen.Det är dit vi vill nå. Vi har ett mål som går längre också med forskningen. Därför tror jag att det är viktigt att se att vi kommer att öka trycket på att få pengar till sådana här områden och lyfta upp det för att kanske få fler forskarskolor eller fler möjligheter och nischer inom inte minst didaktiken. I matematik, teknik och naturvetenskap behöver vi väldigt mycket mer för att det ska möta barns behov och därmed visa sig i elevresultaten. Det kommer vi att jobba hårt med.