bet · GZ01NU3 · 2011-11-30 00:00:00 — Utskottet vidhåller sin uppfattning att det inte är en uppgift för att påbjuda vilken teknisk lösning som ska användas vid olika projekt eller sträckningar. Jämför särskilt yttrande 1 (S). har till uppgift att förvalta och driva stamnätet för el i , inklusive utlandsförbindelserna, samt att vara systemansvarig myndighet enligt ellagen. Verksamheten är i huvudsak uppdelad på affärsverksamhet och elberedskapsverksamhet. Svenska kraftnäts affärsverksamhet syftar till att på ett affärsmässigt sätt förvalta, driva och utveckla ett kostnadseffektivt, driftsäkert och miljöanpassat kraftöverföringssystem. Affärsverksamheten finansieras genom nät- och systemavgifter medan elberedskapen är anslagsfinansierad. redovisade en omsättning på 2010. Målet var att skulle uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital på , att skuldsättningsgraden skulle uppgå till högst och att kostnadseffektiviteten skulle vara lika hög som i jämförbara företag. När det gäller kostnadseffektiviteten visar studier att inom de flesta områden ligger i nivå med jämförda företag. Räntabiliteten på justerat eget kapital var 2010 och skuldsättningsgraden var . Resultatet uppgick till . Regeringen föreslår att godkänner förslaget till investeringsplan för perioden 20122014 för . Investeringsplanen överensstämmer med Svenska kraftnäts förslag till regeringen. Regeringen konstaterar att de väsentligt ökande investeringsvolymerna framöver dock ställer ökade krav på planering, analys av resursåtgång samt uppföljning och kontroll i verksamheten. Mot denna bakgrund avser regeringen att ge i uppdrag att redovisa en utvecklad investerings- och finansieringsplan för kommande treårsperioder. Förslaget till plan för perioden 20122014 omfattar åtgärder i stamnätet inklusive utlandsförbindelser och utrustning för elektronisk kommunikation. De planerade investeringarna beräknas uppgå till högst , varav avser 2012. Vissa projekt delfinansieras av kommuner och andra markägare som får frilagd mark för exploateringsändamål eller genom anslutningsavgifter till stamnätet. Vidare har tillsammans med sina berörda utländska motsvarigheter beviljats finansiellt stöd ur EU:s s.k. återhämtningsplan om stöd till energiinfrastrukturprojekt. I propositionen redovisas översiktligt de 25 planerade investeringsprojekt som var för sig överstiger . Sedan föregående investeringsplan (20112013) har flertalet investeringar fått en ny kostnadsprognos. Vidare har sex nya investeringsprojekt tillkommit och fyra investeringsprojekt har utgått, antingen för att de slutförts eller för att de har senarelagts. Det största enskilda projektet är den s.k. Sydvästlänken (en ny likströmsförbindelse mellan och och mellan och södra ) där de svenska investeringskostnaderna beräknas till ca , varav beräknas belasta den kommande treårsperioden. Vidare pågår byggnation av 2 (en ny likströmsförbindelse mellan och ). Därutöver har en ny tredje 400 kV-ledning mellan och i norr utretts. Den planerade investeringen har dock senarelagts och har därför utgått ur den nu aktuella investeringsplanen. Därtill har beslutats om en ny likströmsförbindelse mellan och , Nordbalt, vilken beräknas kunna tas i drift . planerar även för en ny överföringsförbindelse till mot slutet av decenniet. Kostnaden för en ny sådan förbindelse bedöms vara ca , vilka dock inte beräknas börja falla ut . Inom ramen för pågår och planeras ett antal större investeringar i . Därtill medför effekthöjningarna i kärnkraftverken i Forsmark och investeringsbehov i stamnätet för att tillkommande elproduktion ska kunna överföras. De omfattande byggnationerna av och planerna för vindkraftsparker innebär även ett utökat behov av investeringar i stamnätet. Vidare planerar att ansluta till det svenska stamnätet genom två parallella 500 MW likströmslänkar, för att möjliggöra de utbyggnadsplaner som finns för vindkraft. För att höja driftsäkerheten finns en plan för förnyelse av transformator- och fördelningsstationer i stamnätet. Dessutom planeras för att ett nytt driftövervakningssystem tas i drift 2012. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att låta ta upp lån i och utanför till ett sammanlagt belopp om högst . Dessutom bör regeringen bemyndigas att låta placera likvida medel i och utanför . Regeringen bör även bemyndigas att besluta om delägarlån om högst till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier. Därtill föreslås att regeringen bemyndigas att besluta om förvärv och bildande av bolag som ska verka inom Svenska kraftnäts verksamhetsområde intill ett belopp om samt avyttra aktier intill ett belopp om . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att låta förvärva svenska statens andel av tillgångarna i och därefter likvidera bolaget. är en koncern som äger och driver likströmsförbindelsen Link mellan och . Bolaget, som äger den del av likströmsförbindelsen som finns på svenskt och internationellt territorium, ägs till av den svenska staten genom som förvaltar aktieinnehavet och till av det polska energiföretaget . Omstruktureringen av ägandet för likströmsförbindelsen Link planeras att ske genom att från förvärvar den norra delen av likströmsförbindelsen som löper internationellt samt anläggningarna i . Dessa delar av förbindelsen kommer enligt planerna i stället att ägas direkt av den svenska staten genom . En avveckling av planeras därefter att bli genomförd . Denna omstrukturering kommer enligt regeringen att innebära en bättre utveckling och förvaltning av infrastrukturen och en förstärkning av den inre europeiska elmarknaden och att ägandet av förbindelsen blir mer i överensstämmelse med de krav som ställer. Enligt vad som anförs i motion 2011/12:N267 (S) bör genom ett uttalande tydliggöra för regeringen vikten av att ny teknik (HVDC Light) används vid byggandet av Sydvästlänken. Statsrådet svarade på en fråga (fr. 2011/12:14) från (FP) om hon avsåg att verka för att hela Sydvästlänken blir kabeldragen i stället för att enligt nuvarande plan dra en del som luftledning. I sitt svar betonade statsrådet att hon som minister inte har synpunkter i enskilda ärenden som hanteras av en myndighet. Vidare framhölls att all utbyggnad av elnätet självklart måste ske med hänsyn till både människor och miljö, och att alla nya kraftledningar därför prövas enligt tillämpliga bestämmelser i och ellagen. tillstyrkte i ett yttrande att regeringen bifaller Svenska kraftnäts ansökan om nätkoncession för en ny likströmsförbindelse mellan och , dvs. den första av de tre planerade delarna i Sydvästlänken. Den del av Sydvästlänken som ansökan avser går genom kommunerna . Ledningen ska byggas med likströmsteknik och planeras som markkabel från Barkeryd till , som luftledning i befintlig ledningsgata från till och som markkabel från till Hurva. Vidare anser att beslutet ska villkoras med krav på att samråd hålls om ett antal känsliga områden som berörs av ledningen. avser nu att bereda den norra delen av (NässjöHallsberg). har ännu inte ansökt om tillstånd för Sydvästlänkens västra del, dvs. mellan och den norska gränsen. Utskottet behandlar först motionen som rör kraftledningsprojektet . Därefter behandlas frågorna om dels Svenska kraftnäts investeringsplan och finansiella befogenheter, dels omstruktureringen av . Utskottet vill med anledning av motion 2011/12:N267 (S) erinra om att det vid upprepade tillfällen behandlat och avstyrkt motionsyrkanden om valet av tekniklösning för Sydvästlänken. Vid det senaste tillfället, , framhöll utskottet (bet. 2010/11:NU3) enhälligt sin uppfattning att det inte är en uppgift för att påbjuda vilken teknisk lösning som ska användas vid olika projekt eller sträckningar. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Med hänvisning det anförda avstyrks nämnda motion. Svenska kraftnäts investeringsplan och finansiella befogenheter Förslaget till investeringsplan för perioden 20122014 som förelagts för godkännande beräknas till högst , varav . Som utskottet har kunnat konstatera pågår en period med omfattande om- och nybyggnation av stamnätet. Den föreslagna planen betyder fortsatt höga investeringsvolymer för att öka överföringskapaciteten, förbättra driftsäkerheten, förnya befintliga anläggningar och ansluta ny elproduktion. Sydvästlänken, kan utskottet konstatera, står för en betydande del av investeringskostnaderna då projektet utgör av de totala beräknade investeringskostnaderna. Som utskottet tidigare gett uttryck för är det angeläget att förstärka överföringsförbindelserna för att vidareutveckla såväl den svenska som den gemensamma nordiska elmarknaden som försörjningstryggheten ökar och driftsäkerheten i stamnätet stärks. Likaså är en förstärkning av stamnätet en förutsättning för den planerade utbyggnaden av förnybar energi, inte minst vad gäller vindkraften. Mot bakgrund av de ökande investeringsvolymerna ser utskottet det som välavvägt att, som aviseras i propositionen, regeringen ska ge i uppdrag att redovisa en utvecklad investerings- och finansieringsplan för kommande treårsperioder. Utskottet vill i detta sammanhang även uppmärksamma behovet av en utbyggd och förstärkt överföringskapacitet inom landet för att neutralisera de negativa effekter, inte minst i landets södra delar, som införandet av olika elområden (prisområden) har fört med sig. Utskottet vill mot denna bakgrund framhålla behovet av att sådana projekt som kan minska s.k. flaskhalsar i överföringssystemet genomförs. Ur detta perspektiv är Sydvästlänken ett angeläget projekt. Utskottet har sammanfattningsvis inget att erinra mot den föreslagna investeringsplanen och tillstyrker därmed propositionen i denna del. Detsamma gäller det förslag som läggs fram i propositionen om Svenska kraftnäts finansiella befogenheter . Även detta förslag tillstyrks följaktligen. När det gäller förslaget om en omstrukturering av avviker utskottets uppfattning inte från den som redovisas i propositionen. Utskottet tillstyrker därför att , i enlighet med vad som föreslås i propositionen, bemyndigar regeringen att låta förvärva svenska statens andel av tillgångarna i och därefter likvidera bolaget. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi i enlighet med vad utskottet föreslår och som framgår av bilaga 3. Utskottets förslag till anslag överensstämmer med regeringens förslag. fastställer även avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften och godkänner de förslag om bemyndiganden som läggs fram i propositionen. Slutligen avslår de här aktuella motionsyrkandena. Jämför särskilda yttrandena 2 (S), 3 (MP), 4 (SD) och 5 (V). Utskottet redogör i det följande för regeringens förslag om anslag och bemyndiganden avseende olika verksamheter och områden som ingår i utgiftsområde 21 Energi och motsvarande förslag i motioner (se bilaga 2). Regeringens och oppositionspartiernas förslag redovisas övergripande. Regeringens förslag till utgiftsram uppgår till 2 , fördelade på 12 anslag. Enligt förslaget i propositionen kompletteras 9 av anslagen med bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser vilka leder till utgifter . Dessutom föreslår regeringen att fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften . Anslaget : Förvaltningskostnader (1:1) beräknas till 2012. Från anslaget finansieras, förutom förvaltningskostnader, och provning och märkning av energirelaterad utrustning. Enligt regeringens förslag ökas förvaltningsanslaget med dels för att finansiera nya uppgifter vid myndigheten som följer av genomförandet av EU:s förnybarhetsdirektiv samt utökade arbetsuppgifter inom området för internationella klimatinsatser, dels för förvaltningsuppgifter som rör myndighetens energiberedskapsverksamhet. Från anslaget Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. (1:2), som är beräknat till , finansieras bidrag för energi- och klimatrådgivning, utbildning av och information till energi- och klimatrådgivare samt stöd till regionala energikontor och utvecklingsinsatser för länsstyrelsernas energiomställningsarbete. Anslaget används även till insatser för informationsspridning, utveckling och spridning av verktyg och metoder, vissa utredningsinsatser samt utbildning om energieffektiv teknik. I budgetpropositionen avsattes medel för dessa insatser. I budgetpropositionen föreslås att insatserna förlängs . Vidare föreslås i propositionen att bemyndigar regeringen att för nyssnämnda anslag besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014. Anslaget Insatser för uthållig energianvändning (1:3), vilket beräknas till 2012, avser bidrag till teknikupphandling för att utveckla och introducera ny energieffektiv teknik på marknaden samt kompletterande stöd till marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. Anslaget får även användas för informations-, utvecklings- och demonstrationsinsatser som gäller konvertering mellan olika system för uppvärmning. Dessutom får anslaget användas för genomförandet av EG-rättsakter samt annat internationellt samarbete inom energieffektiviseringsområdet. I budgetpropositionen avsattes medel för dessa insatser . I budgetpropositionen föreslås att insatserna för teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik samt för genomförandet av EU-rättsakter inom energieffektiviseringsområdet och internationellt samarbete inom anslaget förlängs . Därtill föreslås ett bemyndigande som innebär att regeringen får besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014. Under anslaget Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft (1:4), vilket beräknas till 2012, finansieras bidrag till teknikutveckling och marknadsintroduktion av storskaliga vindkraftstillämpningar. Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013. beräknas anslaget inte tillföras några medel. Riktlinjer för stödperioden 20082012 lades fast genom beslut om propositionen Miljövänlig el med vindkraft (prop. 2005/06:143, bet. 2005/06:NU21). Anslaget Energiforskning (1:5) används för att finansiera forsknings-, utvecklings-, demonstrations- och kommersialiseringsinsatser på energiområdet. Anslaget används även för bidrag för att främja utvecklingen av ny teknik som baseras på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. beräknas anslaget till ca . Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Från anslaget Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av (1:6) finansieras statens åtaganden om ersättning av vissa merkostnader som uppstår till följd av att driften av de två kärnkraftsreaktorerna vid upphört. Anslaget beräknas till 2012. Anslaget Planeringsstöd för vindkraft m.m. (1:7), vilket beräknas till 2012, avser ekonomiskt stöd till kommuner, kommunala och regionala samverkansorgan samt länsstyrelser i syfte att genomföra planeringsinsatser för vindkraft och underlätta för vindkraftens utveckling. Regeringen föreslår att insatserna för nätverket för vindbruk ska förlängas och beräknar anslaget till för perioden 20132015. Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013. Anslaget Energimarknadsinspektionen: Förvaltningskostnader (1:8) beräknas till 2012. Enligt förslaget i propositionen tillförs för att finansiera tillkommande arbetsuppgifter som följer av dels EU-förordningen om integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för energi, dels EU:s s.k. tredje inremarknadspaket för el- och naturgas. Anslaget Energiteknik (1:9) används för att stimulera spridningen av vissa energipolitiska lösningar som bedöms ha positiva effekter på klimatet och beräknas till 2012. Förslaget i propositionen innebär att anslaget tillförs mer 2012 i förhållande till vad som beräknades budgetproposition samt beräknas till 2013. Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014. Under anslaget Elberedskap (1:10) anvisas medel till för elberedskaps- och dammsäkerhetsåtgärder. Finansieringen av åtgärder som genomförs enligt elberedskapslagen (1997:288) sker genom att den som innehar nätkoncession enligt ellagen (1997:857) betalar en avgift. Åtgärderna som finansieras från anslaget, vilket uppgår till motsvarande belopp som avgiftsuttaget, syftar till att tillgodose elförsörjningen i landet vid höjd beredskap. I propositionen beräknas anslaget till 2012. Därtill föreslås i propositionen att fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften, som tas ut i enlighet med elberedskapslagen, till högst 2012. Dessutom föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Anslaget Energieffektiviseringsprogram (1:11) avser ett femårigt program för energieffektivisering (20102014). Via anslaget finansieras ett förstärkt regionalt och lokalt energi- och klimatarbete, särskilt kommuners och landstings arbete med energieffektivisering i enlighet med energieffektiviseringsstöd, länsstyrelsernas arbete med regionala klimat- och energistrategier samt regionala samverkansprojekt. Vidare finansierar anslaget förstärkta insatser för information, rådgivning, teknikupphandling och marknadsintroduktion, nätverksaktiviteter samt ett stödsystem med energikartläggningscheckar. Anslaget beräknas till 2012. Därtill föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014. Anslaget Avgifter till internationella organisationer (1:12) finansierar förutom avgifter till internationella organisationer även vissa utgifter för internationellt samarbete på energiområdet. beräknas anslaget till . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014. Företrädare för Socialdemokraterna, har i olika motioner föreslagit andra ramar för utgiftsområdet och en annan fördelning på anslagsnivå än vad regeringen föreslagit. Nedan redogörs kortfattat för respektive partis förslag för utgiftsområde 21 Energi. Företrädare för Socialdemokraterna redovisar i kommittémotion 2011/12:N347 sin uppfattning om vilka prioriteringar som bör göras inom utgiftsområde 21 Energi. I motionen förordas att det upprättas ett nytt anslag Stöd till investeringar i solenergi (99:1) och att det anvisas till anslaget 2012. Motionärerna betonar bl.a. att investeringar i solvärme och solel rönt stort intresse och att det är en viktig framtidsmarknad för svenska företag. I övrigt innebär förslaget inga avvikelser i förhållande till vad regeringen föreslagit . Företrädare för redogör i kommittémotion 2011/12:N418 för sin uppfattning om vilka prioriteringar som bör göras inom utgiftsområde 21 Energi och lägger fram förslag om anslagsfördelningen. I motionen förordas ett ökat stöd till landets energirådgivare och det föreslås att anslaget Regionala och lokala insatser för energieffektivisering (1:2) höjs med 2012 i förhållande till vad regeringen föreslagit. Vidare vill man stärka förutsättningarna för att bygga vindkraftverk och föreslår mer än regeringen till anslaget Planeringsstöd för vindkraft m.m. (1:7). Dessutom vill man tillföra anslaget Energiteknik (1:9) mer än regeringen som ska användas till stöd för installation av solceller. Därutöver föreslås att ett antal nya anslag upprättas och anvisas medel. Motionärerna vill bl.a. ge fortsatt stöd för installation av solvärme (dvs. anslag 1:8 år 2011) och föreslår att anvisas till ett anslag för stöd för installation av solvärme (99:2). Vidare förordas att stödet till hushåll för konvertering från direktverkande elvärme återinförs och att anvisas ett nytt anslag Stöd för konvertering från direktverkande elvärme (99:3). Därtill förordas en statlig satsning på ny energiteknik som ska finansiera uppstart och utveckling av ny industri och framtagande av pilotanläggningar för att demonstrera den nya tekniken. För detta ändamål föreslås att det upprättas ett nytt anslag Utvecklingskapital för energiteknik (99:4) och att det anvisas till anslaget. Motionärerna vill även att statsmakterna ska öka ansträngningarna att få ut mer energieffektiva och miljövänliga varor på marknaden genom offentlig upphandling. För detta ändamål upprättas ett nytt anslag Riktad offentlig upphandling (99:5) vilket anvisas . Därtill vill motionärerna införa ett stöd för biogasproduktion från gödsel, ett s.k. metangasreduceringsstöd. Detta stöd ska ges till mindre gårdar som producerar bioenergi av gödsel, och stödet ska uppgå till per kWh producerad gas som produceras från gödsel. För att finansiera metangasreduceringsstödet förespråkas att anvisas ett nytt anslag Stöd till biogas av gödsel (99:6). För att ytterligare främja biogasen föreslås ett stöd till mackar som installerar pumpar för biogas. Enligt motionärerna bör stödet uppgå till av installationskostnaden. För detta ändamål anvisar motionärerna till ett nytt anslag, Mackstöd för biogas (99:7). Sammantaget innebär förslagen i motionen att utgiftsområde 21 Energi beräknas till mer än vad regeringen föreslagit. förordar motionärerna, förutom till de tidigare redovisade anslagen, mer resurser än vad regeringen beräknat även till anslagen Insatser för uthållig energianvändning (1:3) och Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft (1:4). Dessutom vill motionärerna inrätta ytterligare stödformer, dels ett program Egen el för att öka människors makt över den egna energisituationen, dels ett energieffektiviseringsprogram för företag, där stödet ges i form av en skattereduktion. Företrädare för har i kommittémotion 2011/12:N421 föreslagit att anslagen Energiforskning (1:5) och Energieffektiviseringsprogram (1:11) ökas med respektive i förhållande till regeringens förslag. Förslagen syftar till att skynda på den övergripande, långsiktiga målsättningen om ett fritt från oljeberoende och andra fossila bränslen, anförs det. I partimotion 2011/12:N367 (V) redogör företrädare för för sina prioriteringar inom utgiftsområde 21 Energi. I motionen föreslås en ökning av anslaget Energiteknik (1:9) med i förhållande till regeringens förslag. Denna ökning ska nyttjas för att stimulera användningen av exempelvis solceller och biogas, och motiveras med att satsningar på klimatvänlig energiteknik är nödvändiga för att kunna genomföra en grön omställning i samhället. Vidare förordas en ökning av anslaget Energieffektiviseringsprogram (1:11) med jämfört med regeringens förslag. Förstärkningen ska användas till att finansiera och utveckla två stödformer som avvecklas i och med budgetproposition. ska det enligt förslaget användas dels till att finansiera stöd till installation av solenergi, dels för stöd till konvertering från direktverkande el. Därutöver vill motionärerna slå ihop anslagen Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft (1:4) och Planeringsstöd för vindkraft m.m. (1:7) för att upprätta ett nytt anslag, Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft på land och till havs (99:8). Till detta nya anslag överförs 70 respektive från de nyssnämnda anslagen samt tillförs ytterligare . Inom ramen för det nya anslaget ska ett branschprogram inrättas för att främja forskning och utveckling, marknadsintroduktion och informationsinsatser om, huvudsakligen, havsbaserad vindkraft. Sammantaget innebär förslagen i motionen att utgiftsområdet beräknas till mer 2012 än vad regeringen föreslagit. Även i kommittémotion 2011/12:N415 (V) redogör företrädare för för de satsningar på sol- och vindenergi som förordas.