bet · GZ01MJU9 · 2011-12-21 00:00:00 — Trots betydande insatser har utsläppen av fosfor och kväve inte minskat tillräckligt, och tidigare delmål har inte uppnåtts. Motionärerna efterlyser större handlingskraft, fler initiativ och en mer ambitiös politik för att hejda övergödningen och för att klara de stora miljöproblemen i våra hav. I motion MJ282 (V) yrkandena 6 och 11 framhålls det att den ökade köttkonsumtionen och de stora djuruppfödningsanläggningarna späder på utsläppen av näringsämnen och förvärrar övergödningen. De stora anläggningarna bör innefatta djurhållning på mindre koncentrerade ytor än och vara anpassade efter de olika djurarternas beteende. Motionärerna anser att regeringen bör anta en handlingsplan för minskad köttkonsumtion som innehåller mätbara mål och tydliga styrmedel. Regeringen bör även verka för att problemen tas upp inom ramen för Helcomarbetet och och att konkreta åtgärder tas fram för att minska de negativa effekterna på . I motion MJ382 (S) yrkande 36 påtalas det att ytterligare åtgärder mot övergödning bör vidtas genom att förbudet för fritidsbåtar att släppa ut orenat latrin- och toalettavfall även utökas till passagerarfartyg. För att få full effekt av förbudet anser motionärerna att fler hamnar bör erbjuda avfallshantering. Vidare framhålls det att ett stort antal enskilda avlopp är undermåliga och därigenom bidrar till övergödningen genom utsläpp av avloppsvatten som inte är tillräckligt renat från fosfor och kväve. Regeringen bör arbeta för att minska den bristande tillsynen av enskilda avlopp i vissa kommuner och undersöka om högre krav kan ställas på enskilda husägare för att åtgärda bristfälliga avlopp (yrkande 39). I motion MJ383 (M) framhålls det att det finns en rad övergödda sjöar i och att olika försök gjorts för att förbättra tillståndet. Bland annat pågår ett pilotprojekt som ska återskapa balansen i sjön i . Motionärerna anser att det är önskvärt att pilotverksamheten utvidgas till fler övergödda sjöar i . Övergripande åtgärder mot övergödning Regeringen redogjorde i skrivelse 2009/10:213 Åtgärder för levande hav för ett antal åtgärder som föreslagits i syfte att minska övergödningen, bl.a. att minska utsläppen från reningsverk, att göra insatser inom jordbruks- och skogsindustrin, att genomföra vattenmyndigheternas åtgärdsprogram samt att göra en översyn av möjligheten att införa avgifter på handel med kväve och fosfor. När det gäller minskade utsläpp från reningsverk angav regeringen att rening på för kväveföreningar i kommunala reningsverk kan minska belastningen med ca kväve och fosfor. Inom jordbruket har ett antal åtgärder föreslagits för att minska belastningen av kväve och fosfor från jordbruket. De nya regler som införts samt förstärkningar och insatser som har introducerats i det s.k. landsbygdsprogrammet (bl.a. förbättrad vattenhantering, minskad växtnäringsförlust från jordbruksmark, anläggning och skötsel av skyddszoner på erosionsbenägen mark, anläggning och restaurering av våtmarker, dammar för fosforavskiljning samt anläggning av reglerbar dränering) skulle kunna minska den årliga belastningen med mellan 1 600 och kväve och ca fosfor. Som regeringen konstaterade finns det behov av fler åtgärder inom jordbruket. Exempelvis bör det finnas möjligheter att i samband med halvtidsutvärderingen av landsbygdsprogrammet prioritera särskilda åtgärder för att minska utsläppen av kväve och fosfor. Tillsammans med de beslutade åtgärderna bör utsläppen från jordbruket kunna minska med 3 kväve och ca fosfor . Beträffande åtgärder för att minska utsläppen från industrin angav regeringen i samma skrivelse att bedömt att fortsatta kontinuerliga förbättringar och kompletterande rening på anläggningar inom skogsbruket kan minska utsläppen till havet med motsvarande kväve och fosfor . ansåg även att det finns viss potential att minska utsläppen från järn- och stålindustrin. Vidare bör det uppmärksammas att åtgärder inom ramen för vattenmyndigheternas åtgärdsprogram kommer att vara av stor betydelse och att de förväntas minska utsläppen med motsvarande kväve och fosfor. Som utskottet tidigare konstaterat (bet. 2010/11:MJU5) har regeringen infört ett lokalt vattenvårdsprojekt (LOVA), som enligt budgetproposition 2010/11:1 uppgår till . Enligt kan en höjning av anslaget väntas då projektet varit framgångsrikt. Med anledning av ett regeringsuppdrag om hur eventuella avgifter m.m. på handel med kväve och fosforföreningar bör utformas rapporterade och föreslog en fortsättning genom dels en fördjupad analys 20092010, dels ett praktiskt test i ett område 20102012. konstaterade i den ena delen av sin rapportering av regeringsuppdraget Vidareutveckling av förslag till avgiftssystem för kväve och fosfor (dnr M2010/1908/Na) att det inte är enkelt att infoga avgiftssystemet inom gällande konstitutionella, EU-rättsliga och miljörättsliga ramar utan ansåg att ett första rimligt steg är att sätta utsläppstak för större avloppsreningsverk. När det gäller den andra delen, dvs. det praktiska testet, ska resultatet redovisas för regeringen . Vidare kan det nämnas att röstade igenom kommissionens förslag om att förbjuda fosfater i tvättmedel och maskindiskmedel respektive 2017. Förbudet kan innebära att utsläppen till havet minskar med , varav till egentliga . Avslutningsvis konstaterar utskottet att belastningen av kväve- och fosforföreningar har minskat kraftigt och kommer att fortsätta att minska betydligt samt att det finns förutsättningar för att uppfylla det svenska åtagandet till 2016 genom ytterligare insatser och framtida åtgärdsarbeten. Utskottet anser att utvecklingen noga bör följas för att det därmed ska finnas beredskap för att genomföra eventuella ändringar i åtgärdsplaner. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna MJ282 (V) yrkande 2 och MJ376 (S) yrkande 27 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet har tidigare uppmärksammat motionsförslag om minskad köttkonsumtion som ett sätt att minska övergödningen (bet. 2007/08:MJU7). Utskottet hänvisade då bl.a. till jordbruksministerns svar på en interpellation (2006/07:318). Av svaret framgick att omfattningen av köttkonsumtionen i inte bör regleras men att det ansågs vara positivt att frågan om dess miljöpåverkan uppmärksammas. Att införa miljöavgifter på de vegetabilier som används för djuruppfödning och miljöbonus till vegetabilisk produktion är dock inte styrmedel som regeringen förespråkade. Utskottet gör ingen annan bedömning . Härutöver bör det framhållas att i sina kostråd rekommenderar ett intag på kött och köttprodukter per person och dag. Detta skulle innebära en minskning jämfört med den nuvarande köttkonsumtionen. Även arbetet med att minska matsvinnet är viktigt. Matsvinnet beräknas enligt Landsbygdsdepartementet uppgå till i konsumentledet, och av detta svinn avser köttprodukter. Med det anförda anser utskottet att motion MJ282 (S) yrkande 6 kan lämnas utan vidare åtgärd. I 9 kap. 6 § och förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd föreskrivs det att vissa större anläggningar för djurhållning är anmälnings- eller tillståndspliktiga till behörig kommun respektive behörig länsstyrelse. Gränserna för när anmälnings- eller tillståndsplikt infaller är närmare preciserade i bilagan till förordningen. Därutöver finns det generella föreskrifter för jordbruksföretag i föreskrifter. I betänkande 2008/09:MJU29 En sammanhållen svensk havspolitik m.m. konstaterade utskottet att vissa inslag av djurhållning för köttproduktion är problematiska eftersom det i regel finns störst övergödningsproblem där djurtätheten är hög. Eftersom det finns en obalans i strukturen på djurhållningen behövs en jämnare spridning. En kombination av lagtillämpning, information och rådgivning samt ekonomiska styrmedel bör användas för att uppnå detta. Inom ramen för Helcomsamarbetet och i samband med beslutet om aktionsplanen för enades om regler om tillstånd för stora djuranläggningar. Enligt vad utskottet fått veta uppfyllde redan dessa regler. I detta sammanhang bör även direktiv /75/EU om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) uppmärksammas. Direktivet, som trädde i kraft , innebär att medlemsländerna ska ställa krav på tillståndsplikt för omfattande svin- och fjäderfäverksamhet. Vidare kan utskottet redovisa att regeringen beslutade att tillsätta en utredning om miljöbestämmelser för jordbruksföretag och djurhållning (dir. 2011:49). Enligt regeringen bör det utredas om det finns anledning att utveckla och förbättra det regelverk som gäller för större djuranläggningar. Dessutom har utredaren möjlighet att föreslå andra förändringar som säkerställer ett korrekt genomförande av EU-direktivet om industriutsläpp, ett högt miljöskydd samt förenklingar. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Med hänsyn till redovisningen ovan föreslår utskottet att motion MJ282 (V) yrkande 11 lämnas utan vidare åtgärd. Förbud mot utsläpp av toalettavfall från passagerarfartyg Ett förbud mot att släppa ut toalettavfall från fritidsbåtar planeras träda i kraft i särskilt känsliga områden som , , , samt sjöar och inre vattendrag och ska vara infört i resten av landet 2016. Regeringen förklarade i proposition 2008/09:170 En sammanhållen svensk havspolitik att det bör införas ett totalförbud även mot utsläpp av toalettavfall från kryssningsfartyg och passagerarfärjor i . lämnade samt övriga Östersjöstater in en ansökan till IMO om skärpta regler för utsläpp av toalettavfall från kryssningsfartyg och passagerarfärjor. Majoriteten av IMO:s medlemsstater var positiva till förslaget men hade farhågor i fråga om bristande mottagningsanordningar för avfallet och bristande tillgång till adekvata reningssystem i hamn. beslutade IMO om att utöka förbudet så fort det finns tillfredsställande mottagningsanläggningar. Helcomländerna enades om att anordningar skulle finnas i tillräcklig utsträckning och att det löpande skulle utvärderas att det finns adekvata mottagningsanordningar för ett ikraftträdande av förbudet till 2017. Utskottet vill i detta sammanhang återigen uppmärksamma att regeringen infört möjligheten för kommuner och ideella organisationer att söka LOVA-bidrag för att påskynda utbyggnaden av mottagningsanläggningar och att ett antal projekt hitintills beviljats medel i detta syfte (bet. 2010/11:MJU5). Parallellt med det arbete som pågår inom IMO och Helcom gör även kommissionen en översyn av hur direktiv /59/EG om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester är genomfört i medlemsländerna. Som regeringen tidigare framhållit (skr. 2009/10:213) finns det brister i direktivet, och bör arbeta för att få till stånd en enhetlig hantering samt revidering av direktivet. skickade kommissionen ut en förfrågan till medlemsstaterna om att lämna synpunkter och förslag på revideringar av direktivet. Regeringen () välkomnade översynen i sitt svar till kommissionen och underströk vikten av att medlemsstaterna genomför direktivet på ett enhetligt sätt. I svaret konstaterade regeringen även att det inte finns adekvata anordningar i hamnarna runt , att det fartygsgenererade avfallet kommer att öka samt att man noterade vissa brister i det s.k. no special-fee-systemet (dvs. att medlemsstaterna ska se till att inga hamnar tar ut avgifter vid mottagande av avfall). Kommissionen avser nu att lägga fram ett förslag på ändringar i direktivet . Med denna redovisning föreslår utskottet att motion MJ382 (S) yrkande 36 lämnas utan vidare åtgärd. Översyn av enskilda avlopp När det gäller frågan om enskilda avlopp har utskottet tidigare (bet. 2010/11:MJU5) i likhet med regeringen framhållit att tillämpning av gällande lagstiftning för enskilda avlopp är en viktig åtgärd för att minska utsläppen av fosforföreningar. Genom åtgärdande av samtliga enskilda avlopp kan belastningen till havet minska med motsvarande ca kväve och fosfor. genomförde en tillsynskampanj i samarbete med kommuner och länsstyrelser. Kampanjen byggde på information till fastighetsägare om regler för små avlopp och vilka åtgärder som bör vidtas för att uppfylla dessa krav. Kommunerna har möjlighet att tvinga en fastighetsägare med bristfälligt avlopp att åtgärda det genom att förbjuda utsläpp av avloppsvatten till avloppsanläggningen. Enligt Havs- och vattenmyndigheten måste kommunerna inom sin tillsyn över vattenförvaltningen prioritera områden med vattenförekomster som inte uppnår, eller riskerar att inte uppnå, miljökvalitetsnormen (MKN) för vatten. En hög skyddsnivå för enskilda avlopp måste därför säkerställas. Kommunerna måste utveckla sin planläggning och prövning så att MKN uppnås. ska myndigheter och kommuner som omfattas av åtgärdsprogram (dvs. kommuner i de områden där det finns risk för att MKN inte uppfylls) rapportera till den ansvariga vattenmyndigheten vilka åtgärder som vidtagits föregående år. Vattenmyndigheterna sammanställer därefter rapporterna till Havs- och vattenmyndigheten. Den första rapporteringen skedde 2011, varvid svar inkom från 204 av landets 290 kommuner, alla 21 länsstyrelser samt 11 av 12 statliga myndigheter. Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motion MJ382 (S) yrkande 39. Motionen avstyrks i berörd del. Pilotprojekt för övergödda sjöar Som regeringen redovisat i proposition 2008/09:170 En sammanhållen svensk havspolitik bidrar övergödda sjöar till att förorena nedströms belägna vatten inklusive kust och hav. Att restaurera sådana sjöar, vilket redan gjorts på många håll genom mörtfiskreduktion och i vissa fall sedimentbehandling eller syresättning, kan eventuellt bidra till problemlösningen. Vidare framhöll regeringen att vattenmyndigheterna bör samordna arbetet med att restaurera återstående övergödda sjöar. När det gäller pilotprojekt för rening av övergödda sjöar har utskottet tidigare (bet. 2009/10:MJU1) inte funnit anledning att föreslå någon åtgärd från sida. Utskottet anförde att det fått information om olika restaureringsmetoder för övergödda sjöar. Metoderna måste anpassas efter förhållandet i den sjö som ska åtgärdas. Övergödda sjöar restaureras främst genom att man åtgärdar orsaken till övergödningen, t.ex. genom att minska avloppsvattenutsläppet eller jordbruksläckaget. Syrefria bottnar åtgärdas genom t.ex. kemisk bindning av fosfor. Metoder för detta är redan framtagna. Med det anförda föreslår utskottet att MJ383 (M) lämnas utan vidare åtgärd. Åtgärder för hållbart nyttjande av havet och dess biologiska mångfald Utskottets förslag i korthet avslår motioner (S, SD och KD) om extrahering av näringsämnen ur i biogassyfte, om ersättning till musselodlare samt om utbyggnad av mottagningsanordningar för barlastvatten. Jämför reservationerna 10 (S) och 11 (SD). I motion MJ255 (SD) anger motionärerna att det pågår många projekt som syftar till att begränsa utsläppen i och att möjligheterna att extrahera näringsämnen som finns i vattnet bör ses över. () bedriver i detta syfte ett intressant projekt där försök görs att samla in alger i syfte att framställa biogas. Motionärerna anser att regeringen bör skaffa sig en översikt över denna typ av projekt. Enligt motion 376 (S) yrkande 26 bör regeringen stödja satsningar på odling av blåmusslor som reningsmetod genom att ersätta musselodlare. Odling av musslor för foderändamål skulle också minska fisket av foderfisk, vilket gynnar den biologiska mångfalden i havet. Enligt förslaget skulle ersättningen kräva en budget på som skulle kunna finansieras genom omfördelning inom anslaget 1:2 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. I motion MJ398 (KD) yrkande 7 konstaterar motionären att det har kommit in flera nya arter i den svenska faunan, bl.a. fiskarter som kommit med barlastvatten från fartyg. Motionären anser att därför bör verka för att alla hamnar i och ska ha mottagningsanordningar för barlastvatten för att skydda havet mot främmande arter. Extrahering av näringsämnen ur i biogassyfte Enligt vad utskottet fått information om är regeringen väl medveten om att det pågår ett antal substratutvinnings- och biogasprojekt såväl på flera ställen i landet (bl.a. och ) som i andra länder runt . Projektverksamheten omfattar utvinning av bl.a. alger, fiskrens, vass och musslor. ingår i det s.k. (wetlands, algae, biogas). I det EU-finansierade projektet ingår bl.a. regionala delar av , vattenmyndigheten i södra och KTH. Projektet, som har drivits och ska pågå , syftar till att framställa biogas genom jäsning av alger, att avlägsna fosfor och kväve, att stimulera biologisk mångfald genom algreducerat vatten, att förbättra kustnära rekreations- och turistvärden, att minska växthusgaser och emissioner från ruttnande alger samt att efter biogasjäsning återvinna näringsämnena i algerna som gödningsmedel. Projektet, som genom ett helhetstänkande bygger ett kretslopp, har potential att sprida resultaten i hela södra . I övrigt kan utskottet nämna att det pågår ett stort antal EU-projekt som ingår i det s.k. , Sustainable Uses of . Gemensamt för samtliga projekt är att de bygger på nya användningsområden och tekniker för de ekosystemen, t.ex. blå bioteknik, algodling, innovativa fisk- och mussellösningar, havsbruk och vågenergi. Projekten syftar till att klarlägga ekonomisk genomförbarhet och regional tillämplighet. Samtliga deltar i olika projekt. Med det anförda föreslår utskottet att motion MJ255 (SD) lämnas utan vidare åtgärd. Regeringen förklarade i proposition 2008/09:170 En sammanhållen svensk havspolitik att en satsning behövs för att möjliggöra en storskalig utbyggnad av musselodlingen inom utvalda områden längs den svenska kusten. Utskottet har tidigare angivit att man delar regeringens bedömning om behovet av en sådan satsning samt att LOVA-bidragen bör kunna främja detta (bet. 2008/09:MJU29). Regeringen föreslog att avsätts åt LOVA-projekt som framför allt syftar till att minska övergödningen, bl.a. genom musselodlingar (prop. 2011/12:1). Såsom redovisats ovan är det troligt att detta anslag höjs . Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett att föreslå någon ytterligare åtgärd från sida med anledning av motion MJ376 (S) yrkande 26. Motionen avstyrks i berörd del. Genom barlastvattnen som pumpas ut i havet transporteras barlastvatten från en hamn till en annan. Med barlastvatten och sediment följer tusentals främmande arter som kan tränga undan ursprungliga arter och rubba den ekologiska balansen. Enligt IMO:s uppskattning orsakar de invasiva arterna ekonomiska skador för . Utskottet instämmer i regeringens tidigare redovisade bedömning att det är angeläget att verkar för att fler länder ansluter sig till IMO:s barlastkonvention, så att den kan träda i kraft (skr. 2009/10:213). Regeringen har dock tidigare framhållit att ett krav på att samtliga hamnar ska installera anordningar för mottagning av barlastvatten varken är ett realistiskt eller genomförbart alternativ eftersom det skulle kräva mycket omfattande investeringar samt vara plats- och resurskrävande (prop. 2008/09:229). har dessutom få befintliga fartyg kapacitet att pumpa ut barlastvatten till en mottagningsanordning i de volymer som krävs. Därtill måste barlastvatten som släpps ut från en mottagningsanordning behandlas och uppfylla konventionens krav på kvalitet. Som regeringen tidigare anfört finns det inte sådana behandlingssystem tillgängliga i den omfattning som krävs. ska emellertid samtliga fartyg ha system för rening av barlastvatten installerade ombord. Utskottet konstaterar avslutningsvis att det är under en förhållandevis begränsad tidsperiod som mottagningsanordningar skulle komma att användas och att kostnaden för inrättande av sådana är orimligt stor i förhållande till den relativt korta period som anordningarna behövs. Med det anförda föreslår utskottet att motion MJ398 (KD) yrkande 7 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Övergripande målsättningar för havspolitiken m.m., punkt 1 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:MJ212 och avslår motionerna 2011/12:MJ248 och 2011/12:MJ282 yrkande 1. Det är ett faktum att havsmiljön i är i obalans. måste åter bli ett levande hav. Syrebristen i sediment och bottenvatten är ett problem eftersom det bl.a. förvärrar övergödningssituationen och tillståndet för fiskbeståndet. Algblomningar, farliga ämnen, överfiske, brist på inflöde av saltvatten och fartygsolyckor är andra bidragande orsaker. Vi anser att åtgärder måste vidtas för att förhindra övergödning, utsläpp av farliga ämnen och utfiskning samt för att öka den biologiska mångfalden. Miljöproblemen är gränsöverskridande, vilket ställer krav på att länderna runt gemensamt agerar för att hitta lösningar. Det behövs en tydlig vilja och ett samarbete mellan länderna runt . Arbetet för att rädda kommer att ta och det måste kontinuerligt prioriteras av den nu sittande regeringen. Den bör därför ta en tydlig ledning under det pågående svenska ordförandeskapet i Helcom 20102012. Detta bör ges regeringen till känna. Övergripande målsättningar för havspolitiken m.m., punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:MJ282 yrkande 1 och avslår motionerna 2011/12:MJ212 och 2011/12:MJ248. är ett mycket hotat hav. De största hoten är övergödning, överfiske, farliga ämnen och havstransporter. Därtill är särskilt utsatt på grund av den extra påfrestning det innebär att havet är omringat av nio länder. Allt tyder på att den mänskliga aktiviteten runt kommer att öka, vilket kommer att medföra ytterligare påverkan på det redan så känsliga havet. Avrinningsområdet är drygt fyra gånger så stort som havet och för med sig näring och föroreningar ut i . Detta i kombination med dåligt vattenutbyte, brackvattenhavets speciella egenskaper och dess geologiskt unga ålder gör situationen exceptionellt besvärlig. anser att det krävs ett mer omfattande helhetsgrepp över förvaltning med ett internationellt överenskommet slutmål för restaureringen av havet. Detta bör ges regeringen till känna. Skydd för , punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:MJ292. , som är en av största dricksvattenreservoarer, är vattentäkt för hundratusentals människor och därmed av stor betydelse för människor som bor runt sjön. skyddas enligt för sitt friluftsliv och fiske samt sin natur och kulturmiljö. Dessutom är i sin helhet en del av av skyddade områden, ett så kallat Natura 2000-område. Försvarsmaktens ökade militära verksamhet i kommer att medföra ökade risker för blyutsläpp och buller, vilket kommer att ha en stor negativ inverkan på bl.a. dricksvatten, näringsliv, turism, djurliv och rekreation inom ett stort geografiskt område. Det är mycket viktigt att det råder en god balans mellan Försvarsmaktens verksamhet och andra intressen i området. När skyddet av en så viktig naturresurs ska ställas mot Försvarsmaktens övningsområde i anser vi att det behövs en annan avvägning än den som Försvarsmakten gör. Det är av den anledningen mycket angeläget att agera för att ska få ett starkare skydd. Detta bör ges regeringen till känna. Förbud mot oljeborrning i , punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:MJ202 yrkande 1.