bet · GY01KU20d3 · 2011-01-01 00:00:00 — Men om detta krav hade funnits i sändningstillståndet eller i det som hade beslutat, hade det då varit mindre förenligt med grundlagen? Kultur- och idrottsminister (M): Sändningstillståndet behandlar ju olika frågor. Det handlar om att man ska nå , om antalet kanaler, om att det ska präglas av oberoende etcetera. Det som finns i anslagsvillkoren handlar om pengarna, om organisationen och den delen av styrningen, så det är rimligt att frågan om sändningstillståndet är kopplad till anslagsvillkoren. Och sändningstillståndet har bara med sändning av program i marknätet att göra, så den frågan skulle inte kunna regleras där, påminner min sakkunniga mig om. i (S): Varför inte? Om man ska starta upp en ny kanal kan den väl även finnas i marknätet? Kultur- och idrottsminister (M): Det här är en väldigt teknisk fråga som jag av naturliga skäl inte kan svara på. För att vi ska få en korrekt redovisning ber jag att få överlämna till min medarbetare att svara på själva sakfrågan. Ordföranden: Det är en central fråga varför det här inte ligger i sändningstillståndet i stället för i anslagsvillkoren. Kultur- och idrottsminister (M): Ja, och då kan det ju vara bra om vi får den belyst. , kansliråd, : Sändningstillståndet gäller bara för sändningar i marknätet. Man behöver inte ha något sändningstillstånd för till exempel verksamhet på Internet, i kabel eller via satellit. Därför skulle inte kravet på att anmäla nya tjänster kunna ligga i sändningstillståndet som reglerar sändningarna i marknätet. Om något programföretag skulle starta en ny kanal som skulle sändas i marknätet skulle den kanalen självfallet behöva regleras i sändningstillståndet, men det är ju en annan fråga. i (S): Vad menas med att bolagen i viss utsträckning så står det själva avgör vilka tjänster som ska anmälas? Har bolagen någon form av handlingsfrihet i den här frågan? Kultur- och idrottsminister (M): Ja, visst har de det. Det är också tydligt att det är om det är permanenta tjänster. Men om man vill göra försöksverksamhet, testverksamhet, är det ingenting som behöver anmälas, inte heller om det är fråga om exempelvis sidoverksamhet som ska vara självbärande, utan det är om det är nya permanenta tjänster som också kan påverka bolagens egen ekonomi och som hör till kärnuppdraget. Men det finns inga sanktioner om man inte anmäler, utan det är någonting som i så fall Myndigheten för radio och tv tar upp i sin årsredovisning eller i den rapport som brukar komma som gått. i (S): Jag har en sista fråga. Kommissionen använder uttrycket väsentligt nya tjänster samt att det nya kan vara beroende av dess innehåll och av konsumtionssättet. Hur ser ministern på detta i förhållande till grundlagens krav? Där är det ju väldigt tydligt att vi inte får granska eller censurera innehållet, men här säger kommissionen att det kan vara beroende av just dess innehåll och konsumtionssättet. Kultur- och idrottsminister (M): Det är fråga om sådant som man inte har , till exempel betaltjänster, som finns på den kommersiella sidan. Men det är alltså inte innehåll i betydelsen vad programmen handlar om. (M): Herr ordförande! Jag vill också uppehålla mig vid meddelandet från , som ju som sagt är ett meddelande och som sådant inte är rättsligt bindande för medlemsstaterna. Jag skulle vilja veta lite mer om hur man i har resonerat kring frågan. Kultur- och idrottsminister (M): Det har varit föremål för rätt långa och tuffa förhandlingar. Vi har från svensk sida, tillsammans med flera andra länder inom Europeiska unionen, varit mycket tydliga med att vi tycker att det här är en nationell fråga. När meddelandet väl kom som anknyter till Amsterdamprotokollet, en uppfattning som vi delar tyckte vi att det var ett meddelande som vi absolut kan leva efter också här i . Det har också varit inställningen i de flesta andra länder. Men vi har också varit väldigt tydliga med att vi vill lägga oss så nära minimikraven som det över huvud taget varit möjligt, vilket vi också har gjort. (M): menade när han var här att statsrådet säkert skulle bli ledsen av de kommentarer som han och fällde när det gällde just denna fråga med tanke på att statsrådet har drivit en linje i som innebär färre begränsningar av public service-företagens handlingsfrihet, precis som vi nu fick höra beskrivet. Jag skulle vilja veta lite mer om hur statsrådet har agerat i EU i denna fråga. Kultur- och idrottsminister (M): Det fanns från början mer långtgående krav, kan man väl säga, som var ett svar på andra aktörer på mediemarknaden. Även om public service finns i de olika länderna så finansieras det på olika sätt. Det är inte alla som har en licensavgift som vi har. Det är heller inte alla som har reklamfri public service. Det finns båda varianterna. skrev jag ett brev till den holländska kulturministern, som också var aktiv i frågan, och uppmanade till en gemensam aktion, vilket vi också har gjort. Allt fler länder har anslutit sig till vår linje, det vill säga att vi med full respekt för att detta kan handla om statsstödsfrågor, att vi har Amsterdamprotokollet och att det är viktigt med konkurrens också måste värna det speciella uppdrag som public service har och att det ska vara regler som de enskilda länderna själva styr över, så långt det över huvud taget är möjligt. (M): och ville sätta in regleringen i ett större sammanhang. De menar att det är ett inslag i en kamp som pågår mellan public service-företagen i och de privata medieföretagen. Mot bakgrund av detta har jag ett par frågor. Dels skulle jag vilja veta lite mer om bakgrunden till att meddelandet över huvud taget arbetades fram i kommissionen, dels skulle jag också vilja veta om kulturministern anser att det pågår ett brett angrepp på public service i och hur man i så fall bör ställa sig till detta. Kultur- och idrottsminister (M): Jag kan inte påstå att jag utifrån de diskussioner jag har haft på politisk nivå tycker att det pågår någon form av krig mot public service, verkligen inte. Historien ser dock olika ut i olika länder. Vi har en stark public service med en stark finansiering. Många andra medieföretag har inte riktigt dessa villkor utan finansieras via reklamintäkter i första hand. På en del håll, inte i men i andra länder, har det funnits reaktioner från privata företag på mediesidan. De har sett att det råder en obalans, och därmed har frågan kommit upp. Det är dock ingen fråga som vi från svenskt håll har väckt. Ordföranden: Då är det min tur. Jag tänkte ställa några frågor om huruvida detta verkligen var nödvändigt. Kulturministern hänvisar mycket till EU:s inställning, konkurrensregler och det meddelande som kommit från EU. Det finns dock andra bedömare som menar att det system vi hade i var fullt tillräckligt för att klara . Det meddelande som kom är ju inte heller rättsligt bindande. Är ministern fullständigt övertygad om att det var nödvändigt att införa ett helt nytt system för förhandsgranskning och att en myndighet ska ansvara för det? Kultur- och idrottsminister (M): Mitt svar måste bli ett absolut ja. Det nya var inte att man skulle anmäla tjänster; det kravet har funnits tidigare inte bara under alliansregeringen utan också under den socialdemokratiska regeringen. Det är riktigt att detta inte formellt är rättsligt bindande, såtillvida att vi måste implementera det i svensk lag, men vi förhåller oss genom vårt medlemskap i unionen till reglerna om statsstöd på detta område såväl som på alla andra. Skulle man inte acceptera detta och gå i strid med kommissionen har kommissionen en exklusiv kompetens att godkänna statligt stöd. Om någon annan aktör skulle anmäla, till exempel andra tjänster, skulle det kunna få mer långtgående konsekvenser, tror vi, än att vi tillsammans med övriga 26 länder i Europeiska unionen ställer oss bakom detta, som vi ändå tycker är ett acceptabelt och under mycket möda framförhandlat meddelande i syfte att göra det rimligt för alla som är verksamma på mediemarknaden. Ordföranden: för public service, SVT och , går bakåt ända till yttrandefrihetsgrundlagen. Det är lagar som har tagit ställning till att de inte bryter mot det svenska medlemskapet i EU. Har denna diskussion förts på departementet? Kultur- och idrottsminister (M): Frågan har stötts och blötts under . Det var också därför vi hade diskussionen med grundlagsenhet. Vi ville vara säkra på att det inte fanns något i detta som kunde strida mot grundlagen. Ordföranden: I förhandsgranskningen ingår, vilket flera har varit inne på, en del som inte har varit uppe i tidigare och som inte har beretts, utan det kom ganska plötsligt och oväntat in i förhandsgranskningen både för public service själv och för många i . Effekterna av förhandsgranskningen är vi ganska okunniga om och osäkra på. Känner kulturministern sig säker på vad förhandsgranskningen kommer att innebära och vilka typer av tjänster man kommer att kunna fortsätta med när medielandskapet nu utvecklas och förändras ganska mycket? Kommer styrkan hos public service att bibehållas? Kommer man att kunna fortsätta som förut eller finns det en risk att nya tjänster som public service anser är nödvändiga för utvecklingen begränsas och förhindras? Kultur- och idrottsminister (M): Att detta inte skulle ha varit känt för stämmer inte. Jag har tagit upp frågan i och i kulturskottet inför besöken på rådsmötena. Frågan är alltså inte ny, och det är inte heller kopplingen till statsstödsreglerna. Vi värnar i allra högsta grad en stark public service. Vi har tre programbolag som har en stark ställning och också, måste jag säga, en mycket god ekonomi. Det finns flera andra aktörer som också erbjuder tjänster på medieområdet, framför allt . Det är bra så. Men om man med hjälp av licensmedel, det vill säga en färdig offentlig finansiering, skulle starta nya kanaler som skulle kunna konkurrera med andra verksamheter är det rimligt att man i så fall också väljer att anmäla detta till Myndigheten för radio och tv. Det är egentligen inget nytt, och det är de villkor som gäller inom hela unionen med den skillnaden att vi har lagt oss så nära minimikraven som möjligt. Ordföranden: Om en liknande tjänst som SVT Play skulle komma upp i en förhandsgranskning konkurrenterna får reda på tjänsten och får yttra sig, och den kommer att ha en betydelse för deras möjlighet att tjäna pengar på sina återsändningar senare är ministern då säker på att man skulle säga ja till den? Kultur- och idrottsminister (M): Det kan jag inte uttala mig om, för då skulle jag sätta mig som en form av domare. Det är en fråga för Myndigheten för radio och tv. Jag kan inte ha en uppfattning om vilka eventuella tjänster som berörs. Detta skedde dessutom innan de nya villkoren trädde i kraft. Ordföranden: För oss i är detta en viktig fråga. Om det har en långsiktigt stor betydelse borde frågan ha varit uppe i för beslut i sin helhet, inte bara i den ganska begränsade form som den var. Kultur- och idrottsminister (M): Jag kan tyvärr inte lämna något svar. Det handlar om programbolagens egen verksamhet, så det kan knappast vara något som ett annat mediebolag skulle vara intresserat av. Det blir en hypotetisk fråga. Man väljer själv vilka nya tjänster man vill anmäla, och det finns inga sanktionskrav. Vi har lagt oss så lågt man över huvud taget kan. Det finns de som tycker att vi skulle ha kunnat vara mycket tydligare och skarpare i våra krav, men vi har valt att inte vara det. Vi tycker att det är viktigt att det finns en frihet för de tre programbolagen att också experimentera på andra plattformar. Någon annan uppfattning finns egentligen inte heller hos eller i meddelandet. Ordföranden: Det som ministern gick in på i slutet är mycket förvånande. I anslagsvillkoren till public service-företagen står det att nya permanenta tjänster ska anmälas till regeringen. har kulturministern sagt både skriftligt från departementet till oss och här att det redaktionella oberoendet garanteras av att programföretagen själva avgör vilka tjänster som ska anmälas. Det står i strid mot varandra. Antingen är det så att företagen ska anmäla eller så är det inte så. Kultur- och idrottsminister (M): Det var för att vi inte skulle gå längre än vad som absolut krävdes. De avgör själva vilka tjänster som ska anmälas. Det nya är egentligen bara det som vi har varit inne på. Som min sakkunniga påpekar handlar det om tjänster av större betydelse. Det är upp till de tre bolagen själva att avgöra om det ska anmälas eller inte. Ordföranden: det på samma sätt med de övriga punkterna i anslagsvillkoren? Avgör man själv om man ska ha revision och om man ska lämna fram en resultaträkning? När det gäller punkterna som har att göra med ekonomi i anslagsvillkoren, är det helt upp till företagen själva om de ska bry sig om dem eller inte? Kultur- och idrottsminister (M): Självfallet inte. Vi menar att när det gäller de nya punkterna som är ett resultat av meddelandet finns det en tolkningsmöjlighet. Det är inte nödvändigt att anmäla exempelvis till regeringen eller Myndigheten för radio och tv i detta fall. Det är också vårt svar för att vi tycker att det ska vara så stor handlingsfrihet som möjligt. Ordföranden: det inte så att ministern gör en glidning för att hon är ganska trängd i frågan om detta faktiskt begränsar företagens redaktionella oberoende? Kultur- och idrottsminister (M): Nej, jag tycker tvärtom att vi verkligen har ställt upp för de tre programbolagen och så långt det över huvud taget varit möjligt värnat deras integritet och oberoende. (FP): Jag har en fråga om handlingsutrymmet för bolagen apropå att de själva får avgöra när anmälan ska ske. När vi ställde frågor till ledning uttryckte man att man hade svårt att förstå vad som ska prövas. sade man att aktionsfriheten inte är så stor. sade: Å ena sidan står det ska, å andra sidan förstår vi inte vad det är vi ska anmäla. Jag skulle vilja ha en kommentar av statsrådet till detta och också fråga: Vad finns det, enligt statsrådet, för vägledning för bolagen att göra rätt? Kultur- och idrottsminister (M): I anslagsvillkoren står det att om man väljer att starta nya permanenta programtjänster, det vill säga nya kanaler ett märkligt exempel med en 24-timmars dokusåpakanal diskuterades skulle sådant behöva anmälas. Det handlar om nya permanenta tjänster. I den delen finns det inget nytt, utan det skulle anmälas även tidigare. Sedan har vi givit möjligheter att sända HD-tv till exempel. Det är ett beslut som fattades . (C): Kulturministern har gjort uttalanden om att förbjuda att använda sig av sponsring, som finns bland annat vid sändningar från sport- och kulturevenemang. Är de här uttalandena ett led i styrningen av SVT eller är det ett led i kulturministerns personliga opinionsbildande arbete? Kultur- och idrottsminister (M): Det här handlar om mitt partis uppfattning. Vi vill att , och Utbildningsradion ska vara reklamfria och helt oberoende av kommersiella intressen. Det är ett inspel inför de diskussioner som vi nu för inför en utredning och de direktiv som tas fram till utredningen. Det är mitt partis uppfattning, och den är känd . Den har vi haft . (SD): Herr ordförande! När var här sade han bland annat: måste man fundera på det här. Förutsätter det vi nu tänker göra kanske rent av att man ändrar i grundlagen? Han fann den funderingen befogad. Gör kulturministern det? Kultur- och idrottsminister (M): Nej, men i remissyttrandet från tog man upp risken för att det skulle kunna strida mot yttrandefrihetsgrundlagen. Det var också därför som det var så viktigt att bereda den här frågan väldigt noggrant med och grundlagsenheten där. Man kom fram till en samfälld bedömning att det här inte stred mot grundlagarna. Skånberg (KD): Herr ordförande! svarade på frågan om han ansåg att det redaktionella oberoendet blev kränkt genom den här prövningen som vi diskuterar. Han svarade: Innehållet i de enskilda programmen kränks inte, men däremot kränker möjligheten att arbeta med utveckling av verksamheten det redaktionella oberoendet. Vill ministern utveckla det? Kultur- och idrottsminister (M): Jag tycker att det är ett förvånande uttalande. Det hade kanske varit bra om vi hade kunnat diskutera det tillsammans. Det är också väldigt tydligt i kommissionens meddelande att man självfallet ska kunna finnas på flera olika plattformar. Det står väldigt tydligt. Vi har ingen annan uppfattning. Det är också vad de tre bolagen har gjort. Man finns inte bara i själva tv-apparaten utan också numera i mobiltelefoner och på webben. Det kränker inte på något sätt de möjligheterna. Skånberg (KD): På följdfrågan om det fanns något land där det här redaktionella oberoendet hade blivit kränkt gavs exemplet där man inte fick publicera annat än informationstexter om sina program på webben. Det är en helt annorlunda situation än vad vi har i . Enligt min uppfattning skulle detta verkligen kränka. Har vi en tillräckligt stor marginal från det tyska exemplet till det svenska? Kultur- och idrottsminister (M): Ja, det är min uppfattning. De har väldigt detaljerade krav, och det har väl sin alldeles egen historia. Jag tror att möjligen kan mer om det tyska exemplet om Skånberg vill veta mer. Ordföranden: måste tyvärr stanna där. Vi hade nog kunnat ställa många fler frågor. Vi stannar här för vi har en energisk utbildningsminister som står och trampar i spiltan här bakom som vi måste gå över till alldeles strax. Tack, kulturministern! Kultur- och idrottsminister (M): Tack själva! Granskningsärende 15 Försök från att påverka programinnehållet i Ordföranden: Jag hälsar utbildningsminister med bisittare välkomna. Den här frågan har en viss koppling till public services oberoende som vi pratade om alldeles . I det här fallet handlar det om en granskningsfråga som har kommit från Socialdemokraterna. Den handlar om försök från att påverka programinnehållet i . Jag ger först ordet till som får en möjlighet att berätta vad som egentligen hände de här dagarna. Utbildningsminister (FP): Tack så mycket, herr ordförande! Det handlar om ett granskningsprogram som tv-redaktionen för gjorde. Det skulle sändas . Det handlade om vinstdrivande friskolor och var ett kritiskt reportage. Redaktionen ville att jag tillsammans med riksdagsledamoten skulle medverka i ett studiosamtal och kommentera innehållet i programmet. Men som ni erinrar er av datumet var detta i valveckan. Det var kvar till valet. Vi hade väldigt ont om tid. här studiosamtalet tvunget att bandas väldigt . Jag tror att det var halv åtta eller något sådant. Det byggdes upp en provisorisk studio i sammanbindningsbana för att vi skulle få möjlighet att sammanstråla där. För att kunna ge relevanta kommentarer fick vi tillgång till programmet ungefär . Det var på sen eftermiddag . Jag ska erkänna att jag då var helt upptagen av andra aktiviteter i valrörelsen. , , skulle jag utsättas för den stora partiledarutfrågningen i TV4 tillsammans med de övriga allianspartiledarna och var helt fokuserad på det. Jag tittade på programmet, men jag var mycket ofokuserad. Jag var helt inne i förberedelserna för den stora utfrågningen . Jag hade bett min pressansvarige att titta på programmet åt mig, gå igenom det mer grundligt och sedan komma med förslag på vad jag skulle kunna säga i de här kommentarerna efteråt. När utfrågningen i TV4 var klar hade jag en kontakt och avstämning med min pressansvarige. Han berättade då om programmets innehåll och kom med förslag på vad jag skulle kunna säga i det här studiosamtalet som skulle spelas in . Han berättade då också att han hade varit i kontakt med redaktionen. När han hade sett programmet hade han sett att programmet var en väldigt kritisk granskning av vinstdrivande friskolor. Dessutom skildrades regeringens politik i programmet, men det var inte den aktuella politiken. Det var en tidigare ståndpunkt som redovisades. före den här tidpunkten, , hade regeringen aviserat lagstiftningsförändringar som berörde just vinstdrivande friskolor. Om de genomfördes, skulle de möta en del av de problem som beskrevs i programmet. Den pressansvarige upplevde att det var relevant att ringa redaktionen för att försäkra sig om att redaktionen hade förstått att regeringens politik inte var den som skildrades i programmet, utan att regeringen hade redovisat en ny politisk inriktning. Han möttes då av beskedet att det tänkte redaktionen inte ta någon hänsyn till, och så var det med det. Han informerade mig om detta när pressansvarig och jag hade samtalet . genomfördes det här studiosamtalet, och sedan sändes programmet . i (S): Ministern säger att han själv såg programmet men väldigt ofokuserat, att ni hade en avstämning och då berättade presschefen att han hade varit i kontakt med ansvarig utgivare. Utbildningsminister (FP): Ja. i (S): Berättade han också att han hade ringt programchefen ? Utbildningsminister (FP): Det kan jag uppriktigt sagt inte erinra mig. Jag tror inte ens att jag kan erinra mig vem han sade att han hade ringt. Han hade ringt de ansvariga för programmet och framfört den här synpunkten. i (S): Vi har ju fått en del svar skriftligt. Där framförs det också att han hade varit i kontakt med dem. Det fick vi reda på där. När vi pratade med , och det skrev han även på Uppdrag gransknings blogg, framförde han att det var ett krav från presschefen att man skulle redigera om programmet. Vad det något som kom ministern till känna? Utbildningsminister (FP): Han ringde till redaktionen för att han upplevde att regeringens position skildrades på ett sätt som inte var aktuellt. Vi har pressansvariga för att förse massmedier med korrekt och aktuell information om regeringens politik, om regeringens propositioner, om regeringens avsikter och varför vi resonerar som vi gör. Det är därför pressansvariga finns. När han upplevde att redaktionen för redovisade en äldre position som regeringen i och för sig hade haft tidigare men som inte var den aktuella positionen upplevde han att det var hans uppgift att ringa till redaktionen för att försäkra sig om att de hade förstått det. Det var vad han gjorde. Exakt hur orden föll i detta samtal vet inte jag. i (S): I det förra granskningsärendet var vi också inne på mediers oberoende och självständighet. Ansvarig utgivare har helt klart uttryckt att det här var ett försök till påverkan. Hur ser ministern på det? Vi har ju som sagt en stark grundlag här. Utbildningsminister (FP): Absolut. Jag är i och för sig obekant med det föregående granskningsärendet som flera av er nu hänvisar till, men jag är däremot bekant med bestämmelserna i grundlagen. Det är helt självklart att det är redaktioner, ansvariga utgivare och programansvariga som självständigt avgör hur program ska utformas, hur tidningsartiklar ska skrivas och så vidare. Det är en helt självklar utgångspunkt. Men det är också en utgångspunkt för pressansvariga och pressekreterare att deras uppgift är att förse medierna med korrekt information. Låt mig ta ett exempel. Eftersom det i berättas att regeringen tänker sig att genomföra en del skattesänkningar är det många pressekreterare som får kommunicera med medierna för att förklara varför och hur det ska gå till. I går var det sjukförsäkringen. Pressekreterare förser massmedierna med information, och upplever man att massmedierna har missförstått något tar man kontakt för att klarlägga. Men det är lika självklart att det är massmedierna själva ansvariga utgivare, redaktioner som sedan självständigt avgör hur innehållet ska presenteras i deras medier. Det är självklart. i (S): Är det inte viss skillnad mellan att ge information och att kräva att ett program ska redigeras om? Utbildningsminister (FP): Jag känner inte till hur orden har fallit i detta samtal. De pressansvariga vi har i , och jag känner naturligtvis i första hand dem på , är mycket rutinerade, erfarna, har mängder av kontakter med medierna varenda dag. De vet precis vad deras uppgift är och var gränserna går. i (S): De vet precis, men har ministern på något sätt säkerställt att så verkligen var fallet?