bet · GY01UbU7 · 2011-03-14 00:00:00 — I utredarens uppdrag ingår bl.a. att lämna förslag på författningsändringar som möjliggör för elever i och den obligatoriska särskolan som behöver undervisning i teckenspråk att få sådan undervisning. Uppdraget ska efter tilläggsdirektiv (dir. 2010:137) redovisas i ett delbetänkande . Därmed avstyrks motionerna 2010/11:Ub237, 2010/11:Ub291, 2010/11:Ub305, 2010/11:Ub310, 2010/11:Ub321 och 2010/11:Ub388. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om punktskriftsundervisning och om undervisningsmaterial för synskadade elever. I motion 2010/11:Ub236 (S) yrkande 1 begär motionärerna att rätten till undervisning i och på punktskrift för barn, elever och vuxna samt rätten till nödvändig undervisning i orientering i skolan och till och från skolan bör föras in i skollagen. Motionärerna anser även att det bör utredas vilken myndighet som ska ansvara för undervisning i punktskrift (yrkande 2). Det framhålls i motionen att varje människa bör ha ett läs- och skriftspråk för att kunna fungera på ett bra sätt i samhället. I motion 2010/11:Ub376 (KD) anser motionären att man bör se över hur undervisningsstödet till synskadade elever kan förbättras. Motionären framhåller att de synskadade eleverna ofta får äldre undervisningsmaterial, eftersom det nya materialet ännu inte har hunnit komma ut i punktskrift. På framkommer att det i finns ca 2 800 barn och ungdomar i åldern som har en synnedsättning enligt i . Elever med en synnedsättning går i de flesta fall i skolan på hemorten. En person med en synskada som vill lära sig punktskrift ska i första hand vända sig till syncentraler, som har ansvaret för rehabiliteringen för synskadade. Många syncentraler kan ge undervisning i punktskrift. De kan också hänvisa till andra kurser. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) ger specialpedagogiskt stöd i frågor som rör pedagogiska konsekvenser av funktionsnedsättningar. SPSM erbjuder även en specialpedagogisk utredning för barn och ungdomar med bl.a. synnedsättning och medfödd eller tidig dövblindhet. Syftet med en sådan utredning är att bidra till en förbättrad situation för enskilda barn och ungdomar. I utredningen beskrivs den pedagogiska närmiljöns och barnets eller ungdomens förutsättningar. Målet är att reda ut de pedagogiska frågeställningarna genom att belysa och tydliggöra hur närmiljön kan utvecklas för att tillmötesgå barns och ungas behov. När det gäller frågan om undervisningsstödet till synskadade elever gäller att Specialpedagogiska skolmyndigheten ansvarar för att anpassa förlagsutgivna tryckta läromedel för bl.a. synskadade elever i för-, grund- och gymnasieskolorna. Därmed avstyrks motionerna 2010/11:Ub236 yrkandena 1 och 2 och 2010/11:Ub376. Övriga frågor om elever med funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. tillgänglighetsanpassning av skollokaler och om förlängd skolgång för vissa funktionshindrade. Motion 2010/11:Ub223 (S) behandlar funktionsnedsattas rätt till utbildning och stöd för att klara en utbildning. Det är kommunen som ska se till att hjälpmedel och resurser i form av personal tillförs så att en elev med funktionsnedsättning kan bo kvar hemma. Motionärerna anser att skollokalerna måste anpassas med hänsyn till elevens funktionsförmåga. I motion 2010/11:Ub389 (S) föreslår motionärerna ett förlängt skolår för elever med neuropsykiatriska funktionshinder. Enligt motionärerna behöver personer med neuropsykiatriska funktionshinder i högre grad än andra förlänga sin skolgång och komplettera sina betyg. I motion 2010/11:Ub350 (KD) anser motionären att personal som arbetar med barn med grava funktionsnedsättningar i skolan ska ha en formell utbildning. Motionären uttalar att det är en lärare på skolan som blir placerad som assistent till barn med funktionsnedsättning. I motion 2010/11:Ub468 (KD) anser motionären att man bör utreda möjligheten att införa ett ekonomiskt stöd för de skolor som tillgänglighetsanpassar sina lokaler för att uppmuntra fler kommuner att ta sitt tillgänglighetsansvar. Särskilt stöd får ges i stället för den undervisning som eleven annars skulle ha deltagit i eller som komplement till denna. Utskottet kan konstatera att många elever under sin skoltid stöter på svårigheter och behöver särskilda stödåtgärder. Andra elever behöver stöd kontinuerligt på grund av sjukdom, sociala förhållanden, funktionsnedsättning eller svårigheter att tillgodogöra sig undervisningen av andra orsaker. I vissa fall kan en elev uppvisa svårigheter i skolan som inte behöver innebära en risk för att målen inte kommer att uppnås men som skolan befarar kan leda till större problem om inte situationen utreds. I den nya skollagen har regleringen av den process som leder till ett beslut om särskilt stöd och ett åtgärdsprogram förtydligats. Processen kan beskrivas i fem steg: att uppmärksamma, utreda, dokumentera, åtgärda samt följa upp och utvärdera. För en elev i behov av särskilt stöd är åtgärdsprogrammet ett nödvändigt pedagogiskt instrument för planering och samarbete mellan lärare, annan personal, eleven och i förekommande fall vårdnadshavare samt för uppföljning och utvärdering av stödåtgärderna. Arbetet med åtgärdsprogrammet ska utgå från elevens behov, elevens styrkor och svårigheter och en analys av vilka hinder och möjligheter som finns i elevens omgivning. Under utredningen ska samråd ske med elevhälsan. Elevhälsan har i sin nya roll ett vidare ansvar för förebyggande och hälsofrämjande arbete. I vissa fall kan det även vara nödvändigt att samarbeta med andra verksamheter, t.ex. , verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) eller barn- och ungdomspsykiatrin (BUP). Regeringen har följt upp den nationella handlingsplanen Från patient till medborgare nationell handlingsplan för handikappolitiken (se skr. 2009/10:166). Regeringens bedömning är att arbetet med handlingsplanen etablerat en grund för handikappolitiken och att tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning förbättrats inom flera sektorer i samhället. Regeringen har förtydligat de övergripande handikappmålen och fastställt inriktningsmål på ett antal prioriterade områden. Ett av inriktningsmålen i handlingsplanen är att kunskaperna om funktionsnedsättningar och hur undervisningen kan utformas efter varje barns eller varje elevs behov ska förbättras. Lärarnas kompetens är den enskilt viktigaste faktorn för pedagogiska resultat i skolan. I propositionen Nya skolmyndigheter (prop. 2007/08:50) konstaterade regeringen att det fanns gränsdragningsproblem mellan skolmyndigheterna i arbetet med utbildning för elever med funktionsnedsättning. inrättades Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), som arbetar för att barn, unga och vuxna oavsett funktionsförmåga ska få förutsättningar att nå målen för sin utbildning. Det görs genom specialpedagogiskt stöd, undervisning i specialskolor, tillgängliga läromedel och statsbidrag. När det gäller tillgängligheten för elever med funktionsnedsättning vill utskottet uppmärksamma att SPSM hade ett särskilt uppdrag från regeringen att informera huvudmän och personal inom förskolverksamhet, skola och skolbarnsomsorg om hur de kan arbeta för att förbättra den fysiska tillgängligheten för barn och elever (/4876/S). Resultatet av uppdraget blev en ny avdelning på myndighetens webbplats med information konferenser och seminarier runt om i temanummer om tillgänglighet i myndighetens tidskrift värde information i myndighetens monter vid Bok- och biblioteksmässan samt Skolforum. Det bör även uppmärksammas att ställer krav på att enkelt avhjälpta hinder mot tillgänglighet ska undanröjas. Det gäller i byggnader som har allmänna lokaler och på allmänna platser. Kraven gäller såväl statliga myndigheter som kommuner, landsting och privata mark- och lokalägare. har utsetts till sektorsmyndighet för förverkligandet av de handikappolitiska målen inom skolsektorn. samverkar med och Specialpedagogiska skolmyndigheten för att nå de handikappolitiska målen. Därmed avstyrks motionerna 2010/11:Ub223, 2010/11:Ub350, 2010/11:Ub389 och 2010/11:Ub468. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om studie- och yrkesvägledningsverksamheten i skolorna. Jämför reservationerna 27 (S, SD) och 28 (MP). Socialdemokraterna anser i motion 2010/11:Ub482 yrkande 9 att varje kommun ska ha en plan för studie- och yrkesvägledningsverksamheten. Enligt Socialdemokraterna innebär regeringens politik att elevernas tidigare val påverkar deras framtida utbildningsmöjligheter. Det ställer krav på en utökad och förbättrad studie- och yrkesvägledning genom tydliga nationella riktlinjer som definierar verksamheten och hur den ska bedrivas. I motion 2010/11:A402 yrkande 7 (MP) understryker motionärerna att studie- och yrkesvägledarens roll måste uppgraderas och ges större utrymme för att stödja ungdomarnas utbildningsval i syfte att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden. Enligt motionärerna skulle många ungdomar med stöd av studie- och yrkesvägledarna våga välja utanför de traditionella yrkesvalen. Motion 2010/11:Ub251 (KD) behandlar vikten av att se över hur en miniminivå för studie- och yrkesvägledning kan införas som innebär att alla elever har rätt till ett samtal med en studie- och yrkesvägledare fr.o.m. årskurs 8. Utskottet anser att en förutsättning för att eleverna ska kunna utnyttja den stora frihet och de möjligheter till egna val som erbjuds är att de får en adekvat information om utbildningsutbud och valmöjligheter, såväl utifrån sina intressen och förutsättningar som i förhållande till arbetsmarknadens behov. Elevernas behov av vägledning kommer säkerligen inte att bli mindre än . Utskottet instämmer i regeringens bedömning att en reglering i första hand bör inriktas på tillgången till kompetens (se prop. 2009/10:165 s. 179). I den nya skollagen anges därför att elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen ska ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. Enligt regeringens bedömning innebär ordvalet ska ha tillgång till inte att kompetensen inom studie- och yrkesvägledning behöver finnas vid den egna skolenheten. Ett krav på att studie- och yrkesvägledningskompetens ska finnas innebär dock en tydlig markering av huvudmannens ansvar för att eleverna får tillgång till studie- och yrkesvägledning, som organisationen även fortsättningsvis är en lokal fråga. I de fall huvudmannen väljer att inrätta särskilda befattningar för studie- och yrkesvägledning finns ett krav på att den som ska anställas utan tidsbegränsning för studie- och yrkesvägledning ska ha en utbildning avsedd för sådan verksamhet. Därmed avstyrks motionerna 2010/11:Ub251, 2010/11:Ub482 yrkande 9 och 2010/11:A402 yrkande 7. Kompetensutveckling av lärare m.fl. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. behovet av kompetensutveckling för lärare och annan skolpersonal i IT, hbt-kunskap, fysisk aktivitet m.m. Jämför reservation 29 (V). I motion 2010/11:Ub298 (S) behandlas behovet av att se över IT-kompetensen bland landets lärare samt att planera för förbättrad datortillgång för dem. Många lärare uppger enligt motionärerna att de måste dela dator med andra och att de har behov av kompetensutveckling inom IT-relaterade områden. Även motion 2010/11:Ub241 (M) tar upp frågan om stärkt IT-kompetens för lärare. Motionärerna anser att regeringen i arbetet med att utveckla lärarfortbildningen bör överväga hur man ska kunna öka IT-kompetensen bland lärarna. I motion 2010/11:Ub357 (S) yrkande 2 framhålls att det finns lärare som inte har kunskap om sexualundervisning och att det för att främja kompetensutveckling måste finnas tillgång till fortbildning, metodutveckling, handledning och materialstöd. I motion 2010/11:Ub438 yrkande 1 (S) påpekar motionärerna att vissa lärare arbetar med och undervisar i frågor om sex och samlevnad utan att vara utbildade i hbt-kunskap och anser därför att det är viktigt att öka lärarnas hbt-kunskap och verka för utbildning i dessa frågor. I motion 2010/11:Ju401 yrkande 14 (V) föreslås att och får i uppdrag att ta fram en plan för hur alla anställda inom utbildningsväsendet ska få hbt-kompetens. Det är enligt motionärerna nödvändigt med hbt-kompetens för att det ska vara möjligt för lärare och annan personal inom utbildningsväsendet att främja likabehandling och motverka diskriminering I motion 2010/11:Kr335 yrkande 5 (V) begär motionärerna att skolpersonalen ges kompetensutveckling i hur man kan integrera fysisk aktivitet i skoldagens samlade aktiviteter. Det finns inskrivet i läroplanen att skolan ska sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen. I motion 2010/11:C371 yrkande 7 (V) föreslås att och ges i uppdrag att göra en översyn av utbildning i mediekritisk kompetens. Motionärerna påpekar att skolan har en viktig uppgift i att lära elever att analysera, värdera och hantera massmediala budskap och upplyser om att det enligt utredningen om könsdiskriminerande reklam (SOU 2008:5) är det önskvärt att undervisningen i mediekritisk kompetens blir mer omfattande än den är . I motion 2010/11:Ub302 (M) anser motionärerna att man bör se över hur det s.k. Lärarlyftet fungerar i praktiken med fokus på ökade möjligheter till heltidsstudier. Lärarlyftet har enligt motionärerna utformats så att det för den lärare som fortbildar sig i praktiken enbart är möjligt att studera på deltid för att kunna vara verksam på sin arbetsplats . I motion 2010/11:Ub451 (M) begärs att lärarkompetensen kvalitetssäkras vad avser undervisning för elever med adhd-liknande beteende samt dyslexi. Det är inte självklart att alla lärare vet att dyslexi och adhd ibland kräver andra undervisningsmetoder. Enligt motionärerna får många elever bra anpassade undervisningsmodeller först i gymnasieskolans individuella program, och då finns det ofta stora kunskapsluckor. I motion 2010/11:Ub341 (C) anser motionärerna att det behövs utbildning för skol- och bibliotekspersonal för att öka deras insikter och kunskaper om lässvårigheter och om användning och spridning av lättläst material. Detta kan ske genom olika program för utbildning och vidareutbildning. Motion 2010/11:Ub344 yrkande 2 (KD) behandlar behovet av utbildning i mentorskap. Motionären understryker att en lärare förväntas vägleda elever på olika plan, inte minst när någonting inte fungerar. Utskottet kan inledningsvis konstatera att den nya lärarutbildningen planeras kunna starta . beslutade och början av 2011 att meddela examenstillstånd till vissa av de lärosäten som ansökt. genomför nu en ny ansökningsomgång med sista ansökningsdag . Regeringen behandlar den nya lärarutbildningen i propositionen Bäst i klassen en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89, bet. 2009/10:UbU16, rskr. 2009/10:248). Den innebär bl.a. att dagens lärarexamen ersätts av fyra nya yrkesexamina (förskollärarexamen, grundlärarexamen, ämneslärarexamen och yrkeslärarexamen). Grundlärarexamen med inriktning mot arbete i förskoleklass och årskurs 13 omfattar 240 högskolepoäng, vilket medför ett halvårs längre utbildning jämfört med dagens utbildning och ger utrymme för studier som omfattar minst 30 högskolepoäng i exempelvis matematik. För grundlärarexamen med inriktning mot årskurs 46 skärps kraven när det gäller både ämnesbredd och ämnesfördjupning betydligt jämfört med dagens lärarexamen och den lärarstuderande får en tydlig läraridentitet med en inriktning mot årskurserna 46. I propositionen gör regeringen bedömningen att centrala och generella kunskaper för lärare och förskollärare bör utgöra en utbildningsvetenskaplig kärna och att studier inom denna bör omfatta 60 högskolepoäng (se prop. 2009/10:89). Utskottet behandlade i sitt betänkande 2009/10:UbU16 Ny lärarutbildning den ovan angivna propositionen och ett antal följdmotioner om vilka områden lärarutbildningen bör omfatta, exempelvis frågor om genus, hbt, sex och samlevnad och hållbar utveckling. Utskottet menade liksom regeringen att flertalet av de angelägna områdena bör kunna rymmas inom den utbildningsvetenskapliga kärnan. Även principer, värderingar och metoder för hållbar utveckling borde enligt utskottet kunna integreras i olika aspekter av utbildning och lärande. Utskottet ansåg i likhet med regeringen att lärosätena bör ansvara för den närmare bedömningen av vilka kurser som bör ingå i den utbildningsvetenskapliga kärnan och för innehållet i dessa. Utskottet uttalade att det är där kompetensen finns för att avgöra vad utbildningarna i detalj ska innehålla för att en student ska uppnå målen i examensbeskrivningen. Utskottet ansåg således att det inte var en fråga för regeringen eller . Utskottet gör samma bedömning . När det gäller fortbildning av lärare vill utskottet lyfta fram att det s.k. Lärarlyftet är den största statliga fortbildningssatsningen . har totalt avsatts för att ge behöriga lärare möjlighet att förstärka sin ämnesteoretiska och ämnesdidaktiska kompetens. Utskottet kan konstatera att satsningen har utvecklats positivt och uppföljningar visar att Lärarlyftet har bidragit både till lärarnas kunskapsutveckling och till att förbättra undervisningen. Utskottet ser därför med tillfredsställelse på att regeringen fortsätter satsningen och ändrar inriktningen mot lärare som undervisar i andra ämnen än de har behörighet för och som därför behöver komplettera sin utbildning. avsätts för Lärarlyftet. beräknar regeringen att avsätta , respektive till Lärarlyftet. För att stärka lärarnas och förskollärarnas identitet föreslår regeringen i propositionen Legitimation för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5) ett legitimationssystem för lärare och förskollärare. Det ska som huvudregel krävas legitimation som lärare respektive förskollärare för att få anställas i skolväsendet utan tidsbegränsning och för att få undervisa. En legitimation ska kunna kompletteras med ytterligare behörighet om läraren vidareutbildat sig genom kompletterande kurser. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2010/11:171). har fått i uppdrag att förbereda och organisera arbetet med att legitimera lärare och förskollärare. Uppdraget ska redovisas till . Därmed avstyrks motionerna 2010/11:Ub241, 2010/11:Ub298, 2010/11:Ub302, 2010/11:Ub341, 2010/11:Ub344 yrkande 2, 2010/11:Ub357 yrkande 2, 2010/11:Ub438 yrkande 1, 2010/11:Ub451, 2010/11:Ju401 yrkande 14, 2010/11:C371 yrkande 7 och 2010/11:Kr335 yrkande 5. Utskottets förslag i korthet ger regeringen tillkänna att regeringen ska se till att det görs en nationell översyn av tillängligheten till och kvaliteten på elevhälsan. bifaller ett motionsyrkande med denna innebörd och avslår övriga motionsyrkanden om elevhälsan. Jämför reservationerna 30 (S), 31 (MP) och 32 (SD). Socialdemokraterna behandlar i motion 2010/11:Ub482 yrkande 17 insatser för en förstärkt elevhälsa till de barn som har extra behov och anför att många barn med psykiska problem behöver hjälp och stöd i ett tidigt skede. Då behövs det en fungerande elevhälsa. föreslår i motion 2010/11:So573 yrkande 25 att skolhälsovården byggs ut med en speciell satsning på mottagningstiderna så att elevvårdspersonalen får mer tid för det direkta mötet med eleverna. För att upprätthålla en jämn och hög kvalitet på skolhälsovården ska enligt riktlinjer för skolhälsovården gälla för alla skolor. uttalar i motion 2010/11:So543 yrkande 17 att fler barn och unga söker elevhälsans och elevvårdens hjälp för problem som bottnar i psykosociala faktorer. Kunskapen om och kompetensen kring unga människors självmord behöver enligt öka bland såväl elevhälsopersonalen som övrig skolpersonal för att på ett tidigt stadium kunna fånga upp unga med psykisk ohälsa och suicidtendenser. I samma motion yrkande 18 föreslås att man ger i uppdrag att göra en nationell översyn av tillgängligheten till och kvaliteten på elevhälsan. anser att kvaliteten på elevhälsan varierar mellan olika skolor och olika huvudmän och påpekar att antalet elever per skolsköterska eller skolläkare varierar mellan olika kommuner. I motion 2010/11:Ub401 (S) framför motionärerna att hälsotillståndet bland barn och ungdomar har blivit sämre, att det förebyggande arbetet därför måste intensifieras och att det behövs olika yrkesgrupper såsom skolläkare, skolsköterskor, skolpsykologer och skolkuratorer för att stödja och hjälpa eleverna. Motion 2010/11:Ub429 (FP) behandlar behovet av ökad kunskap om situationen för barn som växer upp i sekter och behovet av utbildning för relevanta personalkategorier i skolväsendet och elevhälsovården. Motionärerna anser att förslagen i utredningen I God Tro (SOU 1998:113) bör genomföras och att en utredning bör tillsättas med uppgift att komma med förslag till hur man kan hjälpa barn som utsatts för manipulativt ledarskap. I motion 2010/11:Ub335 (KD) uttalas att många inom skolan saknar kunskap och kompetens om hur man upptäcker och bemöter ungdomar med självmordstankar och att det behövs en särskild satsning på att öka denna kompetens hos personalen inom verksamhet och inom elevhälsan. I motion 2010/11:Ub377 (KD) föreslås att en elevhälsogaranti införs som garanterar varje elev att få kontakt med elevhälsan under skoldagen. På så sätt skulle ungdomars psykiska ohälsa tas på allvar och samhället göra en viktig insats för att möta ungdomar på deras villkor. I motion 2010/11:Ub417 (KD) anser motionären att regeringen bör ta initiativ till en utvärdering av skolhälsovården. Utvärderingen ska säkerställa att variationer i skolhälsovården mellan olika skolor och olika kommuner inte leder till ökad ohälsa bland ungdomar. Utskottet vill inledningsvis betona att elevhälsans fokus ska vara förebyggande och hälsofrämjande. I den nya skollagen finns bestämmelser om en samlad elevhälsa inom bl.a. de obligatoriska skolformerna som omfattar medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Detta innebär att elevhälsan ska bidra till skapandet av miljöer som främjar elevernas lärande, utveckling och hälsa. I lagen anges också att elevhälsan ska stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål. För att tillgodose elevernas behov av specialpedagogiska insatser har regleringen i den nya skollagen förtydligats så att det förutom skolläkare och skolsköterska även ska finnas tillgång till adekvat utbildad personal i form av psykolog och kurator. Ett skäl till detta är att elevhälsan förutsätter tillgång till en kompetens som är tillräcklig för att eleverna ska få det stöd de behöver. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 ska tillföras ca 2011 med anledning av de skärpta kraven på elevhälsan i den nya skollagen. Utskottet anser i likhet med regeringen att en förutsättning för att eleverna ska kunna tillgodogöra sig undervisningen och rätten till utbildning är att de mår bra, trivs och känner sig sedda, trygga och uppskattade. Utskottet är dock medvetet om att flera rapporter visar att den psykiska ohälsan bland barn och ungdomar har ökat. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att ett tillfälligt stöd i form av ett riktat statsbidrag till skolhuvudmännen införs för att möjliggöra en förstärkning av elevhälsan (se prop. 2010/11:1 utg.omr. Enligt regeringens beräkningar avsätts för ändamålet 2012 och 2013. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att Delegationen för jämställdhet i skolan (Deja) konstaterar att psykiska problem har blivit vanligare bland ungdomar av båda könen de senaste två decennierna. Deja uttalar att forskningen visar att elever med tidigt uppkomna läs- och skrivsvårigheter löper en förhöjd risk för psykisk ohälsa och betonar vikten av att tidigt identifiera och stödja dessa elever. Deja tar även upp att högpresterande elever kan drabbas av skadlig stress.