bet · GY01KrU9 · 2011-03-25 00:00:00 — 2010/11:KrU9 Allmänna kulturfrågor Utskottet föreslår i betänkandet att ska ge regeringen till känna att regeringen skyndsamt ska återkomma till med förslag på en lösning när det gäller anslaget 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler som innebär att medlen kan användas för avsett ändamål. I betänkandet behandlar utskottet även 21 motionsyrkanden av övergripande kulturpolitisk karaktär från allmänna motionstiden . Samtliga yrkanden avstyrks. Ett förslag om att införa en kulturlag avstyrks med hänvisning bl.a. till att de nationella kulturpolitiska målen ska styra den statliga kulturpolitiken och vara vägledande i kommuner och landsting. Flera av yrkandena handlar om kulturella och kreativa näringar samt om regional tillväxt. Utskottet erinrar om den handlingsplan som regeringen beslutat om och om det tillsatta Rådet för kulturella och kreativa näringar som bör kunna underlätta möjligheterna för dessa näringar att bidra till regional tillväxt och utveckling. I några yrkanden krävs åtgärder för att förbättra kulturskaparnas villkor. Utskottet hänvisar till en rad satsningar som gjorts och till att det är en övergripande prioritering i regeringens kulturpolitik att kulturskaparna ska kunna leva på inkomsterna av sitt skapande. Motionsyrkanden om stöd till arrangörs- och amatörföreningar avstyrks med hänvisning till att statens stöd till civilsamhällets organisationer inte enbart handlar om ekonomiskt bistånd utan även om att ge förutsättningar för att utveckla aktörernas engagemang t.ex. genom dialoger och rådgivning. Ett motionsförslag om att en översyn ska göras av de statliga kulturmedlen till samisk kultur avstyrks med hänvisning till att regeringen i budgetprocessen prövar nivån på alla anslag i statsbudgeten. Ett annat motionsförslag syftar till en översyn av finansieringen av stiftelsen , vilket i första hand är en fråga för institutionens stiftare. Utskottet kan inte ställa sig bakom ett förslag om att inrätta ett stimulansbidrag för om-, till- och nybyggnad av kommunala kulturscener. Två anslag med sådant syfte finns nämligen redan inom utgiftsområde 17. Ett yrkande syftar till ökad jämställdhet på kulturområdet, något som redan beaktas genom det sektorsövergripande målet för jämställdhetspolitiken och krav som i övrigt ställs på myndigheterna och institutionerna på kulturområdet. Vidare kommer den nya Myndigheten för kulturanalys att ansvara för statistiken på området. Förslag om att kulturmyndigheter och kulturinstitutioner ska arbeta med hbt-frågor som kulturellt uttryck avstyrks också. De nationella kulturpolitiska målen liksom instruktionerna och anslagsbesluten på området syftar till att kulturutbudet ska präglas av mångfald och att mångfaldsperspektivet ska integreras i verksamheterna. Då det gäller ett förslag om att biograffilm, dvd och teater ska textas redovisar utskottet att Stiftelsen hanterar en särskild stödordning för textning. Problemet med att texta teaterföreställningar är ännu inte löst. Utskottet konstaterar att ett motionsförslag om ett modernt i är mycket aktuellt och att synpunkterna i motionen är beaktansvärda. Oavsett om man förordar ett nybyggt eller ett ombyggt eller någon annan lösning är det nödvändigt att noga överväga vad man vill uppnå. Vidare bör det utredningsuppdrag som Kungl. Operan har fått om att bl.a. föreslå nya former för samverkan med landets övriga operainstitutioner inte föregripas. Ett förslag om att ny musik ska skrivas till avstyrks, eftersom det är en fråga för Stiftelsen att ta ställning till. Vidare avstyrker utskottet ett motionsyrkande om det kristna kulturarvet. En lång rad insatser görs redan i bevarandesyfte. Bland annat utgår en kyrkoantikvarisk ersättning över kulturbudgeten till för kulturhistoriskt motiverade kostnader för vård och underhåll av kyrkliga kulturminnen. Slutligen avstyrks ett förslag som syftar till att en upphovsrättslig ersättning ska inrättas för folkbibliotekens nättjänster på musik- och filmområdet. I första hand är det en uppgift för folkbiblioteken att tillsammans med de upphovsrättsliga organisationerna och musik- och filmdistributörerna avtala om rättighetsklareringen. I betänkandet finns nio reservationer och fyra särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Stöd till icke-statliga kulturlokaler tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om anslaget 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler. 2010/11:Kr332 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 1 (V) Kulturella och kreativa näringar samt regional tillväxt 2010/11:Kr208 av (FP), 2010/11:Kr257 av och (båda S), 2010/11:Kr289 av m.fl. (S), 2010/11:Kr312 av m.fl. (S) och 2010/11:Kr325 av i m.fl. (S). 2010/11:Kr250 av i (S) och 2010/11:Kr332 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6. Reservation 2 (S) Reservation 3 (V) 2010/11:Kr239 av m.fl. (MP) och 2010/11:Kr332 av m.fl. (V) yrkande 7. Reservation 4 (S, MP, V) Översyn av samiska kulturmedel 2010/11:Kr307 av och (båda S). Reservation 5 (SD) 2010/11:Kr305 av och (båda S). 2010/11:Kr238 av och (båda MP). Reservation 6 (MP, V) 2010/11:Kr311 av m.fl. (S). Reservation 7 (S, MP) 2010/11:Kr323 av m.fl. (S). Textning av film och teater 2010/11:Kr280 av (FP) yrkande 1. 2010/11:Kr227 av och (båda S). 2010/11:Kr225 av (FP). Det kristna kulturarvets betydelse 2010/11:Kr275 av (KD). Reservation 8 (SD) Ersättningssystem för digital utlåning av musik och film 2010/11:Kr333 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 9 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (M), (M), (S), (M), (S), (M), Per (S), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). Stöd till icke-statliga kulturlokaler Utskottets förslag i korthet ger som sin mening regeringen till känna att regeringen skyndsamt ska återkomma till med förslag på en lösning när det gäller anslaget 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler som innebär att medlen kan användas för avsett ändamål. Bidrag under anslaget 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler, utgiftsområde 17, fördelas enligt förordningen (1990:573) om stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler. Bidrag får lämnas för ny- eller ombyggnad samt för standardhöjande reparationer och handikappanpassning av musei-, teater- och konsertlokaler som tillhör någon annan än staten. Vidare får bidrag lämnas för utbyte eller komplettering av inventarier i sådana lokaler. I första hand ska bidrag lämnas till projekt som avser lokaler för länsmuseer. Frågor om bidrag prövas av genom Samlingslokaldelegationen efter yttrande från . Ansökningar som kommit in före ska enligt förordningen prövas före utgången av februari månad följande år. Anslaget uppgår innevarande år till ca . Enligt de villkor som uppställs för anslaget i regleringsbrevet för anslaget 1:5 gäller dels att beslut om bidrag ska fattas innan aktuella projekt har påbörjats, dels att medel ska utbetalas först när arbetena är avslutade. Detta innebär att bidraget i många fall inte betalas ut förrän efter beviljandebeslutet, vilket får till följd att ett anslagssparande byggs upp. Anslagssparandet uppgår till ca . Enligt beror det höga anslagssparandet bl.a. på att summan av utbetalade bidrag har varit låg , vilket kan förklaras av att den ekonomiska nedgången har inneburit att vissa projekt som är eller 2008 har försenats eller inte fullt ut har genomförts. I anslagsförordningen (1996:1189) föreskrivs att en myndighet endast får föra över ett anslagssparande motsvarande av ett tilldelat anslag till följande budgetår. Regeringen kan dock genom särskilt beslut medge att en myndighet får föra över ett belopp som överstiger av anslaget. För att möjliggöra finansiering av tidigare års åtaganden har regeringen i regleringsbrevet för anslaget 1:5 lämnat ett sådant medgivande till . kan, efter förslag från regeringen, ge en statlig myndighet ett bemyndigande att i vissa fall göra åtaganden som medför utgifter under följande budgetår. har i olika sammanhang, bl.a. i budgetunderlaget för åren 20122014 samt i samband med att utgiftsprognoser har lämnats, framhållit behovet av ett bemyndigande kopplat till anslaget 1:5. I samband med en utgiftsprognos som lämnades föreslogs ett bemyndigande med en ram på . har bl.a. framhållit att i revisionsrapport har rekommenderat att verka för att en bemyndiganderam kopplas till bidragsanslag. Det kan nämnas att ett bemyndigande var kopplat till anslaget . Samlingslokaldelegationen har vid ett sammanträde beslutat att fördela till fem icke-statliga lokaler. I samtliga dessa fall gäller det projekt som medför utbetalning . Övriga inkomna ansökningar avslogs med hänvisning till att de projekt som ansökningarna avsåg skulle medföra utbetalning under följande budgetår och att det inte finns något bemyndigande. Länsmuseernas Samarbetsråd har i en skrivelse , ställd till med kopia till bl.a. kulturutskottet, lyft fram betydelsen av att får förutsättningar att även fortsättningsvis fördela bidrag också till mer långsiktiga projekt. I en skriftlig fråga har initiativ efterfrågats för att lösa utbetalningen av medel till stöd till icke-statliga kulturlokaler (skriftlig fråga 2010/11:346). Frågeställaren pekade bl.a. på att Samlingslokaldelegationen under innevarande år endast har delat ut en mindre del av anslagna medel samt att bidrag endast lämnats till sådana mindre projekt som kan avslutas före . Kultur- och idrottsministern har i svaret på frågan anfört att har begärt ett bemyndigande för anslaget Stöd till icke-statliga kulturlokaler och att frågan bereds inom . Det aktuella anslaget för stöd till icke-statliga kulturlokaler har stor betydelse för att främja tillgången till lokaler för musei-, teater- och konsertändamål och bidrar därmed till att skapa förutsättningar för ett rikt och omväxlande kulturliv runtom i hela landet. Ett statligt stöd är också villkor för lokal och regional medfinansiering. Det har som framgått ovan visat sig att medel under anslaget 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler inte fullt ut utnyttjas, vilket får till konsekvens att angelägna projekt inte kan genomföras eller att de fördröjs. Detta är inte tillfredsställande och det är därför viktigt att åtgärder vidtas för att komma till rätta med den uppkomna situationen. Utskottet föreslår därför att som sin mening ger till känna att regeringen skyndsamt ska återkomma till med förslag på en lösning som innebär att medlen kan användas för avsett ändamål. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att en kulturlag ska utarbetas. Styrningen av kultursektorn är lagreglerad endast i begränsad mån. Utvecklingen har alltmer gått i riktning mot mindre styrning. De nya nationella kulturpolitiska målen ska styra den statliga kulturpolitiken samt vägleda och inspirera politiken i kommuner och landsting. Jämför reservation 1 (V). I motion Kr332 av m.fl. föreslås att regeringen ska utarbeta ett förslag till en kulturlag. Enligt motionärerna är kulturens roll för samhällsutvecklingen så fundamental att det är dags att lagfästa samhällets ansvar för kulturen. I har man tillbaka en sådan lag, vilket har visat sig vara ett bra sätt att stärka kulturens ställning. bör följa exempel (yrkande 1). Kulturområdet är endast i begränsad mån lagreglerat.1[ Det gäller främst lagen (1988:950) om kulturminnen m.m., arkivlagen (1990:782), bibliotekslagen (1996:1596), språklagen (2009:600) och lagen (2010:1919) om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet.] Den formella styrningen av statligt stödd kultur inskränker sig i övrigt huvudsakligen till myndighetsinstruktioner i form av författningar regleringsbrev och andra regeringsbeslut Regeringen följer upp myndigheternas verksamhet bl.a. genom regelbundna myndighetsdialoger. I den mån motionsförslaget syftar till lagreglering av den verksamhet som styrs av kommuner och landsting finns det skäl att påminna om den rådande principen om kommunalt självstyre (14 kap. 3 § regeringsformen). Utskottet kan inte se att det skulle vara till fördel för kulturområdet om det som motionärerna föreslår skulle lagregleras i högre grad än vad som är fallet. Den statliga styrningen på detta område har gått i en annan riktning, dvs. mot minskad detaljreglering. Exempelvis är den nya modellen för statens bidragsgivning till regional kulturverksamhet, den s.k. samverkansmodellen, ett uttryck för en strävan mot mindre styrning från statens sida. Modellen har införts i fyra landsting och . Ett av syftena med samverkansmodellen är att skapa ett ökat utrymme för regionala prioriteringar och variationer och att föra kulturen närmare medborgarna. Slutligen är det angeläget att i detta sammanhang framhålla att fundamentet i kulturpolitiken, nämligen de nya nationella kulturpolitiska mål som antog , är avsedda att styra den statliga kulturpolitiken samt också inspirera och vägleda politiken i kommuner och landsting (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr332 (V) yrkande 1. Kulturella och kreativa näringar samt regional tillväxt Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om kulturella och kreativa näringar samt regional tillväxt. Genom den handlingsplan för kulturella och kreativa näringar som regeringen beslutat om och genom det tillsatta Rådet för kulturella och kreativa näringar har grunden lagts för en infrastruktur som bör kunna underlätta möjligheterna för dessa näringar att bidra till regional tillväxt och utveckling. Även andra insatser av generell art behövs som t.ex. att administrativa rutiner och regelverk förenklas för företagen. Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP, V). En rad motioner tar upp frågor om kultur och regional tillväxt. I motion Kr208 framhåller (FP) att Opera på Skäret i är ett kulturellt musikteatercentrum som uppför högkvalitativa operaproduktioner och som har ambitionen att arrangera en operafestival och etablera Opera på Skäret på den internationella marknaden. Över 8 000 personer besökte sommarfestivalen 2010. Motionären påminner om att det finns tydliga kopplingar mellan ett vitalt och nyskapande kulturliv och ekonomisk tillväxt. Opera på Skäret har stärkt det lokala näringslivet och tillväxten i trots den låga befolkningstillväxten och trots att det är långt till ett större befolkningscentrum. På grund av det för unika konceptet och vikten av kulturproduktion i hela landet bör staten uppmärksamma initiativet. I motion Kr257 framhåller och (båda S) att ett rikt kulturliv gör en bygd levande och attraktiv för såväl de boende som näringslivet. Det innebär bl.a. att det blir lättare att få unga och välutbildade personer att stanna kvar och att få nya att flytta in. För att öka tillgången till kultur i glesbygden krävs olika typer av stimulansåtgärder, något som staten bör ta ett större ansvar för. Bland annat framhåller motionärerna att lokala museer är viktiga kulturinstitutioner som speglar bygdernas utveckling och att de bör kunna tilldelas statliga bidrag. I motion Kr289 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om fortsatt statligt stöd i form av riktade bidrag till viktiga regionala aktörer som exempelvis , så att befolkningen i hela landet kan få tillgång till kulturupplevelser. Motionärerna pekar på att i har fått en förnämlig utomhusarena för opera som drar till sig både svenska och utländska besökare. som får visst statligt, regionalt och kommunalt stöd (totalt ca ) genererade 2008 enligt turistekonomiska beräkningar . m.fl. (S) anser i motion Kr312 att de orter som inte har ett aktivt och dynamiskt kulturliv kommer att få mycket svårt att hävda sig i den framtida konkurrensen om arbetskraft. Enligt motionärernas uppfattning är det viktigt att de statliga resurserna för kultur sprids och styrs till de regioner som har svårast att på kommersiell väg konkurrera. Det kan t.ex. röra sig om och Tornedalsteatern, om stöd för att digitalisera biografer i glesbygd eller om utställningsstöd till utställningar som anordnas utanför de större städerna. I motion Kr325 av i m.fl. (S) framhåller motionärerna att möjligheten att få jobb och starta företag inom områden som t.ex. design och besöks- och upplevelsenäringarna växer. Kulturturismen expanderar i , vilket gynnar utvecklingen och folkhälsan samt leder till fler arbetstillfällen. Ett statligt stöd behövs emellertid för institutioner av nationellt intresse, t.ex. , som har en liten scen i , och Göteborgssymfonikerna, som gästspelar i . Motionärerna föreslår att ska göra ett tillkännagivande för regeringen som synes syfta till en ekonomisk satsning på kulturen i . Det är viktigt att regionens kulturinstitutioner kan upprätthålla en god kvalitet liksom folkbildnings- och folkrörelsearbetet. beslutade regeringen om en nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 där regional tillväxtpolitik, arbetsmarknadspolitik och genomförandet av den europeiska sammanhållningspolitiken bands samman.2[ Ursprunget till strategin är ett uppdrag från Europeiska kommissionen om att utarbeta en nationell referensram för genomförandet av de europeiska strukturfondsprogrammen under 20072013.] (), (RA) och () ska medverka för att genomföra strategin. ska de redovisa vilka prioriteringar som de gör i arbetet med regionala tillväxtfrågor. Därefter ska lämna en uppföljningsrapport till Europeiska kommissionen. I förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete finns bestämmelser om regionalt tillväxtarbete, regionala utvecklingsprogram och statliga myndigheters roll i det regionala tillväxtarbetet. Länsstyrelser, kommunala samverkansorgan respektive regionala självstyrelseorgan är ansvariga för att utarbeta de regionala utvecklingsprogrammen (5 §). beslutade regeringen om en handlingsplan för kulturella och kreativa näringar.3[ Enligt uppgift från innefattar begreppet kulturella och kreativa näringar områdena: arkitektur, design, film och foto, konst, litteratur, media, mode, musik, måltid, scenkonst, turism och besöksnäring samt upplevelsebaserat lärande.] Planen utgör en del av en fördjupad samverkan mellan näringspolitiken och kulturpolitiken och omfattar en satsning på totalt under åren 20092012.4[ Från utgiftsområde 19 Regional tillväxt anvisas . Dessutom har anvisats från utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid.] Det övergripande målet är att stärka entreprenörskap och företagande inom kulturområdet samt att främja kulturell och kreativ kompetens i näringslivet för ökad konkurrenskraft och innovationsförmåga. Insatserna i handlingsplanen utgår från de kulturella och kreativa entreprenörernas behov och möjligheter. En rad insatser omnämns i handlingsplanen. Av dem ansvarar för följande: mäklarfunktioner, nätverk och modeller för samverkan entreprenörskap i kulturella och kreativa utbildningar och Verket för innovationssystem () har ett gemensamt uppdrag att utveckla inkubatorer, företagshotell och liknande för de kulturella och kreativa näringarna. Vidare har ansvaret för insatser som rör innovation och design samt ledarskap och arbetsorganisation. Slutligen har Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) ansvar för områden som rör finansieringsbehov och förbättrad statistik. Anvisade medel fördelas av och efter det att regionerna upprättat strategiska planer för hur de avser att arbeta med kulturella och kreativa näringar. KUR, RA, RAÄ, , Stiftelsen () och har i uppdrag att utveckla och medverka i insatser för att främja kulturella och kreativa näringar.5[ Regleringsbrev respektive regeringsbeslut om riktlinjer .] Regeringen har tillsatt ett råd för kulturella och kreativa näringar. Rådet som består av experter och utövare inom kulturella och kreativa områden ska bistå regeringen i arbetet med den nationella handlingsplanen. Det ska också bidra till att stärka både det nationella och det regionala arbetet med kultur och kreativitet som viktiga drivkrafter för hållbar utveckling. På uppdrag av regeringen har KUR, RAÄ, RA, och redovisat i en rapport hur de har fört konkreta diskussioner med två samverkande regioner, och , om hur kreativa näringar kan utvecklas på regional nivå.6[ Kreativa näringar. Delrapport inom myndighetsgruppen Innovation och förnyelse (KUR m.fl. 2009).] Av rapporten framgår bl.a. att arbetat med s.k. inkubatorsverksamhet och nätverksstöd med anknytning till , som är avslutat.7[ Krut står för Kreativ utveckling.] Projektet syftade till att skapa bättre förutsättningar för entreprenörskap och företagande inom den kreativa sektorn och därigenom stärka sektorns ställning i samhället som tillväxtfaktor. I projektet medverkade ytterligare fem län. Här kan även nämnas några påbörjade projekt som bedrivs med utgångspunkt i regeringens ovan nämnda handlingsplan för och satsning på kulturella och kreativa näringar. Ett exempel utgörs av Region och kommuns projekt A som påbörjades och beräknas fortsätta . I en första fas har skärningspunkterna mellan kultur, besöksnäring och näringsliv i kartlagts. Med ekonomiskt stöd från och medfinansiering från regionen påbörjas nu en andra fas av projektet. Ett annat aktuellt projektförslag som bereds inom kommer från och handlar om Färgfabriken i , en arena för kreativitet, innovation, entreprenörskap och nyföretagande. Ytterligare ett exempel rör Region där man planerar att utveckla ett dataspel om . EU har en strategi för arbete och tillväxt. Då det särskilt gäller de kulturella och kreativa sektorerna har kommissionen i en grönbok lyft fram dessa sektorers potential och presenterat slutsatser som ligger väl i linje med den handlingsplan för kulturella och kreativa näringar.8[ Europeiska kommissionens grönbok tillvara potentialen i den kulturella och kreativa sektorn KOM(2010) 183.] Med den kulturella sektorn avser kommissionen scenkonst, bildkonst, kulturarv, film, dvd, video, tv, radio, videospel, nya medier, musik, böcker och press. I den kreativa sektorn ingår arkitektur och formgivning samt undersektorer som grafisk formgivning, modedesign och reklam. , som granskade och lämnade ett utlåtande över grönboken, välkomnade att kommissionen hade uppmärksammat den kulturella och den kreativa sektorns möjligheter att bidra till tillväxt och sysselsättning inom hela EU (utl. 2009/10:KrU14). Dessa båda sektorer rymmer inom sig resurser som bör kunna utvecklas och utnyttjas, ansåg utskottet. Vidare påpekade utskottet följande. För medlemsstaterna gäller det därför att skapa en gynnsam jordmån i detta syfte. Förutsättningarna och möjligheterna varierar emellertid kraftigt både inom och mellan medlemsstaterna, beroende på bl.a. ländernas ekonomi, demografi, klimat, sysselsättningsgrad och utbildnings- och yrkesutbildningsnivå. Ett land som med en förhållandevis liten och utspridd befolkning har i dessa avseenden både för- och nackdelar. Därför bör de politiska insatserna anpassas och variera både regionalt och nationellt liksom på EU-nivå. för tillväxt, 2020, innehåller en rad s.k. flaggskeppsinitiativ för att påskynda tillväxten. Dessa initiativ kan tillämpas även på kulturella och kreativa näringar. Även inom ramen för det nordiska samarbetet görs insatser för de kulturella och kreativa näringarna. bidrar med till det av initierade förslaget att etablera ett partnerskap för kultur inom ramen för Nordliga dimensionen. I partnerskapssamarbetet deltar , , och . Syftet är bl.a. att stärka de kreativa branscherna i regionen. De frågor som tas upp i här aktuella motioner har stort principiellt kultur- och näringspolitiskt intresse. De kulturella och de kreativa näringarna är viktiga inslag i den regionala tillväxtpolitiken. Flera regioner i har redan erfarenhet av att arbeta med frågor om dessa näringar. Från statens sida har som redovisats i det föregående särskilda åtgärder vidtagits för att både kultur- och näringspolitiken ska få bästa tänkbara förutsättningar för att samverka och långsiktigt bidra till utveckling. Exempel på detta är handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar och det tillsatta Rådet för kulturella och kreativa näringar.