bet · GZ01MJU1 · 2011-12-08 00:00:00 — Där har beredningen att titta på alla steg i kedjan från produktion till det som trillar ur våra kroppar och lämnar reningsverken. Det andra handlar om att kunna förebygga risker med farliga ämnen som finns i mat. Det tredje handlar om att förebygga farliga ämnen i produkter och varor, bland annat genom att titta på producentansvaret, det vill säga det som en producent har ansvar för när man sätter en produkt på marknaden.Jag tror att med de särskilda budgetposter vi diskuterar , med det viktiga arbetet i beredningen och andra initiativ kan vi ta viktiga steg framåt för att hantera de utmaningar som kommer med gifter, läkemedel och kemikalier.Den här beredningen arbetar också med frågor om skog och biologisk mångfald. Även där kan den här beredningen, jämte de förslag och åtgärder som finns i budgeten, ge viktiga bidrag till hur vi ska kunna få ett mer hållbart skogsbruk och på olika sätt kunna värna viktiga miljövärden kopplade till biologisk mångfald.Ett exempel på detta är att det nu i den här beredningen förs en mycket intensiv diskussion om den så kallade Nagoyaöverenskommelsen. Det fattades beslut om denna inom en FN-ram för att man ska kunna värna biologisk mångfald . I närtid handlar det också om att tolka och se vad detta betyder för . Hur väl ligger vi till? Vilka former för skydd har vi och skulle vi kunna ha för att på olika sätt gynna både bevarande och brukande av skogen? Jag tror att det, jämte andra insatser, på ett bra sätt kan bidra till att vi kan värna viktiga miljövärden i skogen och ha fokus på en bra produktion och ett bra uttag ur skogen för att också kunna gynna andra miljövärden, till exempel en ökad efterfrågan på biobränslen.Havsmiljön är en våra riktigt svåra miljöutmaningar. Det är ett område som det har talats om . Det handlar om övergödning, utfiskning och andra saker. Men det är först som det verkligen har fått en tydlig prioritet, och det fortsätter att ha det . Under den förra mandatperioden fanns det en havsmiljömiljard. kommer det att finnas havsmiljömiljarder. En ny havs- och vattenmyndighet, en marin nationalpark och serie av olika lokala vattenvårdssatsningar är exempel som vi har sett . Exempel på sådant som ligger framför oss är att göra olika saker för att få på plats en bättre havsplanering och bidra till en mer hållbar fiskeripolitik i framtiden.Herr talman! Man kan fundera på hur man ska ställa sig till detta. Mitt svar på det är att det är ett bra utfall, men det är helt otillräckligt. Det är bra att man pratar om en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet, att det finns initiativ, till exempel en färdplan mot en ny rättsligt bindande överenskommelse och att det görs olika saker vad gäller den här klimatfonden och ett arbete för en långsiktig finansiering. Man pratar också om ett hållbart skogsbruk, och man tittar på hur man på olika sätt kan utveckla de flexibla mekanismerna, det vill säga de investeringar man kan göra i andra länder i andra delar av världen. Men världen är inte framme vid en överenskommelse med tillräckliga åtaganden om utsläppsreduktioner. Det är mycket arbete kvar.Under de kommande åren vidtar ett arbete för att jobba vidare utifrån överenskommelsen i sydafrikanska . Det är bland mycket annat exempelvis inte klart - ifall man jobbar vidare med en andra åtagandeperiod under Kyoto - vilka krav som ska ställas på stora, industrialiserade länder som står utanför Kyoto, såsom , eller för den delen vilka krav som bör och kan ställas på stora, snabbt utvecklande länder som , , och Kina.Om vi går ned på nationell nivå kan vi se att kom med den senaste utsläppsstatistiken för . Det är statistik över utsläpp av växthusgaser som jämförs med 2009 och åren bakåt, hela vägen tillbaka ända till 1990. Jag tycker att det i grunden är bra att vi har en solid och bra uppföljning av hur mycket utsläpp som sker i . De beslut vi har fattat i , med kanske mest ambitiösa klimat- och energipolitik, har vi kopplat till åtgärder, krona för krona och gram för gram. Det har vi gjort för att kunna nå målen. Då är det viktigt att följa upp det för att se hur vi når dit och vilken trend det finns vad gäller de svenska utsläppen. Statistiken från kan bidra till det.När man går in och analyserar är det viktigt att göra det på ett solitt sätt. Efter att ha tittat på statistiken under lunchen är det viktigt att säga att vi inte ser något trendbrott. Vi ser en ökning som enligt framför allt beror på två saker. Det första är att vi haft kalla vintrar , vilket gjort att vi behövt importera mer el eftersom vi haft lite vatten i vattenmagasinen och kärnkraft som varit avställd. Det andra är att vi sett en urstark återhämtning i svensk ekonomi, framför allt inom industrisektorn.Naturvårdsverket pekar också på att ifall man går in och analyserar resultaten ser man att det egentligen inte skett några ökade utsläpp i övriga samhällssektorer, utanför industrin. Därför är det viktigt att titta närmare på det hela och i någon mening också beakta de, om uttrycket tillåts, naturliga förklaringar som kan finnas bakom statistiken. Sist och slutligen skulle jag, herr talman, vilja säga att Alliansen har ordning och reda i ekonomin. Det gör att vi, till skillnad från många andra europeiska länder, fortsatt kan satsa på miljön och på andra områden och att vi som allians tydligt i alla de utmaningar som finns pekar ut ett antal viktiga områden. Det gör till ett föregångsland även på miljöområdet. använder många vackra ord och talar mycket om ansvar och om en budget i balans. Visst är det så. Jag tror att debatten skiljer sig avsevärt mellan och ett antal andra länder i EU. har en stabil ekonomi och har åtminstone tidigare haft en stabil miljöpolitik. Men den borgerliga regeringen kan ju inte leva på gamla meriter i all evighet, oavsett om det rör sig om ekonomisk stabilitet, som man ärvde efter den tidigare socialdemokratiska regeringen, eller om en stabil miljöpolitik, som man också ärvde efter den tidigare socialdemokratiska regeringen.Nu krävs ett eget engagemang och egna åtaganden. Den statistik vi ser är tydlig. Det är ett trendbrott. ökar utsläppen, och jag tror att vi också framgent kommer att få se en ökning av utsläppen. Sedan kan man läsa statistik, vilket även jag gjort, men tittar vi tillbaka om tror jag att trenden kommer att vara tydlig. Utsläppen kommer att öka eftersom det inte finns några styrmedel.När vi tittar på den rankning som ett antal stora miljöorganisationer gjort ser vi att den svenska miljöpolitiken i stort sett kraschat. Vi har gått från att tidigare ha varit bland de fem till tio bästa länderna till att ligga på plats 30-34. Det tycker jag inte är acceptabelt om vi ska vara ett land som ägnar sig åt miljöfrågor.Jag vet att och sagt att är ett av de länder som har den absolut främsta och mest ambitiösa klimatpolitiken. Anser , med tanke på dessa siffror vad gäller rankningen, att det är så? Det är otvetydigt så om vi jämför det svenska klimatåtagandet med andra länders i Europeiska unionen. har den mest ambitiösa klimat- och energipolitiken. Det är i politiken lätt att säga att någonting ska fördubblas eller förminskas eller ändras på något sätt, men utmaningen är ofta att gå från ord till handling. Det är vad Alliansen har gjort genom att koppla åtgärderna, krona för krona och gram för gram, för att kunna nå målen.Statistiken är, som sade, viktig att ta upp. Jag tycker att man verkligen ska analysera den, ta lärdom och se vilka steg vi måste ta framåt. Där har Alliansen pekat ut att vi till 2030 har en vision om att ska ha en fossiloberoende fordonsflotta. Det är en tydlig färdriktning framåt och en jätteviktig utmaning på klimatområdet.Hittills har vi poängterat ett antal viktiga satsningar som vi gör. läggs ungefär en halv miljard skattekronor i fordonsrelevant forskning, på nya bränslen och ny teknologi. Vi har haft skattefrihet för privatpersoner som köper en miljöklassad bil, vi har temporärt sänkt förmånsvärden, vi har skattefrihet på biobränslen, alltså en lång rad åtgärder som vi är beredda att fortsätta att använda för att kunna ställa om den svenska fordonssektorn.Det är sådant vi kan finna i statistik, men det är också viktigt att titta på den långsiktiga trenden. skriver att den långsiktiga trenden är att stegvis minskar utsläppen.Slutligen tycker jag, herr talman, att ekonomi och miljö hänger ihop. Det är lätt att säga att vi vill göra satsningar, men det handlar om att också ha ordning och reda i ekonomin. Vi ser vilka dikeskörningar som sker i andra delar av , och då blir det lite problematiskt för att man föreslår höjda inkomstskatter, höjda socialavgifter för unga, höjd restaurangmoms, minskad och och en lastbilsskatt. När vi befinner oss i en orolig ekonomisk tid skulle jag säga att det riskerar att ge en fördjupad nedgång i den svenska ekonomin, en försvårad återhämtning och försvagade skyddsvallar mot den finanskrasch som det finns risk för i . Det är en dålig politik. Det skulle drabba miljöpolitiken i . Visst har vi ambitiösa miljö- och klimatmål i . Det beror i mångt och mycket på att vi tidigare haft en klart uttalad politik som inneburit att vi energieffektiviserat och att vi har en energimarknad i som bygger på en stabil energiproduktion. Men var kommer vi att befinna oss ? Just nu pekar allt i fel riktning. Vi tappar i de undersökningar där man försöker jämföra olika länders ambitioner. Det visar sig gång på gång att ambitionerna i minskar.Jag håller med om att ekonomi och miljö hänger ihop. Därför menar jag att vi borde satsa mer på miljö och miljöteknik. Jag är helt övertygad om att de 5 miljarder som det kostar att sänka krogmomsen hade gett många fler jobb i miljösektorn än det kommer att ge i restaurang- och krogsektorn.Visst ska vi diskutera dessa frågor. Jag tror att det kommer att krävas styrmedel och att man måste våga ta i de svåra frågor som finns . Ett av de områden som den borgerliga regeringen inte ens vågar titta på är transportsektorn. Där har vi ett av de absolut största problemen både i och internationellt. Här vågar man inte ens lyfta på ett filthörn och se de problem som finns eftersom man inte har några lösningar. Man vågar därför inte ta i dessa frågor.Återigen: Anser att är ett av världens mest ambitiösa länder när det gäller klimatpolitiken? När han svarat på den frågan får han mycket gärna svara på vilka ytterligare åtgärder regeringen kommer att komma med för att lösa problemen med ökade utsläpp och de försämringar som finns på det miljöpolitiska området. Låt mig börja med att säga att det är glädjande att tycker att det är bra med miljötekniksatsning. Det är en stor sak för regeringen att sjösätta en sådan. Det handlar om för att kommersialisera mer miljöteknik, att få fler företag, att få fler företag att växa och framför allt att få fler svenska företag som kan gå ut på den internationella marknaden. Det är en jättepotential vad gäller att skapa jobb i och kunna bidra till klimatet och andra viktiga miljöutmaningar. Jag ser mycket fram emot det ambitiösa arbete som regeringen har på det området.När det gäller fordonssektorn har Alliansen tydligt pekat ut en vision som syftar framåt, den fossiloberoende fordonsflottan 2030. Det är en jätteutmaning, ärligt talat, för tittar vi på har vi komparativa fördelar i andra delar av ekonomin. Vi har till exempel en koldioxidsnål energisektor till skillnad från många länder på kontinenten, men tittar vi på transportsektorn har vi en jätteutmaning framöver.Många av de initiativ och styrmedel vi satt på plats , med skattefrihet, temporära sänkta förmånsvärden, skattefrihet för biobränslen och mycket annat har gett effekt. fanns det enligt statistik från Transportstyrelsen 30 000 miljöfordon i . Enligt den senaste statistiken, , fanns 465 000 bilar registrerade. Vi ser alltså, trots allt, en ganska snabb omställning av den svenska transportsektorn. Det är viktigt att vi gör fortsatta insatser på det området.För mig går det hand i hand, för jag kopplar det till budgeten och till att vi har ordning och reda i ekonomin. Det är lätt att säga att man vill göra olika satsningar, och därför är det lite tråkigt att Socialdemokraterna, som har en stolt historia av att hålla ordning och reda i svensk ekonomi, nu är på väg ned i diket genom att ha delvis ofinansierade förslag i sin budget. Jag har två frågor till fick en fråga tidigare om vilka nya satsningar som regeringen tänker föreslå för klimatet. Jag tycker inte att vi fick något riktigt svar på den frågan. Statistiken visar nu att utsläppen gick upp från koldioxidekvivalenter till . Det är en ökning med . Då borde rimligen regeringen föreslå nya klimatåtgärder.Min andra fråga rör den så kallade reformen av CDM som skulle presenteras i . Det blev ingen stor CDM-reform. Det enda nya som man föreslog var att koldioxidlagring, CCS, carbon capture and storage, ska införas som ett framtida möjligt CDM-projekt. Det enda vi vet om CCS är att det är en extremt dyr teknik som inte finns . Men om det blir en form av CDM-projekt kommer det att bli miljontals med CDM-krediter som ska gå till denna verksamhet. Vad anser om det? Jag tror att det viktigaste när det gäller att investera klimatmässigt i andra länder är att se till de behov som finns i många av världens fattigaste länder. Vid det klimattoppmöte som ägde rum i fattades beslut om snabbstartsfinansiering. är ett av de länder som inte bara undertecknade utan som faktiskt har levt upp till vad man har sagt om att avsätta nästan till att investera i många av världens fattigaste länder. och är två exempel på detta. Inte sällan handlar det om investeringar i jordbruket för bättre utkomst och skydd mot klimatförändringar. Det är utomordentligt viktiga investeringar.Jag välkomnade det möte som skedde i . Man tittar på frågorna om klimatinvesteringar i andra länder. Jag är den förste att se att det finns brister i systemet. Men systemet som sådant, med möjligheterna att göra väldigt effektiva investeringar som ger pang för pengarna och med stora utsläppsminskningar kopplade till hur många kronor man investerar, är utomordentligt viktigt att fortsätta med.Herr talman! Jag skulle vilja komma in på budgeten. Det var ett osande och i många stycken imponerande tal som höll i talarstolen , men det är lite problematiskt. I er budget föreslår ni tiotals miljarder i höjda skatter. Vi är inne i en orolig ekonomisk tid. Man kan fråga sig vad som händer med nedgång och återhämtning i svensk ekonomi. Hur ska vi kunna stå pall under en ekonomiskt orolig tid i , i synnerhet som ni inte ställer er bakom budgetregelverket med utgiftstak? Det är väldigt oroande med denna lite mer sydeuropeiska inställning till svensk ekonomi. Jag noterar att egentligen inte svarade på någon av de frågor jag ställde. Jag ställde två frågor för att det inte skulle vara alltför svårt att svara på dem. Jag tar dem väl igen.Vi ser nu att utsläppen ökar med i . Vi har en statsminister från ditt parti, , som säger att det inte behövs några som helst nya åtgärder på klimatområdet. Du, , vet mycket väl att vi måste vidta nya åtgärder om vi inte ska driva planeten till en katastrof. vill jag höra från : det några nya åtgärder för att minska de svenska utsläppen?Min andra fråga rörde att man lägger in koldioxidlagring som framtida CDM-projekt. Jag tolkar det som att tycker att det är bra. Det tycker jag är väldigt oroväckande.Du skickade en passning om ekonomiska politik. Vi tycker att dagens regim är alldeles för lågt satt vad gäller hur mycket pengar vi kan lägga på vård, skola och omsorg. Vi tycker att det är fullt rimligt att höja skatterna för höginkomsttagare i och att höja skatterna för dem som smutsar ned. Det är bara på det sättet vi får in pengar för att bedriva ett aktivt klimatarbete.Lars! Eftersom du har kvar: Ägna en minut åt fråga ett och en minut åt fråga två! Vi börjar med frågan om klimatet och trenderna. Statistiken från manar verkligen till eftertanke och analys om man tittar närmare på vad som händer med de faktiska utsläppen i . Så är det absolut. Men av statistiken är det också tydligt att vi inte pratar om något långsiktigt trendbrott. självt säger att det har skett en ökning 2010 relativt 2009 eftersom det varit en kall vinter och en urstark återhämtning i svensk ekonomi.Det hindrar inte att man måste analysera och titta framåt vad vi kan göra mer i . Jag pekade ut att en av våra viktigaste utmaningar i handlar om den svenska transportsektorn. Jag har sagt det , och det kan vara ett svar på din fråga. Tillsammans med kollegerna i vår allians har vi pekat ut en fossiloberoende fordonsflotta som det långsiktiga målet. Det kommer att kräva mycket insatser och arbete för att nå dit, men det är nationellt sett en av de viktigaste utmaningar vi har framför oss.När det gäller och att investera i andra delar av världen tycker jag att instrumentet som sådant är urviktigt att använda. Man kan för det första få väldigt kostnadseffektiva klimatåtgärder. För det andra kan det tillsammans med annat hjälpa fattiga länder och ge pengar och teknik som behöver föras över, vilket väldigt ofta är det som efterfrågas. Jag tycker att vi ska vara öppna för att titta på hur man kan utveckla detta på olika sätt inom FN-systemet. FN talar om att det ska vara additionella åtgärder som ger lokala arbetstillfällen. Det finns ett antal tydliga kriterier som ska uppfyllas. Det borde vara den allmänna inriktningen, vare sig det handlar om koldioxidlagring eller andra tekniska lösningar. Jag låser mig inte , annat än vid att instrumentet som sådant är viktigt att fortsätta att arbeta med.När det gäller budgeten kan man möjligen låta som en papegoja när man upprepar det, men för mig går detta hand i hand med en hållbarhet socialt, ekonomiskt och miljömässigt. Det är väldigt lätt att prata om att man vill göra storstilade satsningar, men är det så att man inte uppfyller budgetregelverket i - det är ingen oäven åsikt att tycka på det sättet - är det problematiskt, för det är detta som har lett till dikeskörningar i tidigare och i andra länder i . Jag vet inte hur känner, men jag känner att i ökade växthusgasutsläpp är ganska mycket. Det är ganska kämpigt om vi ska hävda att vi har , världens eller något annats bästa och mest ambitiösa klimatpolitik. Vi kan hänvisa till konjunkturuppgång och kalla vintrar, men ärligt talat är mycket.Nu har fått ett antal chanser att förklara vad han ska göra för att möta denna oroväckande uppgång. Det jag har lyckats identifiera är att man har ett mål om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. För det första är det inte något nytt; man har pratat om det tidigare. För det andra är det inte en åtgärd, utan ett mål.Jag ger dig helt enkelt en till chans. Vad är det för nya åtgärder på klimatområdet som ska komma för att vi ska kunna vända denna ytterst oroväckande ökning av växthusgasutsläppen till en minskning? Det är möjligt att man inte är nöjd med svaret. Jag har tittat på statistiken, och som jag har sagt nu tycker jag att den manar till eftertanke och analys av siffrorna. Det är en oroande utveckling med en 10-procentig ökning från till ett annat. Man bör fundera på hur det kan komma sig att det varit på det sättet. är tydligt och säger att det finns några anledningar som spelar in i detta: temperatur, vattentillgång och återhämtning i konjunkturen. Alla har de i någon mening pekat negativt, vilket slår igenom i den här typen av siffror. De säger också, herr talman, att utsläppen för de flesta branscher 2010 var års nivå. Det gör inte att jag är fullt ut nöjd med detta, men jag säger att det är lite mer komplext än att man bara kan säga att det är ett trendbrott, för självt säger att det inte är tal om det.För vår del fortsätter detta utifrån de långsiktiga beslut som fattades under förra mandatperioden om en samlad klimat- och energipolitik. Vi har kopplat det 40-procentiga svenska målet krona för krona och gram för gram för att kunna nå det målet. Det ligger fast fram till 2020.När det gäller till exempel transportsektorn har vi sagt att vi , , inte ser behov av att göra annat än det som ligger i beslutet. Där sker skatteförändringar 2011, 2013 och 2015 som en del i det samlade paketet. Men för att nå den långsiktiga visionen kommer det absolut att bli aktuellt att fundera på hur vi utformar forskning och styrmedel i framtiden.Vi kan se att det vi använt med skattefrihet för biobränslen och köp av miljöbilar, temporärt sänkta förmånsvärden och en del andra initiativ har gett tydlig effekt i exempelvis mängden miljöfordon i . Vi är beredda att fortsätta att använda detta och andra typer av instrument för att nå den långsiktiga visionen. Om det är ett trendbrott eller inte är lite svårt att se innan man får fler års statistik, så att man kan se hur trenden fortsätter. Det enda vi kan konstatera är att det är en kraftig ökning. har givetvis rätt i att det finns en del förmildrande omständigheter för regeringen, som kalla vintrar och konjunkturuppgång. Men är ganska mycket. Även om man kan räkna bort en del av detta på grund av dessa omständigheter är det fortfarande en utveckling som går åt helt fel håll. Utsläppen ska inte öka, inte ens lite. De ska minska.Då tänker jag att man skulle behöva vidta fler åtgärder. Regeringen kallade förra mandatperioden in en klimatberedning som skulle ta fram ett antal åtgärder, och man tog fram en lista på 50 olika åtgärder ungefär. Man räknade ut att detta skulle kunna bidra till väsentliga utsläppsminskningar.Hur många av dem har man då genomfört? Det är inte många. Av de tunga, konkreta åtgärderna som skulle ge nästan i minskade utsläpp har man genomfört två - kanske en tiondel av hela siffran. Det finns ju en massa åtgärder som är färdigutredda och där man har beräknat vilka konsekvenser de ska ge. Skulle det inte vara läge att sätta i gång att göra något nu när vi ser att utsläppen går åt helt fel håll? När det gäller klimatarbetet har satt upp ett väldigt högt mål som är frikopplat från förhandlingarna i övriga och i andra delar av världen, nämligen . Vi har kopplat det till åtgärder, krona för krona och gram för gram, för att kunna nå målet. Detta måste utvärderas , men bedömningen har varit att vi kommer att nå målet om vi ligger fast med de styrmedel vi har i dag.Utöver att följa upp statistiken tror jag att arbetet i Miljömålsberedningen är viktigt framgent. Där bidrar både , jag och andra. Det gäller mer än bara klimatet. Vi har ju många andra miljöfrågor som är viktiga. Där är vår inriktning att vi ska försöka bidra till långsiktiga och breda överenskommelser när det gäller svåra miljöutmaningar. Det handlar till exempel om biologisk mångfald och skog eller om arbetet med gifter, läkemedel och kemikalier i beredningen. Att vi har möjlighet att använda beredningen som en plattform för breda överenskommelser är vår tydliga inriktning, så att vi jämte det som gäller klimatet också gör andra viktiga arbeten. Vi är den första generationen med kunskap om nya globala miljörisker. Det ställer stora krav på oss var och en, alltifrån vårt deltagande i internationella konferenser till beslut på nationell nivå, likaså på våra individuella levnadsval. Just i denna stund möts EU:s miljöministrar till ett viktigt miljöråd. miljöminister kommer i detta sammanhang att uppmana EU:s samtliga medlemsländer att likt ratificera ballastkonventionen. Då kan risken minska för att främmande arter kommer ut i olika hav.Sverige kommer också på miljörådet att fortsätta driva en tydlig, konkret EU-strategi för biologisk mångfald och nödvändiga insatser för att bevara och förbättra ekosystemen och ekosystemtjänsterna.Det här svarar på efterfrågan: Var är miljöministern? Hon är i och kämpar.Folkpartiets utgångspunkt är en helhetssyn, en vilja att samverka inom EU och globalt. Vi har stor tilltro till den enskildes kraft och det civila samhället, men också till näringslivets delaktighet och till ett gott förvaltarskap.Med förvaltarskap menas att på ett klokt och uthålligt sätt förvalta varje krona.