bet · GZ01NU2 · 2011-12-12 00:00:00 — Enligt min uppfattning bör det införas en tydlig markering i regleringsbrev och direktiv om det regionalpolitiska ansvaret. Vikten av att alla medverkar till att de regionalpolitiska målen uppnås vad gäller statliga myndigheter och verk bör särskilt understrykas. Det är också mycket angeläget att lokaliseringsfrågan alltid prövas från ett regionalpolitiskt perspektiv när nya myndigheter ska startas. Jag anser också att det är hög tid att ta initiativ till en plan för utlokalisering av statliga verk och myndigheter från . Sammantaget innebär detta att jag tillstyrker motion 2011/12:N302 (S). Övriga motioner i avsnittet avstyrks. Kommersiell och offentlig service på landsbygden, punkt 4 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N283 av m.fl. (S), 2011/12:N328 av m.fl. (S), 2011/12:N342 av m.fl. (S) yrkande 8 och 2011/12:N344 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkandena 8 och 16, 2011/12:N219 av (M) yrkandena 1 och 2, 2011/12:N248 av m.fl. (M) yrkande 1, 2011/12:N249 av och (båda M) yrkandena 1, 2 och 5, 2011/12:N303 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4 och 5, 2011/12:N351 av (M) och 2011/12:N379 av i (C). Enligt vår uppfattning är det oansvarigt av regeringen att inte göra mer för att stoppa den negativa utvecklingen på serviceområdet i landets mer glesbefolkade områden. Fler och fler landsbygdsbor får allt längre till dagligvarubutiker, drivmedelsstationer och olika former av kommersiell service. Vi instämmer i vad som sägs i motion 2011/12:N342 (S) om att tillgängligheten till myndighetsutövande statliga funktioner måste värnas oavsett var man bor i landet. Medborgarnas tillgång till fungerande samhällsinstitutioner är en förutsättning för trygghet och ekonomisk utveckling. Marknadslösningar eller rationaliseringsåtgärder får inte ersätta medborgarnas rätt till en tillgänglig samhällsservice. Vi står också bakom önskemålen i motion 2011/12:N344 (S) om ett tillkännagivande om möjligheterna att förbättra tillgången till kommersiell och offentlig service. Även yrkandet i motion 2011/12:N283 (S) om att förbättra tillgången till kommersiell service till småföretagare och boende i hela landet står vi bakom. Motion 2011/12:N328 (S) om en likvärdig samhällsservice var man än bor i landet tillstyrker vi också. Övriga motioner i avsnittet avstyrks. Kommersiell och offentlig service på landsbygden, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkandena 8 och 16 samt 2011/12:N219 av (M) yrkandena 1 och 2, 2011/12:N248 av m.fl. (M) yrkande 1, 2011/12:N249 av och (båda M) yrkandena 1, 2 och 5, 2011/12:N283 av m.fl. (S), 2011/12:N303 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4 och 5, 2011/12:N328 av m.fl. (S), 2011/12:N342 av m.fl. (S) yrkande 8, 2011/12:N344 av m.fl. (S) yrkande 4, 2011/12:N351 av (M) och 2011/12:N379 av i (C). I , liksom i övriga världen, pågår en urbanisering. Landsbygden töms på folk medan de större städerna växer starkt. Utvecklingen innebär betydande utmaningar på båda håll, men här vill jag främst uppmärksamma problemen med det försämrade serviceutbudet på landsbygden. Utflyttningen från landsbygden gör att underlaget för servicen försvinner. Människor lämnas kvar på orter där samhällsansvaret närmast har abdikerat. Utredningen om utveckling av lokal service i samverkan (SOU 2009:92) innehåller många viktiga förslag på lösningar att förändra en pågående negativ utveckling. Förvånande nog har regeringen dock valt att helt ignorera dessa goda idéer. Jag anser att det är absolut nödvändigt att ta itu med en utveckling som leder till en alltmer urholkad service runt om i landet. I linje med vad som anförs i motion 2011/12:MJ469 (MP) och i den nyssnämnda utredningen vill jag att en ny servicestruktur där gemensamma statliga och kommunala servicecentrum och servicepunkter ska utgöra en grundstruktur över hela landet för service till medborgare och företag. På landsbygden är man ofta hänvisad till bilen som transportmedel. När en bensinstation slår igen kan det innebära att man som landsbygdsbo måste åka längre bort för att få tag i drivmedel. Följden blir bl.a. att växthusgasutsläppen ökar. Jag sympatiserar med de insatser som byalag och föreningar gör för att finna lösningar. Konceptet bymack är i sammanhanget en framkomlig väg som behöver uppmuntras och stödjas effektivt. Jag anser också att det bör vara möjligt att få s.k. mackstöd för biogas och att möjligheterna för landsbygdsföretagare att få mikrokrediter utökas. Med det anförda tillstyrks motion 2011/12:MJ469 (MP) i berörda delar. Övriga motioner i avsnittet avstyrks i berörda delar. Kommersiell och offentlig service på landsbygden, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N344 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkandena 8 och 16, 2011/12:N219 av (M) yrkandena 1 och 2, 2011/12:N248 av m.fl. (M) yrkande 1, 2011/12:N249 av och (båda M) yrkandena 1, 2 och 5, 2011/12:N283 av m.fl. (S), 2011/12:N303 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4 och 5, 2011/12:N328 av m.fl. (S), 2011/12:N342 av m.fl. (S) yrkande 8, 2011/12:N351 av (M) och 2011/12:N379 av i (C). Jag står bakom det som sägs i motion 2011/12:N344 (S) om att tillgång till offentlig och kommersiell service är en förutsättning för att nya företag ska växa fram även utanför storstadsområdena samt för möjligheterna att kunna rekrytera nya medarbetare. Ett tillkännagivande i linje med vad som efterfrågas i motionen gör att övriga motioner i det här aktuella avsnittet kan avstyrkas. Kommersiell och offentlig service på landsbygden, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N303 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4 och 5 samt 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkandena 8 och 16, 2011/12:N219 av (M) yrkandena 1 och 2, 2011/12:N248 av m.fl. (M) yrkande 1, 2011/12:N249 av och (båda M) yrkandena 1, 2 och 5, 2011/12:N283 av m.fl. (S), 2011/12:N328 av m.fl. (S), 2011/12:N342 av m.fl. (S) yrkande 8, 2011/12:N344 av m.fl. (S) yrkande 4, 2011/12:N351 av (M) och 2011/12:N379 av i (C). Medborgare och företag har rätt att få del av offentlig service på ett likvärdigt sätt utifrån de lokala förutsättningarna, oavsett om man bor i tätort eller på landsbygden. Jag instämmer i vad som sägs i motion 2011/12:N303 (V) om att nedmonteringen av den statliga servicen har accelererat på ett katastrofalt sätt och att det behövs kompletta servicekontor i varje kommun för att samordna statlig, och privat service i linje med vad som föreslogs av utredningen om lokal service i samverkan (SOU 2009:92). Enligt min mening bör regeringen också ge tydliga direktiv till de statliga myndigheterna att samarbeta över myndighetsgränserna och med kommunerna för att ge medborgarna den service de har rätt till. Även den lokala kommersiella servicen i landsbygden måste stärkas. Jag anser, i likhet med vad som sägs i den nyssnämnda motionen, att regeringen bör ta initiativ som säkerställer att den småskaliga handeln med dagligvaror ges rimliga marknadsmässiga villkor. De mackar som finns kvar på landsbygden står inför liknande problem som lanthandeln. På landsbygden där kollektivtrafiken är begränsad behövs bilen för att människor ska kunna resa till arbete och fritidsaktiviteter, och det måste finnas möjligheter att tanka drivmedel inom rimliga avstånd. Enligt min uppfattning bör regeringen skyndsamt återkomma med förslag som säkerställer den kommersiella servicen för landsbygdsbefolkningen. Med det anförda tillstyrks motion 2011/12:N303 (V) i berörda delar. Övriga motioner i avsnittet avstyrks. Återföring av medel från vatten- och vindkraft samt vissa andra naturresurser, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N303 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2011/12:N237 av (KD), 2011/12:N326 av och (båda M), 2011/12:N338 av och (båda M), 2011/12:N339 av och (båda M), 2011/12:N341 av och (båda M), 2011/12:N377 av och (båda C) och 2011/12:N395 av Per Åsling och (båda C). Den tidiga exploateringen av hade vissa unkna drag av imperialism som dessvärre ännu hänger kvar. Naturresurser exploateras och överskottet skickas i väg till , bl.a. i form av avkastning från statliga bolag som , och . Det återflöde som sipprar tillbaka till de berörda områdena under beteckningen regionala tillväxtmedel får betraktas som marginella i jämförelse. Med instämmande i det som sägs i partimotion 2011/12:N303 vill jag uppmärksamma frågan om ett ökat återflöde till de kommuner och bygder som har vattenkraft, vindkraft och gruvor inom sina kommungränser. Ett lokalt utvecklingskapital skulle exempelvis kunna skapas genom att per producerad kilowatt återförs direkt till de kraftproducerande kommunerna. Det är också viktigt att uppmuntra lokalt engagemang och lokalt ägande som drivkrafter för att utveckla landsbygden. Den nyssnämnda motionen tillstyrks i berörd del. Övriga motioner i avsnittet avstyrks. Vissa skärgårdsfrågor, punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N286 av m.fl. (S) och 2011/12:N331 av (S). Det finns en betydande utvecklingspotential i skärgården. Det är emellertid ett stort problem att antalet åretruntboende minskar i dessa områden. Detta leder i sin tur till att underlaget för samhällsservice blir otillräckligt. Service i form av affär, kollektivtrafik, skola, äldreboende m.m. är viktiga funktioner för att människor ska kunna bo kvar i skärgården året runt. I takt med att samhällsservicen avvecklas försvinner även värdefulla arbetstillfällen. De fastboende drabbas förstås mest av denna onda spiral, men även alla de som frekventerar våra skärgårdsområden som turister kommer att möta ett allt mindre utbud av kommersiell och offentlig service. Både ur sysselsättningsperspektiv och med hänsyn till ambitionerna att ha en levande landsbygd året runt är det nödvändigt att samhället stöder utvecklingsmöjligheterna i våra skärgårdsområden på ett bättre sätt. Mot denna bakgrund anser vi att det behövs en nationell strategi för en levande landsbygd och skärgård. Detta överensstämmer med vad som efterfrågas i motionerna 2011/12:N286 (S) och 2011/12:N331 (S). Båda motionerna tillstyrks sålunda. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt, punkt 8 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Socialdemokraterna anser att behöver en ny färdriktning. Vi vill ha ett samhälle där välfärd och möjligheter kommer alla till del, och där hinder för människors frihet rivs så att de kan förverkliga sina drömmar. Vi vill utveckla till att bli ett mer modernt, jämställt och framåtblickande samhälle byggt på gemenskap, solidaritet, rättvisa, kreativitet och trygghet. Vi kan aldrig acceptera arbetslösheten. Full sysselsättning är det övergripande målet för den socialdemokratiska ekonomiska politiken. har inte råd med det slöseri som arbetslösheten innebär. En förutsättning för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen är ett mer jämställt samhälle. När män och kvinnor delar på ansvaret för jobb och familj förbättras både den ekonomiska tillväxten och människors livskvalitet. Kvinnor och män ska ha samma frihet och självständighet, samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter och lika makt att forma sina liv. När alla har ett arbete blir rikt, både ekonomiskt och mänskligt. Alla har en skyldighet att bidra till samhällets utveckling utifrån sina förutsättningar. Med fler människor i arbete klarar vi att finansiera utbildning, vård och omsorg för alla. Vi har högre ekonomiska ambitioner för än vad regeringen har. ska ligga i framkant av utvecklingen även . Därför krävs handlingskraft . Socialdemokraterna har en ny ekonomisk politik. ska använda varenda skattekrona rätt för att säkra framtidens tillväxt. Vi har en tydlig vision för att göra till en konkurrenskraftig, kunskapsbaserad ekonomi. Om ska stå starkt måste vi konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor, inte med låga löner. Regeringens ensidiga ekonomiska politik baserad på stora skattesänkningar har nått vägs ände. Utanförskapet är oförändrat, arbetslösheten har ökat, klyftorna och barnfattigdomen har växt, liksom de ekonomiska skillnaderna mellan könen. Fler är långtidsarbetslösa, bostadsbyggandet har minskat och skolresultaten försämrats. behöver en ny färdriktning också för den ekonomiska politiken. Läget i världsekonomin är allvarligt. Risken för recession i är uppenbar. Det ställer stora krav på den ekonomiska politiken även i . Starka offentliga finanser är avgörande. gäller det att göra rätt saker. Vi vill prioritera investeringar i det som också långsiktigt bygger starkt utbildning, infrastruktur och bostäder. Då behöver den svenska konkurrenskraften utvecklas. behöver en förstärkt strategisk samverkan mellan staten, näringslivet och akademin med mer av samarbete och gemensamma prioriteringar av såväl forskningsresurser som utbildning. Ökade klyftor ger inte fler jobb och en bättre ekonomisk utveckling, utan ekonomin växer genom att människorna växer. Strävan efter ekonomisk utveckling och ökad jämlikhet är två sidor av samma mynt. Det ska alltid krävas av den enskilde att denne gör rätt för sig efter bästa förmåga. Men var och en ska också veta att samhället fungerar och möjliggör ett bättre liv för alla. Detta är kärnan i vad vi kallar värdeburen tillväxt, en moralisk ekonomisk utveckling. Miljöproblemen kräver investeringar och tuffa miljökrav. ska ta sin del av miljöansvaret och gå före på miljöområdet. ska vara först med att använda framtidens miljövänliga teknik. Då krävs investeringar i järnväg och kollektivtrafik, ett nytt klimatinvesteringsprogram och stimulanser av mer miljövänliga bilar. Vi tror på ett modernt arbetsliv där de anställdas intressen står i centrum. Vi tror även på ett arbetsliv där människor trivs, har möjligheter till inflytande över sin arbetssituation och kan utvecklas i jobbet. Det är en avgörande del av den kunskapsbaserade ekonomi och den värdeburna tillväxt som vi vill se för . behöver en ny färdriktning där alla tillsammans är med och tar ett gemensamt ansvar för att hålla ihop vårt land. De som tjänar allra bäst kan bidra lite mer i ett tufft ekonomiskt läge. Genom en aktiv social investeringspolitik kan barnfattigdomen avskaffas, fler barn och unga ges en god utbildning, möjligheterna till kulturupplevelser öka och fler komma i arbete. Då får vi ett bättre samhälle för alla. har genom sitt beslut (bet. 2011/12:FiU1) fastställt andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i statens budget och gjort en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle bli fallet med det förslag som Socialdemokraterna lagt fram i motion 2011/12:Fi240. Därmed gäller att de samlade utgifterna för utgiftsområde 19 Regional tillväxt inte får överstiga ca 2012. Efter detta återstår frågan om hur anslagen inom ramarna ska fördelas. Socialdemokraternas förslag på utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således formellt inte tas upp till behandling. Vi anser också att det budgetförslag vi står bakom ska betraktas som ett sammanhållet paket och att någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Därmed väljer vi att lägga fram ett särskilt yttrande som redovisar vilken inriktning vi vill se på politiken inom utgiftsområde 19. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att utgiftsområde 19 Regional tillväxt borde ha tillförts ytterligare på det sätt som framgår av motion 2011/12:N349 (S). Vårt motiv till ökningen är att vi anser att regeringens stöd till kommersiell och offentlig service är otillräckligt. Vi sluter också upp bakom kraven i motion 2011/12:N369 (S) om att den modell som används vid fördelning av anslaget Regionala tillväxtåtgärder (1:1) bör ses över. Nuvarande system är inkonsekvent och bedömningsgrunderna är svåra att överblicka. Vidare anser vi att den pågående översynen av transportstödet bör innebära att detta stöd blir långsiktigt och hållbart för att inte skapa en osäkerhet som riskerar att begränsa investeringsviljan och viljan till vidareförädling i norra . Detta ligger i linje med vad som sägs i motion 2011/12:N333 (S). Våra principiella uppfattningar om den regionala tillväxtpolitiken framgår även av de övriga ställningstaganden vi gjort i detta betänkande, inte minst i avsnittet om den regionala tillväxtpolitikens inriktning. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt, punkt 8 (MP) (MP) anför: har fantastiska möjligheter att genom klimatsmarta investeringar skapa många nya arbetstillfällen, forma ett hållbart samhälle och bygga vårt land starkare . vision är ett förnybar energi, energieffektiva bostäder och snabba och punktliga järnvägstransporter. Den ekonomiska oron gör det än viktigare att göra framtidsinvesteringar som både löser ekonomiska problem på kort sikt och miljöproblem långt in . Det osäkra ekonomiska läget i omvärlden ökar trycket på alla politiska partier att tydliggöra vilka prioriteringar man gör för att bygga ekonomin stark även på . I det gröna alternativet till regeringens budgetförslag presenteras därför åtgärder för mer framtidstro och bättre fördelning av de gemensamma resurserna. För mig och är det självklart att göra effektiva statsfinansiella prioriteringar. Inom det reformutrymme som finns att tillgå måste långsiktiga investeringar prioriteras. Dessutom måste klyftorna i samhället minskas genom omfördelningar inom ramen för skattesystemet. budgetmotion 2011/12:Fi241 (MP) håller fokus på investeringar som betalar sig både nu och . Ökad kvalitet i skolan och investeringar som gör till ett klimatsmartare samhälle är områden som är särskilt viktiga. Det finns knappast någon bättre investering än kunskap. Varje krona som läggs på skolan kommer att betala sig . Det här är investeringar som ger utrymme för nya idéer att växa fram och för svenska innovationer att industrialiseras. Det kräver också en företagarpolitik där alla som bär på idéer till företag får möjlighet att förverkliga dem och där små företag får växa. En annan viktig komponent i den gröna ideologin är ansvaret för att hålla ihop samhället, att ge en hjälpande hand till dem som är sjuka eller som riskerar att hamna utanför samhället. I det gröna budgetalternativet föreslås även en kraftigt förbättrad sjukförsäkring. Vidare tas de första stegen till att avskaffa en av de värsta skamfläckarna i det svenska samhället: den växande gruppen barn som lever i fattiga familjer. Människor kan välja mycket i livet, men inte i vilken familj de föds. För är budgetöverskott och varsamhet med statens finanser inte målet med politiken. Det är ett verktyg för att skapa ett hållbart samhälle med mindre klyftor och god miljö ett samhälle som med gott samvete kan lämnas över till kommande generationer. En riksdagsmajoritet har emellertid genom beslut (bet. 2011/12:FiU1) fastställt andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten än vad som skulle bli fallet med vårt förslag. Genom detta beslut har även avslagit förslag till utgiftsramar och därmed förutsättningarna för vårt budgetförslag. Jag anser inte heller att någon eller några delar kan brytas ut ur detta budgetalternativ och behandlas isolerat utan att det måste betraktas som en helhet. Av dessa skäl tar jag inte del i beslutet om anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Jag väljer i stället att i detta särskilda yttrande redogöra för huvuddragen i våra prioriteringar. En levande lands- och glesbygd förutsätter tillgång till offentlig service. Jag står därför bakom det som sägs i kommittémotion 2011/12:N418 om vikten av att slå vakt om en levande landsbygd med möjligheter för människor att bo även utanför tätbefolkade områden. I likhet med vad som sägs i den nyssnämnda motionen anser jag att det bör avsättas mer än vad regeringen har föreslagit för att inrätta servicekontor som kan erbjuda bättre offentlig service i hela landet. Min principiella uppfattning om den regionala tillväxtpolitikens inriktning framgår även av de övriga ställningstaganden jag gjort i detta betänkande, inte minst i avsnittet som behandlar just den regionala tillväxtpolitikens inriktning. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt, punkt 8 (SD) (SD) anför: är ett Sverigevänligt, socialkonservativt parti som idémässigt till viss del även har inspirerats av den svenska folkhemstanken. Det handlar om att kombinera principen om grundläggande social rättvisa med traditionella värdekonservativa idéer. Det övergripande målet med politik är att skapa ett välmående samhälle ett folkhem präglat av trygghet, harmoni och solidaritet. Erfarenheter från historia och omvärlden visar att de viktigaste faktorerna för att kunna skapa ett sådant samhälle är småskalighet, en fungerande rättstat, en stark gemensam identitet och grundläggande social rättvisa. Några nyckelord i partiets politik är förvaltarskap, stabilitet, trygghet, kontinuitet och omtanke. I det som jag vill se kan svenska löntagare känna sig trygga med att deras intressen står i främsta rummet. Grunden för välfärd och trygghet är arbete. Av den anledningen tar sikte mot full sysselsättning och vill motverka såväl regeringens lönedumpningspolitik som andra partiers bidragslinje. Det som jag vill se är ett land som är präglat av hänsyn och trygghet, ett land där medborgarna känner samhörighet och därigenom en naturlig tillit till andra medborgare. vill bygga ett land där frihet och öppenhet är ledord för alla och där det svenska kulturarvet värnas. Det är ett land där folkhemmet är byggt på en gemensam värdegrund och på svenskarnas rätt att utveckla sin kultur på egna villkor. bör föra en ansvarsfull invandringspolitik. I bör tidigare generationers samlade kunskap och erfarenhet föras vidare. I bör det inte finnas några oönskade barn, och föräldrar och barn bör erbjudas en genuin trygghet och friheten att själva forma sin vardag. De styrande politikerna har under skapat ett samhälle med tärande utanförskap, hög arbetslöshet och försämrad välfärd. Av det svenska folkhemmet, ett samhälle präglat av gemenskap och social och ekonomisk trygghet, återstår näst intill ingenting. Det samhälle och den arbetsmarknad som förr inrymde en hög grad av inre sammanhållning och en mycket låg arbetslöshet har bytts ut mot ett miljonhövdat utanförskap, en hög arbetslöshet, en försämrad välfärd, ett nedmonterat försvar och sänkta ersättningsnivåer. De gamla partiernas politik har för länge sedan passerat bäst-före-datum. behöver en ny välfärdspolitik. skuggbudget, vilken har presenterats i motion 2011/12: Fi242 (SD), går i stort ut på att omfördela medel från den kostsamma invandringspolitiken och det verkningslösa utvecklingsbiståndet till nödvändiga välfärds- och trygghetssatsningar samt utökat riktat bistånd till verkliga flyktingar i världen. Med en sådan politik förbättras levnadsvillkoren för de äldre, både vad gäller ekonomi och livskvalitet. budgetalternativ presenterar förslag som siktar mot att nå full sysselsättning, återställa välfärden, minska brottsligheten, förbättra villkoren för de äldre och återskapa den identitetskänsla som är så avgörande för hela den solidariskt finansierade välfärden, tryggheten och gemenskapen. har dessvärre i det första steget av budgetprocessen ställt sig bakom regeringens budgetförslag (bet. 2011/12:FiU1).