bet · GZ01MJU1 · 2011-12-08 00:00:00 — Gruppen betonar att EU-arbetet har stor betydelse för möjligheten att uppnå det av beslutade målet om en giftfri miljö. Det vore därför värdefullt om fick fortsatt rapportering om de konkreta resultat som satsningen leder till när det gäller möjlighet att driva på för en mer effektiv kemikaliepolitik i EU. Gruppen menar att det är väsentligt att satsningen följs upp och utvärderas och att uppnådda resultat redovisas i förhållande till satsningens kostnader. I detta bör ingå att fortsättningsvis uppmärksamma hur den fyraåriga satsningen kan leda till mer långsiktiga effekter på arbetet för en giftfri miljö. Enligt gruppens bedömning kan satsningar av denna typ leda till att en fråga uppmärksammas och ges ett särskilt fokus . Detta är mycket positivt. har gruppen funnit att tidsbegränsade satsningar av denna typ kan leda till en viss ryckighet i myndigheters arbete och deras möjligheter att arbeta långsiktigt och målmedvetet med olika frågor. Uppföljningen visar att den av beslutade resursförstärkningen främst har använts till att finansiera personalkostnader vid Kemikalieinspektionen. Det tar tid att både rekrytera personal till en satsning och att avveckla personal vid satsningens slut. Vidare är det oklart vad som händer med upparbetade rutiner, samlad kunskap och påbörjat arbete efter satsningsperiodens slut. Detta är en fråga som utskottet har uppmärksammat tidigare, bl.a. i samband med förra årets uppföljning av satsningen på hållbara städer. Det är mot den bakgrunden värdefullt att utvärdera hur effektiv denna form av satsningar är i jämförelse med mer långsiktiga åtaganden. I detta kan ingå att följa frågan om hur kostnadseffektiv denna typ av satsningar är. Gruppen menar att det vore värdefullt om regeringen återkom till i någon av de två kommande årens budgetpropositioner och redogjorde för vilka konsekvenser som regeringen ser inför att den riktade satsningen upphör. En sådan redogörelse skulle ge ett fördjupat underlag inför beredningen av regeringens budgetförslag. Mot den bakgrunden vill gruppen i årets uppföljning särskilt lyfta fram följande punkter när det gäller satsningen på kemikalieområdet. Regeringen följer löpande utvecklingen av insatserna och resultaten av detta redovisas till , inte minst vad gäller satsningens konkreta betydelse för tillsynen, dialogen med andra aktörer och EU-arbetet inom kemikalieområdet. Det är viktigt att regeringen säkerställer att berörda myndigheter involveras och att regeringen analyserar om det finns behov av att ge dessa myndigheter i uppdrag att samverka och att detta återrapporteras. Satsningen följs upp och utvärderas, och uppnådda resultat redovisas till och bedöms i förhållande till mål och kostnader. Man bör beakta hur resultat på lång sikt kan uppnås vad gäller arbetet för en giftfri miljö och i det fortsatta kemikaliepolitiska arbetet ta till vara de erfarenheter som görs inom satsningen. 4.1 Statens insatser för havsmiljön miljökvalitetsmål om hav i balans Regeringen redovisar resultat för havsmiljöfrågor fördelat på olika miljökvalitetsmål, i första hand Hav i balans samt levande kust och skärgård, Ingen övergödning, Giftfri miljö samt Ett rikt växt- och djurliv. Årets uppföljning är inriktad på målet Hav i balans samt en levande kust och skärgård. Den genomgång som görs nedan är således ingen heltäckande uppföljning av de miljökvalitetsmål som är väsentliga för en god havsmiljö. Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård att och ska ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden ska bevaras. Kust och skärgård ska ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård ska bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar.29[ Se prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3.] har till miljökvalitetsmålet fastställt sammanlagt sju delmål om skydd av miljöer och kust- och skärgårdsområden, nämligen strategi för kulturarv och odlingslandskap, åtgärdsprogram för hotade arter, minskning av bifångster, anpassning av uttaget av fisk, begränsning av buller och andra störningar från båttrafik samt minskning av utsläpp av olja och kemikalier från fartyg.30[ Prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3.] Området Miljöpolitik ingår i utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Regeringen föreslår att sammanlagt anslås för området Miljöpolitik, vilket består av 17 anslag, varav ett är anslaget för åtgärder för havs- och vattenmiljö. Anslaget används för insatser för att förbättra, bevara och skydda havs- och vattenmiljöer. I årets budgetproposition redovisar regeringen bl.a. följande överväganden: Ett belopp på överförs 2012 till anslag 1:17 Havs- och vattenmyndigheten för arbetet med den nya havsplaneringen. Ett belopp på överförs 2012 till anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. (utg.omr. 1) för arbetet med den nya havsplaneringen. Ett belopp på överförs från anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur för fortsatt basfinansiering av medel till åtgärder för havs- och vattenmiljö. Tabell 2 Utgiftsutvecklingen för anslag 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö Belopp (tusetal kronor) Källa: Prop. 2010/11:1 utg.omr. 20 och prop. 2011/12:1 utg.omr. 4.2 Regeringens resultatredovisning för Hav i balans I detta avsnitt redovisas regeringens resultatredovisning för miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård i budgetpropositionen samt motsvarande uppgifter i budgetpropositionerna . Regeringens allmänna bedömning av resultatet Budgetpropositionen : Regeringen refererade till bedömning om att det kommer att bli mycket svårt eller omöjligt att nå miljökvalitetsmålet även om ytterligare åtgärder sätts in. Regeringen uppgav att den mot bakgrund av detta utökat anslag 1:12 Havsmiljö och givit det ett flerårigt perspektiv på ett tydligt sätt och härigenom ökat ambitionsnivån för att rädda haven. Regeringen redovisade vidare att den i propositionen En sammanhållen svensk havspolitik, som beslutades av , presenterade en rad åtgärder för hållbart nyttjande av havets och kustområdenas resurser, bevarande och restaurering av ekosystemen, utveckling av havsanknutna näringar samt hur ska agera i det internationella havsmiljöarbetet. Budgetpropositionen : Regeringen bedömer att det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård om ytterligare kraftfulla åtgärder vidtas. Framför allt krävs fortsatta insatser för att skydda miljöer och kust- och skärgårdsområden samt ytterligare åtgärder inom fisket för att anpassa uttaget av fisk och minska bifångsterna. Vidare är åtgärder för att uppnå åtaganden i det internationella samarbetet av stor betydelse, t.ex. åtgärder i för miljös (Helcom) aktionsplan för och genomförandet av det direktivet31[ och rådets direktiv /56/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område.]. Fortsatt EU-samarbete och internationellt samarbete är en grundförutsättning för att målet ska kunna nås, liksom insatser under flera andra miljökvalitetsmål, framför allt Ingen övergödning och Giftfri miljö. När det gäller det fortsatta åtgärdsarbetet för att förbättra, bevara och skydda havsmiljön i och hänvisar regeringen till sin skrivelse Åtgärder för levande hav32[ Skr. 2009/10:213.]. För att kunna kraftsamla i arbetet för renare hav och vatten och uppnå en effektiv och ändamålsenlig havs- och vattenmiljöförvaltning bildar regeringen en ny myndighet som inleder sin verksamhet . Den nya myndigheten ska ha det samlade ansvaret för havs- och vattenmiljöfrågor, inklusive genomförandet av fiskeripolitiken. Myndigheten ska verka för bevarande och hållbart nyttjande av havs- och vattenmiljöer. Myndighetens uppgifter baseras på den verksamhet som avser havs- och vattenmiljöfrågor och som har delats mellan och . Budgetpropositionen : Det går inte att se någon tydlig utvecklingsinriktning för tillståndet i miljön. Den neutrala trenden för miljötillståndet har ännu inte vänts i positiv riktning, förutom i vissa enskilda fall som torskens återhämtning i . På kort sikt kan det dock vara svårt att urskilja några direkta effekter i havsmiljön till följd av gjorda insatser. De blir ofta märkbara . Regeringen bedömer att det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet om ytterligare åtgärder vidtas. Regeringen gör därmed en mer positiv bedömning än . Delmål 1 Skyddsvärda miljöer Budgetpropositionen : Sex nya reservat bildades , dock inget kulturreservat som omfattar kust. Totalt har av territorialhavet och av den ekonomiska zonen ett marint områdesskydd. I sin analys anger regeringen att skyddet av miljöer går framåt och invigdes , första nationalpark med marint fokus. Budgetpropositionen : Arbetet med delmålet om skydd av miljöer går framåt. första, , , invigdes . Utöver dagens 20 naturreservat förväntas ytterligare ett antal naturreservat kunna inrättas varför delmålet bedöms kunna nås i den delen. och början av 2010 har beslutat att införa ytterligare tre fiskefria områden. Delmålet bedöms dock i sin helhet inte kunna nås inom tidsramen. Budgetpropositionen : Delmålet har nåtts vad gäller naturreservat som är 26 till antalet. Totalt omfattas dryg av territorialhavet och av ekonomisk zon av marint skydd i form av nationalpark, naturreservat eller Natura 2000-områden. Det finns 5 fiskefria områden. Delmål 2 Strategi för kulturarv och odlingslandskap Budgetpropositionen : Ingen redovisning. Budgetpropositionen : Ingen redovisning. Budgetpropositionen : Delmålet har nåtts. Delmål 3 Åtgärdsprogram för hotade arter Budgetpropositionen : Ingen redovisning. Budgetpropositionen : Delmålet har inte nåtts. Det fortsatta arbetet med åtgärdsprogrammen hanteras under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Budgetpropositionen : Delmålet har inte nåtts. Delmål 4 Minskning av bifångster Budgetpropositionen : Ingen redovisning. Budgetpropositionen : Utvecklingen ser lovande ut när det gäller utveckling av fiskeredskap och övervakningsmetodik. Det är dock inte möjligt att nå delmålet . Delmålet är relevant även för miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. Budgetpropositionen : Delmålet har inte nåtts. Delmål 5 Uttag återväxt av fisk Budgetpropositionen : har konstaterat att delmålet inte uppnåddes . Regeringen anger att det fortfarande råder ett allvarligt läge för flera kommersiellt nyttjade fiskarter, t.ex. ålen, även om vissa fiskbestånd, såsom torsken i , visar tecken på viss återhämtning. I sin analys skriver regeringen att det är viktigt att fisket bedrivs på ett långsiktigt hållbart sätt och att den pågående översynen av EU:s gemensamma fiskeripolitik kan leda till nödvändiga förbättringar. Vidare anges att läget för Kattegattorsken är fortsatt kritiskt och att det därför var viktigt att den svenska och den danska regeringen kom överens om att inrätta ett totalt fiskeförbud i den zon som innehåller torskens viktigaste lekområde. Budgetpropositionen : Delmålet uppnåddes inte till . Betydande åtgärder har dock vidtagits för att reducera såväl fiskeansträngning som fiskeflottans kapacitet. Torskbeståndet i östra visar tecken på återhämtning bl.a. till följd av att krafttag har tagits mot det orapporterade fisket. Budgetpropositionen : Delmålet har inte nåtts i och med att fiskbestånden inte har återhämtat sig. Delmål 6 Buller och andra störningar Budgetpropositionen : inrättades s.k. hänsynsområden i skärgården, två i och två i . Budgetpropositionen : Delmålet kommer att nås . Bland annat planeras ytterligare fyra hänsynsområden i och . Budgetpropositionen : Delmålet har nåtts. Delmål 7 Utsläpp av olja och kemikalier Budgetpropositionen : bedömning redovisades om att delmålet är möjligt att nå trots att sjötrafiken över och hör till de mest intensiva i världen. Rådet konstaterade att utsläppen av olja och kemikalier i , och är ungefär 300 . Regeringen bedömer att ökad lagföring som ger kännbara ekonomiska konsekvenser vid illegala utsläpp har bidragit till att antalet konstaterade utsläpp i territorialhavet minskar. Det över tiden relativt konstanta antalet oljeskadad fågel tyder dock, enligt regeringen, på ett mörkertal med många utsläpp som aldrig registreras. Budgetpropositionen : Trenden för delmålet om minimerade utsläpp av olja och kemikalier bedöms som fortsatt god och delmålet bedöms nås inom tidsramen. Budgetpropositionen : Delmålet har nåtts. 4.3 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets uppföljning av resultatredovisningen gjorde miljö- och jordbruksutskottet följande påpekanden till regeringen när det gäller resultaten inom havsmiljöområdet. Utskottet konstaterade att tillståndet i våra hav har varit oroande men pekade också på att det fanns vissa glädjande tecken på att havsmiljön förbättrats. Utskottet ville framhålla att det fanns ett fortsatt behov av att vidta insatser mot utkast av fisk. Utskottet konstaterade att det sker ett förändringsarbete som rör havsmiljöfrågorna. Därtill kommer de förändringar som gäller för alla miljömål. Utskottet ansåg att det är positivt att regeringen aviserar fortsatta åtgärder för att förbättra, bevara och skydda havsmiljön i och i kombination med förslag om betydande anslagsförstärkningar. ville utskottet understryka att regeringens redovisning av resultatet av insatserna behöver förbättras. Utskottet menade att det är särskilt angeläget när det föreslås en betydande resursförstärkning för att kunna göra bedömningar om åtgärdernas effektivitet och bidrag till måluppfyllelse. har vid ett flertal tillfällen behandlat frågor som rör havsmiljön. Miljö- och jordbruksutskottet genomförde 2008 en uppföljning av statens insatser inom havsmiljöområdet. Uppföljningen inriktades på att beskriva de insatser som görs samt vilka resultat och konsekvenser som har kunnat konstateras för havsmiljön. I uppföljningen ingick även att studera samverkan mellan olika myndigheter, systemen för uppföljning och utvärdering samt hur det internationella samarbetet ser ut. Utskottet konstaterade att en lång rad åtgärder vidtagits under en följd av år, men att många problem i havsmiljön kvarstod. I uppföljningen uppmärksammades bl.a. problem med övergödning, syrefria bottnar och miljögifter. Vidare behandlades problem med utsläpp av olja och marint avfall samt att situationen för flera fiskbestånd var kritisk.33[ Rapport 2008/09:RFR3, bet. 2008/09:MJU1.] I sammanhanget kan även nämnas att utskottets fördjupade uppföljning av de fiskepolitiska insatsernas resultat och konsekvenser för företag inom fiskeområdet behandlade frågor med bäring på havsmiljön.34[ Rapport 2007/08:RFR3, bet. 2007/08:MJU2.] 4.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar behandlade regeringens förslag om inriktningen på svensk havspolitik. I propositionen konstaterade regeringen att havsmiljöarbetet behöver intensifieras och ambitionerna höjas ytterligare i syfte att säkerställa ett långsiktigt hållbart nyttjande av havets och kustområdenas resurser.35[ Prop. 2008/09:170, bet. 2008/09:MJU29.] Regeringen har därefter redovisat det fortsatta åtgärdsarbetet för att förbättra, bevara och skydda havsmiljön i och Västerhavet.36[ Se bl.a. skr. 2009/10:213, bet. 2010/11:MJU5.] I årets budgetproposition anger regeringen att satsningen på havsmiljö fortsätter genom att en havsmiljard har avsatts för perioden 20102014. Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp konstaterar att tillståndet i haven har varit oroande. bedömer det som mycket svårt att till 2020 skapa förutsättningar för att nå det miljötillstånd som målet uttrycker. Regeringen gör däremot en mer positiv bedömning och menar att det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet. Regeringen menar bl.a. att det faktum att inriktningen i avgörande processer ännu inte är fastlagd gör att det fortfarande finns möjlighet att påverka utformningen av t.ex. EU:s gemensamma fiske- och jordbrukspolitik i positiv riktning. Gruppen menar att det är viktigt att fortsatt är pådrivande och bedriver ett målinriktat arbete för att förbättra havsmiljön, både internationellt och inom EU, samt att den nationella satsningen på havs- och vattenfrågor fortsätter. Regeringens resultatredovisning visar att fyra av de sju delmålen har nåtts, helt eller delvis. Det är positivt att delmålet för skyddsvärda miljöer har nåtts, liksom målen för buller och andra störningar samt utsläpp av olja och kemikalier. Tre av delmålen åtgärdsprogram för hotade arter, minskning av bifångster och uttag av fisk har inte nåtts. Regeringen redovisar bl.a. att fiskbestånden inte har återhämtat sig. Gruppen vill därför betona att det är viktigt att fisket bedrivs på ett långsiktigt hållbart sätt, vilket uppmärksammas även i utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23. Gruppen vill särskilt framhålla att det är positivt att regeringen redovisar sin bedömning av måluppfyllelse. För flera delmål redovisas dock inte de uppnådda resultaten utan enbart om delmålet har uppnåtts eller inte. Det skulle underlätta möjlighet att bedöma resultaten om redovisningen även kort innehöll en genomgång av uppnådda resultat och hur de har utvecklats över åren. En försvårande faktor för uppföljningen av resultat inom bl.a. havsmiljöområdet är att insatserna styrs av flera olika mål, vilket gör att resultaten av insatserna redovisas på olika ställen i budgetpropositionens resultatredovisning. Det är därför svårt att få en överblick över resultatutvecklingen för sådana övergripande områden som t.ex. havsmiljö. Detta är en fråga som har uppmärksammats även i tidigare års uppföljningar. Gruppen har genomfört en uppföljning av statens insatser för biologisk mångfald i rinnande vatten i samband med vattenkraft. Resultaten av den fördjupade uppföljningen har redovisats i en särskild rapport till utskottet och behandlats vid en offentlig utfrågning.37[ Rapport 2011/12:RFR1 och 2011/12:RFR3.] Mot den bakgrunden vill gruppen i årets uppföljning särskilt lyfta fram följande punkter. Det är viktigt att fortsatt är pådrivande och målinriktat i havsmiljöarbetet. Det är nödvändigt att fisket bedrivs på ett långsiktigt hållbart sätt och det är fortsatt angeläget att vidta åtgärder mot utkast av fisk. Redovisningen av resultat för de olika delmålen bör utvecklas vidare. 5.1 Satsningen på hållbara städer och utskottets uppföljning har anslagit medel till ett ekonomiskt stöd till hållbara städer om totalt . Vidare har regeringen tillsatt en delegation med uppgiften att verka för en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostadsområden. Delegationen för hållbara städer ska dels vara en nationell arena för utveckling av hållbara städer, dels hantera det ekonomiska stödet till utveckling av hållbara städer. beslutade att tillföra anslaget för hållbara städer 20112012 för att fasa ut verksamheten. Regeringen beslutade därefter att förlänga delegationens uppdrag fram t.o.m. , för att konsolidera och avsluta det arbete som inletts.38[ Prop. 2010/11:1 utg.omr. 20, bet. 2010/11:MJU1. Av årets budgetproposition framgår att utbetalningar av det ekonomiska stöd som beslutats om kommer att fortsätta och innebära utgifter . De justeringar av anslagsnivåerna som framgår av tabellen nedan innebär inte någon förändring av satsningens omfattning. Tabell 3 Utgiftsutvecklingen för anslag 1:15 Hållbara städer Belopp (tusetal kronor) Källa: Prop. 2010/11:1 utg.omr. 20 och prop. 2011/12:1 utg.omr. Miljö- och jordbruksutskottet genomförde 2010 en uppföljning av statens satsning på hållbara städer. Utskottet konstaterade i sitt ställningstagande att satsningen lyfte fram stadsutvecklingsfrågorna. kunde utskottet slå fast att även kritik hade framförts mot bl.a. satsningens konstruktion och begränsade omfattning i både tid och ekonomiska resurser. Vidare fanns det en viss otydlighet kring inriktningen på satsningen, vilket hänger samman med att det inte finns någon entydig definition av en hållbar stad och att satsningens allmänna del varit mycket bred, medan det ekonomiska stödet getts en något smalare huvudinriktning på klimatfrågor. För att uppnå goda resultat med statens insatser menade utskottet att det är viktigt att inriktningen och syftet med satsningen är tydlig. Utskottet konstaterade att många myndigheter arbetar med hållbar stadsutveckling, varför det är viktigt med tydlig ansvarsfördelning och att det uppmärksammas hur olika myndigheter kan lära av varandras erfarenheter i stadsutvecklingsfrågor. Det är väsentligt att uppmärksamma målkonflikter och hinder i de statliga regelverken. Utskottet framförde att det i det fortsatta utvecklingsarbetet kan prövas hur frågor kring hållbar stadsutveckling på ett tydligare sätt kan föras in i miljömålsarbetet. Utskottet konstaterade att är när det gäller att arbeta för en långsiktigt hållbar stadsutveckling. som det finns fördelar med tidsbegränsade satsningar, bl.a. för att lyfta fram en politiskt prioriterad fråga, betonade utskottet vikten av långsiktighet, kontinuitet och uthållighet i arbetet. Utskottet konstaterade att regeringen i budgetpropositionen hade föreslagit att satsningen på hållbara städer skulle fortsätta under . Utskottet framförde att det är viktigt att de erfarenheter som görs i satsningen kan tas till vara i det fortsatta arbetet med hållbar stadsutveckling. Utskottet pekade på att organisationsformen delegation har både för- och nackdelar. Utskottet menade att på måste frågorna länkas in i den statliga förvaltningens ordinarie arbete. Utskottet konstaterade att bidraget för hållbara städer leder till att olika initiativ tas, men det är alltför tidigt att uttala sig om vilka reella effekter på stadsutvecklingen som satsningen har haft. Majoriteten av de projekt som studerades skulle ha genomförts även utan statligt stöd. Utskottet betonade att det är viktigt att se till att bidragen ger ett mervärde. Utskottet konstaterade att bidragets konstruktion har styrt mot stora kommuner och redan befintliga projektidéer. Utskottet betonade dock att stadsutveckling är lika viktigt i stora som små städer och att det är viktigt att stödet kommer hela landet till godo, både tillväxtregioner och regioner i stagnation. Det är därför viktigt att uppmuntra utvecklingsarbetet även i kommuner som inte har varit aktiva inom området. Utskottet betonade vidare vikten av att ombyggnad av existerande stadsdelar beaktas i stadsutvecklingssammanhang. Utskottet konstaterade att det var svårt att bedöma kostnadseffektivitet och relevans mot ändamål. Utskottet lyfte vidare fram bl.a. betydelsen av att grönområden och kulturmiljöer skyddas i stadsutvecklingsarbetet och att det är viktigt att fortsatt följa frågor om grönområdens betydelse och möjligheter till lokal odling i städerna. Nytänkandet i de projekt som hade sökt bidrag var begränsat och det fanns inga tydliga exempel på innovativ miljöteknik eller möjligheter till ökad svensk miljöteknikexport. Utskottet konstaterade att inrättandet av en särskild delegation för att hantera en begränsad summa bidragsmedel innebär att en relativt stor andel av de resurser som finns tillgängliga läggs på administration. När satsningen är slut bör det utvärderas om administrationen kring bidragsgivningen har varit effektiv. Utskottet menade att en utvärdering av satsningens mer långsiktiga effekter bör göras samt att det är viktigt att tydliggöra vilken myndighet som är mottagare av uppföljningar och utvärderingar. Det är viktigt att satsningens resultat och den kunskap som har samlats inom delegationen och i projekten tas om hand när satsningen är slut och delegationen avvecklad. Utskottet konstaterade slutligen att regeringen redovisar ett antal insatser för hållbar stadsutveckling i sin resultatredovisning till .