· GY01AU3 · 2011-03-09 14:42:53 — I handlingsplanen kan man läsa att det handlar om mer IT-satsningar, mer information, undervisning i skolan och framför allt att det kommer fler förslag. Om vi tänker på alla som blir skadade i arbetet , om vi tänker på bristen på skyddsombud och på att det växer upp en ny serviceekonomi där ingen har någon större kontroll undrar jag på vilket sätt den här handlingsplanen kommer att göra skillnad och spela roll för till exempel de två GS-medlemmar som varje arbetsdag skadas så pass att det leder till sjukskrivning i . På vilket sätt kommer handlingsplanen att bli avgörande för att bryta den trend som vi ser med ökande dödsfall och ökande arbetsolyckor? Vad är konkret i detta?Det är bra att vi försöker samla forskningen och att vi ska ha ett kunskapsråd som ger tips till regeringen. Men på vilket sätt kommer denna handlingsplan att beröra människor ute på arbetsplatserna? Hur kommer man att märka det i tjänstemannaledet när stressen blir alltför stor? Hur kommer till exempel skogsarbetarna att få en bättre arbetsmiljö? Blir det fler skyddsombud? Blir det mer utbildning av skyddsombud och chefer? På vilket sätt kommer den här handlingsplanen att betyda något för arbetsmiljöarbetet i ? Jag kan förstå att känner en viss oro. Vi har kanske slagit in på en ny väg. Jag kan, som jag sade i mitt anförande, garantera att det traditionella arbetsmiljöarbetet kommer att finnas kvar. Det kommer nya tider och vi får nya verktyg och information. Vi vill kunna använda de nya verktygen på ett effektivt sätt i arbetsmiljöarbetet. Vi vill också arbeta mer förebyggande. Vi tror att det behövs förbättringar i det förebyggande arbetet.Raimo kan vara lugn; det kommer att märkas bland de anställda att man får lära sig hur man förebygger och hur man får en god arbetsmiljö. Det gäller att öka engagemanget. Det står faktiskt i handlingsplanen.Bristen på skyddsombud kanske är en trend i tiden. Vi vet ju att de politiska partierna inte heller har så lätt att få medlemmar. Folk engagerar sig inte på samma sätt som . Det måste också innebära att varje arbetsgivare och arbetstagare har ett ansvar. Det är viktigt att hittar de företag där man inte tar det ansvaret. Där ska krutet läggas. Många arbetsplatser fungerar bra. Det tror jag att de kommer att göra framöver också. Var det någon som hörde något konkret mer än att det kommer nya verktyg och att det blir mer information? Det imponerar inte. Det kommer nya förslag. Vilka är de? Vilka är verktygen och hur kommer de att märkas? Det går väl att vara lite mer konkret när man säger att det innehåller så många förslag. Vi hör inga. Vilka är de? Du får en ny chans att svara konkret på frågan.Sedan säger här att detta med skyddsombud är ett eget ansvar. Det är klart att facklig organisationsgrad också är eget ansvar. Men ni har försvårat det hela. Ni har försvårat det så att man har tappat medlemmar. Ni har dragit in på pengarna för utbildning av skyddsombud. På vilket sätt främjar det arbetsmiljön? Vad är det för spännande verktyg som väntar runt hörnet men som ni vägrar att svara på eftersom ni knappt själva vet vad det är?Jag måste få avsluta med att säga något till om sluten kontanthantering. Jag tyckte att jag hörde vargarna yla långt borta: blir det dyrt. blir det hemskt. Jag har haft diskussioner med om detta. Man har sagt att det är ett alldeles utmärkt förslag eftersom man själv kommer att befinna sig i arbete med att ta fram förslaget tillsammans med och komma överens om vad som är bäst. Jag vet att naturligtvis kommer att försöka värna de små butikerna också. Det blir ingen utslagning. När kassaregistren kom sades det att det skulle bli hemskt. Då skulle många få slå igen. När rökförbud på krogen infördes sades det att krogarna skulle få slå igen. Men jag lovar att detta kommer att bli ett bra och avancerat förslag framtaget av parterna. När det gäller de första frågorna om konkreta förslag gäller denna handlingsplan och framåt, . Då är inte alla förslag klara . Jag kan lova att det kommer att komma många förslag som är framåtsyftande och grundade på forskning och som kommer att gynna arbetsmiljön på våra svenska arbetsplatser. Sedan har jag full tilltro till den svenska modellen. Det räcker inte med att vi bara står här i denna kammare eller att man ger uppdrag till . Det är arbetsmarknadens parter som i hög grad kommer att arbeta med denna fråga framöver också. Jag litar på dem. Jag hoppas att också gör det. När det gäller den slutna kontanthanteringen förstår jag inte hur en lag ska se ut där man säger att man ska skydda de små företagen. Ett lagkrav är väl ett lagkrav, och det ska väl gälla alla kassor? Det är ett märkligt förslag som man har kommit med här. Jag tror inte att man har förstått detta. Hur ska torghandeln fungera? Hur ska man ge dricks? Det är ett orimligt förslag. Självklart ska vi göra kontanthanteringen mycket tryggare. Men även här litar jag på den svenska modellen och tror att parterna, branschorganisationerna och andra har samma mål att få en tryggare kontanthantering utan att vi behöver stifta lag i denna kammare. Enligt skrivelsen En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan har de administrativa kostnaderna för företagen minskat med netto och 26 föreskrifter, allmänna råd, meddelanden och anvisningar har upphävts. Det är gott så. Det är bra siffror, och det är bra att det blir avbyråkratiserat. Men vad är det som har hänt i andra änden? I stället för att fortsätta investera i åtgärder och förbättra arbetsmiljön har regeringen försämrat möjligheterna att bedriva ett ambitiöst arbetsmiljöarbete. Resurserna till har blivit neddragna, har lagts ned, och medlen till utbildning av skyddsombud har tagits bort. Vi vet att en god arbetsmiljö inte bara handlar om fysisk miljö utan också om delaktighet i beslut på arbetsplatsen, inflytande över arbetstidens förläggning, ett gott partssamarbete, en väl fungerande arbetsorganisation, goda utvecklingsmöjligheter och sist men inte minst tillgång till utbildning. anser att arbetsmiljöarbetet måste rustas upp. I regeringens neddragning har viktiga inspektionsverksamhet råkat riktigt illa ut. finns det, som tidigare uppgav, 0,7 inspektörer per 10 000 anställda. Det kan vara svårt att sätta detta i något sammanhang eftersom det är så små och stora siffror, och siffror är inte helt enkla, vilket vi har sett tidigare. Men vi vet att majoriteten av EU:s medlemsstater uppfyller rekommendation om en inspektör per 10 000 anställda. Detta är intressant eftersom inte är bland dessa länder. Vad innebär då detta? För att tydliggöra effekterna av neddragningarna ska jag lyfta fram ett specifikt område, nämligen skolan. har antalet arbetsmiljöinspektioner i minskat . I gymnasieskolan är minskningen och i förskolan . Det visar en sammanställning av skolinspektioner 2006-2010. Anslagen har minskat , och inspektörerna kan inte längre jobba på samma sätt som . genomförde man tematiska rikskampanjer på skolområdet . De kunde handla om hot och våld, om NO-salarna eller om buller, och skolor över hela landet kontrollerades enligt ett visst system som gjorde att ingen hamnade mellan stolarna. har man i princip bara efterfrågestyrd tillsyn. Detta gäller alltså för ett område och en arbetsmiljö som berör cirka en och en halv miljon elever och lärare. Vi vet att stora delar av arbetsmiljöarbetet bygger på förebyggande insatser. Men som det är nu är det ingen som kollar om skolorna, oavsett huvudman, sköter det som de är ålagda. När det gäller detta arbete kan man naturligtvis sätta sig ned och luta sig tillbaka och mena att en inspektion inte är det viktigaste utan att det är viktigare med förebyggande arbete. Detta är ytterst olyckligt då arbetsmiljön i skolorna ofta är den första kontakten som unga människor har med arbetslivet. Om de som jobbar i skolan har en undermålig eller ibland rent av farlig arbetsmiljö tjänar det som referens för de unga som när de själva kommer ut i arbetslivet inte vet hur en trygg arbetsmiljö bör eller ska vara. har vi sett hur illa det kan gå för just ungdomar. För många unga är ett jobb på till exempel en snabbmatskedja det första viktiga steget ut på arbetsmarknaden. Det är då de får sin första riktiga lön, och det är då deras bild formas av hur vuxenvärlden och arbetslivet är. Om de blir utnyttjade på det sätt som vi har fått se på tv kommer det att skapas en allt större klyfta mellan unga och vuxenvärlden. Att bli utnyttjad är inget bra steg in på arbetsmarknaden, och det skapar naturligtvis misstro och en känsla av svek. För att lösa de problem som vi har kunnat se och som också hänger samman med arbetsmiljön är det många som måste ta större ansvar. Företagen har naturligtvis ett ansvar men också facket, och vi politiker har kanske det största ansvaret när det gäller att se till att lyfta fram hela frågan och belysa de mörka vrår som finns inom området. Anledningen till att så många unga verkar acceptera så pass dåliga arbetsvillkor och den arbetsmiljö som kommer med arbetsvillkoren är att de verkar uppleva att det är det enda som finns att tillgå. Den stora ungdomsarbetslösheten gör naturligtvis att konkurrensen hårdnar om varje arbetstillfälle oavsett vilka villkoren är och hur arbetsmiljön ser ut. Det är där som vi politiker kommer in i bilden. I grunden saknas inte jobb att göra. Det saknas anställningar, och det saknas företag. Vi behöver fler människor i skolan, fler händer i vården och fler händer i omsorgen. Vi från har lyft fram denna viktiga fråga tidigare. Vi vill satsa på välfärden. Regeringen gör, tyvärr, i detta fall tvärtom. Under krisen lät man från regeringens sida 25 000 människor gå från sina jobb inom vården, skolan och omsorgen. Regeringen har själv tagit upp denna siffra, och det är därför jag nämner den. Det var jobb som i stor utsträckning skulle ha varit och kommer att vara ett första steg in för många ungdomar. I kombination med ett bra arbetsmiljöarbete detta för ett långsiktigt hållbart arbetsliv. Därför lyfter vi fram just denna fråga som den viktigaste frågan i betänkandet.Jämte den majoritet som finns bakom de två förslag som vi kommer att rösta om yrkar jag bifall till reservation 1, men självfallet står vi bakom samtliga reservationer. När jag lyssnade på funderade jag lite grann på inställningen till detta med krav i enlighet med kollektivavtal. I denna kammare har samma fråga diskuterats, men då gällde det finansutskottet. Där har inte samma uppfattning som här och nu.Jag blev, som sagt, lite konfunderad. Är kluvet i frågan? Är det så att det finns olika meningar i och man därmed har två olika ståndpunkter i samma fråga? Vår ståndpunkt i arbetsmarknadsutskottet är den som gäller, och det är den som jag här framfört. Utifrån våra reservationer kommer den andra frågan att klargöras. Det är intressant att höra. Men riktigt så enkelt kan det väl ändå inte vara. Det framför vi i vår reservation. Frågan har verkligen prövats i denna kammare, i förvaltningsdomstolar och i . Man har där bedömt att det vi här talar om strider mot gällande rätt. Då kan man fundera över om det är så självklart att ha nämnda ståndpunkt. Särskilt som på två olika ställen inte har samma ståndpunkt kan jag fundera över om det finns en tveksamhet från sida kring om man ska fortsätta att inta samma ståndpunkt. Det handlar egentligen, , om två saker här. Den ena gäller på vilket sätt tidigare ansetts ha agerat och på vilket sätt vi vill agera i frågan. Vi vill få saken prövad och har en väldigt tydlig ståndpunkt som vi, såvitt jag vet efter att ha gått tillbaka och läst om detta, också har försvarat. Tyvärr har det vid tidigare tillfällen inte funnits en majoritet för vår linje.För min del handlar själva grundfrågan om hur vi kan ha det starka arbetet där arbetstagarna stärks och deras rättigheter tillgodoses.När man tittar på hur frågorna hanteras ute i , i EU och i olika länder, ser vi att varit ett av de länder som enligt min mening vikt sig väldigt tydligt, enkelt och snabbt. I det här fallet hoppas jag att det blir tydligt vad vår linje är. Jag tycker att den är tydlig och också har varit tydlig. Arbetsmiljöpolitiken handlar om att minimera riskerna när det gäller arbetsrelaterade olycksfall och sjukdomar men också om att arbetsmiljön ska vara utvecklande och hälsofrämjande. Därför måste medvetenheten och kunskapen om arbetsmiljöns betydelse öka. En viktig del i arbetet är hur vi blir bättre på att åstadkomma säkrare jobb med minsta möjliga risk för arbetsrelaterade olyckor och sjukdomar.Det ska inte enbart handla om att förebygga en dålig arbetsmiljö, utan det ska också handla om att se till att arbetsmiljön är utvecklande både för individer och för verksamheter.De arbetsgivare som har förmåga att använda arbetsmiljöns positiva möjligheter får stora fördelar av detta. Därför är det viktigt med en mer positiv syn på arbetsmiljöfrågorna. Ökad uppmärksamhet måste ges det konkreta arbetet på arbetsplatserna. Arbetsmiljöfrågor måste upplevas som ett självklart engagemang för alla på arbetsplatsen. Regler och skyldigheter ska vara begripliga och enkla.Under senare år har arbetslivet och de faktorer som påverkar arbetsmiljön snabbt förändrats, och förmågan att hantera vissa risker har blivit mycket bättre. Men har nya risker tillkommit och fått ökad betydelse.Det behövs ett nytt tänkande där arbetsmiljön ses som en möjlighet att främja både hälsa och verksamhet. Arbetsmarknadens parter har därför en viktig roll i arbetsmiljöarbetet.Fru talman! Syftet med den framtagna nationella handlingsplanen inom arbetsmiljöområdet för är att peka ut en riktning för insatser . De ska utgöra ett bidrag även till parternas fortsatta arbete. En halvtidsavstämning kommer . ska en utvärdering av handlingsplanen genomföras.Arbetsmiljökunskap behövs som grund för eleverna i utbildningen och ska anpassas efter behov och situation redan tidigt i utbildningssystemet. Det behövs både generella och yrkesspecifika kunskaper inom arbetsmiljöområdet på de yrkesförberedande linjerna, bland annat på gymnasiet.När det gäller utbildningen på universitet och högskolor har varje lärosäte självt frihet att utforma olika utbildningar. För yrkesexamina finns det skrivningar som rör arbetsmiljön. Kunskap om arbetsmiljön är därför av stor betydelse i den framtida yrkesutövningen, i den framtida yrkesrollen. Universitet och högskolor har möjlighet att anpassa utbildningarna utifrån studenternas efterfrågan men också efter arbetsmarknadens behov.Fru talman! Ledarskapets betydelse har alltmer tydliggjorts som en avgörande och viktig fråga för arbetsmiljön. Ledarskapet har också stor betydelse för verksamhetens utveckling genom att en miljö främjas där arbetsplatsens resurser på bästa möjliga sätt kan tas till vara. En god arbetsmiljö ger möjlighet till en attraktiv och konkurrenskraftig verksamhet. Det är angeläget att både blivande och befintliga chefer och ledare har god kunskap om arbetsmiljöfrågor. Inflytande och delaktighet är viktiga komponenter. Arbetsmiljöfrågor bör vara en del i universitetens och högskolornas kursutbud. Det är viktigt för de utbildningar där många av studenterna kommer att ha ledande befattningar.Det finns också ett stort intresse och behov av kunskapsunderlag för andra aktörer, såsom fackliga organisationer och företagshälsovårdens personal.Fru talman! Jag ska nu ta upp ett annat mycket viktigt och relevant ämne i sammanhanget. Mobbning och trakasserier tillhör vardagen på en del arbetsplatser. En del sjukskrivningar förekommer just på grund av mobbning och trakasserier. Ofta är det en tragedi för den drabbade individen och dennes familj. Uppemot 300 personer bedöms begå självmord till följd av mobbning och andra trakasserier på arbetsplatsen.Arbetsgivaren har ett ansvar när det gäller att vidta nödvändiga åtgärder för att förebygga skador och sjukskrivningar på arbetsplatsen samt för att se till att den drabbade får adekvat rehabilitering. Det är samhällets ansvar att ge den enskilde men också arbetsgivaren råd och stöd - detta för att förebygga mobbning och trakasserier på arbetsplatserna.Ett bra företagsklimat behövs för att stimulera produktionen och främja den anställdes hälsa. Hos pågår ett arbete med att ta fram och sprida kunskapssammanställningar.Fru talman! Arbetsmiljön inbegriper ett stort antal viktiga områden. Det handlar om frågor som är av betydelse för såväl samhälle och verksamheter som individer. Insatserna ska förbättra arbetsmiljön och är särskilt betydelsefullt för att minska utanförskapet och också bidra till att skapa gemensamma och gynnsamma förutsättningar för tillväxt och hälsa. Regeringens övergripande prioritering under föregående mandatperiod var att bryta utanförskapet. Regeringens ambition är fortsatt att fler ska få ett arbete, att fler företagare ska vilja skapa jobb och att fler enskilda och familjer ska få mer makt över sin egen tillvaro. Antalet anmälda arbetsrelaterade sjukdomar har kraftigt minskat. Även andelen som uppger att sjukfrånvaro varit arbetsrelaterad har stadigt minskat och mer än halverats . Frekvensen anmälda arbetsolyckor har också minskat i en allt snabbare takt . Förutsättningarna för företagshälsovården har stärkts, men det är angeläget att företagshälsovårdens förebyggande uppdrag även fortsättningsvis tydligt lyfts fram. satsar regeringen 750 miljoner på företagshälsovård.I budgetpropositionen avsattes 33 miljoner , 45 miljoner och 47 miljoner inom tre områden: informations- och kunskapssatsningar, förstärkt information till utländska företag och arbetstagare samt marknadskontroll och standardiseringsarbete. Ett antal förändringar har gjorts i arbetsmiljölagen när det gäller reglerna för skyddsombud. En särskild satsning har genomförts för stöd till forskning inom området arbetsmiljö och lönsamhet. Regeringen har gett i uppdrag att utveckla och prova en genomgång av samtliga arbetsställen genom besök som metod i tillsynsarbetet. Regeringen, fru talman, har ambitionen att förbättra arbetsmiljön. Det är viktigt, och regeringen är på rätt väg. Varje dödsfall är en tragedi. Varje olycka eller sjukdom som beror på arbete är inte bara ett misslyckande för arbetsplatsen utan också oerhört tungt för den som drabbas. Jag kan konstatera att vi om vi tittar på statistik ser att vi har färre dödsfall under alliansregeringen än under , även om har hittat några siffror som stiger för . Jag skulle vilja säga att jag ändå inte drar slutsatsen att det skiljer på grund av regeringsfärg om det är en pinne upp eller en pinne ned i statistiken. Det är betydligt mer nyanserad problematik som ligger bakom dessa delar.Det vi kan se är att både olycksfallen och dödsfallen på arbetsplatserna minskar , men det finns skillnader och variationer mellan hög- och lågkonjunktur. Ju fler vi har i arbete desto större risker för att det både är fler som kan drabbas och fler som har ett stressigt arbete och mer att göra, givetvis. Det är inte ett skäl att nöja sig, utan självklart måste man fortsätta arbetet. Men att dra de långtgående slutsatser drar av statistiken tycker jag är lite ohederligt.Tittar vi internationellt kan vi konstatera att vi har en förhållandevis god statistik i . Det tröstar dock inte en enda av dem som har råkat ut för någonting. Tittar vi på statistik från över dödsolyckor i ett internationellt perspektiv kan vi konstatera att vi i har 1,4 personer på 100 000 sysselsatta , jämfört med 2,2 personer inom EU-15. Då kan vi konstatera att det självklart oftast ser sämre och värre ut om vi tittar i ett bredare perspektiv.Det vi har att debattera är en förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan, där vi både tittar på hur vi ska bryta utanförskapet och motverka utslagning och hur vi ska öka möjligheterna till inträde i arbetslivet. Vi vill självklart minska riskerna att drabbas av olycksfall och sjukdomar, men vi vill också se till att arbetsmiljön blir en framgångsfaktor, ett konkurrensmedel och något vi utvecklar. Vi ska bidra till hälsa, inte sjukdom. Vi har kunnat höra här tidigare att det inte finns några konkreta åtgärder. Jag kan konstatera att man i så fall inte har läst regeringens förslag. Jag ska läsa på s. 8-9 i utskottets betänkande, där vi har de konkreta åtgärderna uppdelat på fyra olika områden. Risker och möjligheter i arbetsmiljön är ett område. Där har vi dels en samordning mellan AML och lagen om medbestämmande i arbetslivet på gång. Vi har ett regelförenklingsarbete inom författningsverksamhet som kommer att fortsätta. Vi har en utredning för effektivare sanktioner på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet. Vi har en utveckling av insatser för att främja och följa utvecklingen av företagshälsovård. har också ett uppdrag att se över möjligheten att ta fram en lämplig indikator för att kunna följa utvecklingen av goda arbetsmiljöer, och vi kommer att ha ett särskilt fokus i informationsverksamheten på småföretagens behov av rådgivning och stöd. För att referera till generaldirektören på kan jag säga att man lite kortfattat vill jobba med "kan" och "vill" när man går ut och möter företagen. Var befinner företaget sig någonstans? Kan det, och vill det? Kan det inte och vill det inte krävs det lite mer arbete på de platserna.Det andra området vi kommer att jobba med är utanförskapet. Där har vi sett till att vi ska överväga särskilt stöd till arbetsplatser med utgångspunkten att stärka förutsättningarna för dem som kommer från ett utanförskap att utvecklas och kunna kvarstå i arbete genom att arbetsmiljöns betydelse särskilt uppmärksammas.Det tredje området vi går in och tittar på är konkurrens och lönsamhet. Där har vi konkreta åtgärder som stöd till centrumbildningar och enskilda forskningsprojekt som ges via myndigheter, till exempel för arbetsliv och socialvetenskap och . Vi har en stimulering av en arbetsmiljöcertifiering så att certifierade arbetsplatser kan lyftas fram och därmed synliggöras på webbplats.Det fjärde området vi lyfter fram är medvetenhet och kunskap. Där har vi också konkreta åtgärder som pågår eller planeras. Utredning av behov och förutsättningar för en sammanhållande aktör för kunskapsförmedlingen inom arbetsmiljöområdet ska göras med inriktning på att långsiktigt stärka kunskapsförmedlande aktiviteter inom forskningsområdet. Vi har en utveckling och förbättring av informerande roll. Vi har en integrering av arbetsmiljökunskap för examensmålen för gymnasieskolans yrkesförberedande program och arbetsmiljökunskap som en del i det för högskoleförberedande programmen gemensamma ämnet samhällskunskap. Vi ser alltså till att öka kunskapen på en mängd områden för att se till att vi har en god arbetsmiljö. Jag yrkar bifall till förslaget i detta betänkande, men inte i de delar som berör reservationerna 4 och 12, för där stöder jag våra reservationer. Vi har haft ett spännande arbete i utskottet, och vi kan konstatera att ett par av partierna tycker lite olika beroende på i vilket utskott man sitter. Det är lite spännande. Det har också ändrats . I den första delen finns ett krav på att det vid offentlig upphandling ska vara krav på kollektivavtal. Detta är inte ett nytt förslag. Det har prövats, och det har konstaterats att det strider mot upphandlingsreglerna. Det är även prövat i , där man kom fram till att det stred mot gemenskapsrätten. Att det stänger ute många företag, speciellt de små företagen som har lokala småproducenter eller familjeföretag, har man inte tagit hänsyn till i den samlade oppositionen. Det är lite spännande att fundera på. Jag har alltid uppfattat som ett parti som har ställt upp för småföretagen. Efter vad jag förstår är detta ett nytt ställningstagande som har gjorts för att man ska väga ihop sig med två kolleger i det rödgröna samarbetet. Frågan är: Kvarstår ni vid det, eller var det ett förhandlingsspel som gjordes inför valet? Jag är lite förvånad över att det fortfarande finns kvar som en reservation.