bet · GY01SoU10 · 2011-04-08 00:00:00 — Utskottet kan vidare konstatera att den vägledning för vräkningsförebyggande arbete som tagits fram av och publicerats samt att regeringen avsatt utvecklingsmedel för att stödja kommunerna i att utveckla sitt arbete med detta. Utskottet bedömer att ytterligare åtgärder, som exempelvis ändringar i reglerna om bostadsbidrag och/eller försörjningsstöd, kan behöva vidtas för att förhindra hemlöshet. Utskottet avstyrkte samtliga motioner (res. S, res. V, res. MP) och följde utskottet (rskr. 2008/09:127 och 128). Kronofogdens sammanställda statistik visar att antalet barn som blivit berörda av vräkning har ökat jämfört med antalet barn som berördes . Sedan Kronofogden började med denna statistik 2008 har utvecklingen varit följande. Antalet barn som berördes av vräkning var 716 stycken , 618 stycken och 632 stycken . inrättades en arbetsgrupp knuten till med uppgift att analysera orsakerna till att barn fortfarande berörs av vräkning samt varför det i vissa kommuner är fler barn som berörs än i andra. Arbetsgruppen kommer att presentera sin rapport med förslag till åtgärder . Den kommer därefter att betraktas som ett arbetsmaterial för en kommande departementspromemoria (Ds) på området. I svar på interpellation 2010/11:172 om åtgärder mot barnfattigdom och hemlöshet anförde barn- och äldreminister i huvudsak följande. har frågat mig vilka konkreta åtgärder som jag är beredd att vidta för att målen i hemlöshetsstrategin för 20072009 ska uppnås angående att alla ska ha möjlighet till tak över huvudet och att inga barn ska vräkas. presenterade regeringen mycket riktigt en samlad strategi för arbetet mot hemlöshet. Detta var första gången som arbetet mot hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden samlades i en strategi. Utgångspunkten var att belysa hemlöshetsfrågan brett, både som ett socialpolitiskt och som ett bostadspolitiskt problem. Strategin syftade till att skapa en struktur som skulle tydliggöra att många aktörer på såväl nationell och regional som lokal nivå har ett ansvar och en roll att spela i detta arbete. Strategin innebar således en ambitionshöjning genom att ange en tydlig handlingsinriktning och ett brett angreppssätt. Ansvaret för att motverka hemlöshet har till största delen vilat på kommunernas socialtjänst. Detta ansvar ligger kvar, men hemlöshetsstrategin pekade också ut vikten av att fler aktörer måste engageras. fick därför i uppdrag att genomföra strategin i samråd med , , Kriminalvården och Kommuner och Landsting. som strategin har löpt har mycket arbete gjorts av samtliga inblandade. Huvudaktiviteten har varit att ge stöd till lokalt utvecklingsarbete i syfte att utveckla arbetssätt för att åstadkomma uthållighet i arbetet mot hemlöshet. fördelades till 23 satsningar. Resultaten av dessa satsningar kommer att redovisas i en utvärdering som presenteras i . Dessutom har det inom ramen för strategin producerats mycket ny och värdefull kunskap som bland annat har lett till att har kunnat ta fram en vägledning till kommunernas arbete när det gäller att förebygga vräkningar samt en kunskapsöversikt om olika boendelösningar och deras effekter. Hemlösheten är en utmaning för det svenska välfärdssamhället och mycket arbete kvarstår. Framför allt behöver den nya kunskapen förankras lokalt. Det finns evidensbaserad kunskap om hur de olika huvudmännen kan utveckla arbetssätt i syfte att arbeta mer effektivt. Sammanfattningsvis kan jag konstatera att utvecklingen går i rätt riktning i förhållande till strategins inriktningsmål. Arbetet framöver behöver inriktas på att få kommunerna och övriga aktörer att använda kunskapen på ett effektivt sätt i det praktiska arbetet. För att påskynda denna utveckling och stimulera till ett lokalt förbättringsarbete kommer på regeringens uppdrag att utveckla öppna jämförelser på hemlöshetsområdet. Jag kommer alltså att noga följa utvecklingen i kommunerna. har också i uppdrag att genomföra en ny nationell kartläggning av antalet hemlösa. Därutöver inrättades det en arbetsgrupp knuten till med uppdrag att analysera orsakerna till att barnfamiljer fortfarande berörs av vräkning samt varför det finns så stora variationer mellan kommuner när det gäller antalet barn som är berörda av vräkning. Det faktum att det varierar tyder på att det finns möjligheter för kommuner att välja effektiva arbetssätt och att det också ger resultat. Utskottet behandlade i betänkande 2009/10:SoU12 Socialtjänst en motion om ändringar i SoL vad avser obligatoriska åtgärder när vräkning eller bostadslöshet av andra orsaker hotar barnfamiljer. Utskottet redogjorde under sitt ställningstagande (s. 12) för regeringens strategi för att motverka hemlöshet och noterade att skulle lämna en slutrapport över denna. Utskottet påminde vidare om vägledningen till stöd för kommunernas vräkningsförebyggande arbete samt att det av sammanställda statistik för hela 2009 framgick att antalet barn som blivit berörda av vräkning hade minskat jämfört med det antal som berördes . Utskottet vidhöll sin tidigare bedömning att ytterligare åtgärder, som exempelvis ändringar i reglerna för bostadsbidrag eller försörjningsstöd, kunde behöva vidtas för att förhindra hemlöshet. Motionen avstyrktes i den mån den inte kunde anses tillgodosedd med det anförda (res. S, V, MP). följde utskottet (prot. 2009/10:99). I över hemlöshetsstrategin konstateras bl.a. att utvecklingsmedlen har stimulerat kommunerna att utveckla sitt arbete och bidragit till ett ökat intresse av att använda sig av nya metoder. slår också fast att vräkningsförebyggande åtgärder har effekt och att vräkningarna har minskat. publicerade 2008, i samarbete med , en vägledning som stöd till och andra aktörer i det vräkningsförebyggande arbetet. Vidare publicerade en vägledning om boendelösningar för hemlösa individer och en studie om den sekundära bostadsmarknaden. fick regleringsbrev i uppdrag att bl.a. utveckla öppna jämförelser på hemlöshetsområdet och genomföra en ny nationell kartläggning av antalet hemlösa. Ett omfattande arbete bedrivs för att förhindra hemlöshet. Utskottet delar uppfattningen att mycket arbete återstår. Utskottet ser mycket positivt på de åtgärder som regeringen har genomfört och avser att genomföra för att motverka hemlöshet. bör inte föregripa detta arbete, och i den mån de inte är tillgodosedda med vad som har anförts avstyrks motionerna So363 (KD), So426 (MP) yrkandena 1, 4 och 5, So539 (S) och So594 (S). redovisar statistik om antalet barn som berörs av vräkning. Därutöver analyserar en arbetsgrupp knuten till orsakerna till att barnfamiljer fortfarande berörs av vräkning samt varför det finns så stora variationer mellan kommuner när det gäller antalet barn som är berörda av vräkning. Arbetsgruppen ska presentera sin rapport . bör inte heller föregripa detta arbete. Motionerna So258 (S), So426 (MP) yrkande 3, So428 (KD), So473 (C) och So543 (MP) yrkande 27 avstyrks. När det gäller möjlighet att betala ut hyra och bostadsbidrag direkt till hyresvärden konstaterar utskottet att enligt 98 kap. 11 § socialförsäkringsbalken får på framställning av socialnämnden betala ut bostadsbidrag direkt till värden om det finns synnerliga skäl. Utskottet har emellertid noterat att denna möjlighet sällan utnyttjas av kommunerna. Utskottet förutsätter att regeringen i sina kontakter med Kommuner och Landsting aktualiserar frågan i syfte att tydliggöra kommunernas möjligheter till utbetalning av bostadsbidrag direkt till värden. bör inte ta något initiativ med anledning av motion So595 (C). Utskottets förslag i korthet avslår motioner om stöd och skydd för barn och unga, familjehemsföräldrar, riskbedömningar vid vårdnadstvister, unga som begår brott och vanvård i den sociala barnavården. Jämför reservationerna 8 (S) och 9 (MP, V) samt särskilt yttrande (S). Stöd och skydd för barn och unga I motion So543 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 28 ett tillkännagivande om vad föreslagit om . Motionärerna anser att förslaget om att en socialsekreterare ska ha som uppgift att fungera som kontakt för omhändertagna barn är ett utmärkt förslag samt att regeringen bör återkomma med ett sådant förslag. I yrkande 33 begärs ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att göra en översyn av familjerådsmodellen och lämna förslag på hur den bättre kan användas i arbete. I motion So391 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om behovet av en översyn för att tillförsäkra alla barn goda levnadsvillkor och en trygg uppväxtmiljö. Motionärerna anser att det behövs översyn bl.a. när det gäller att skapa ett tydligt krav på samarbete mellan sociala myndigheter och polis, arbetsförmedling, skola och förskola samt när det gäller att stärka uppföljnings- och kvalitetsarbetet för familjehem, hem för vård eller boende, ungdomshem etc. I motion So486 av (M) begärs ett tillkännagivande om en ny lag om stöd och skydd för barn och unga. Motionären anser att regeringen vid behandlingen av det kommande förslaget om en ny lag om stöd och skydd för barn och unga (LUB) bör överväga möjligheten till en s.k. uppväxtplacering för att långsiktigt säkerställa ett barns rätt att under hela uppväxten få stanna kvar i en och samma familjehemsplacering. I motion So388 av (M) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om ett utökat skydd för barn i familjehem. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att, mer allmänt, se över befintlig lagstiftning till skydd för barnen. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att utreda om en kvalificerad person som tillvaratar barnens intressen kan utses vid familjehemsplaceringar. I motion So353 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om utbildningsstöd för familjehemsplacerade barn. Motionärerna anför att alla barn som växer upp i har rätt till utbildning och att det även gäller barn som av olika skäl är omhändertagna. I motion Ju334 av m.fl. (S) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga att inrätta ett riksbarncentrum. Motionärerna anser att ett sådant centrum bör vara grundat på ett brett samarbete med en tvärvetenskaplig och tvärfacklig inriktning. Arbetet ska utgå från ett helhetsperspektiv på barnets rättigheter grundat på forskning inom beteende-, rätts-, medicin- och samhällsvetenskap och på praktisk erfarenhet. Ett sådant riksbarncentrum bör utnyttjas i lagstiftningsarbete och i rättstillämpning. I motion So514 av (S) begärs ett tillkännagivande om att förbättra villkoren för familjehem. Motionären påpekar att de familjer som åtar sig att ta emot barn och unga som behöver stöd, tillfälligt eller , ofta ställer upp genom att avstå arbetstid i sitt vanliga arbete och riskerar att halka ur socialförsäkrings- och pensionssystemen. I motion Sf338 av och (båda KD) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om en nationell kampanj för att rekrytera fler familjehem och gode män. I motion C314 av och (båda M) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om utbildning i riskbedömning för personal. Motionärerna avser arbete med handläggning av vårdnadstvister. Unga som begår brott I motion Ju361 av och (båda KD) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om en särskild nämnd som ska behandla brott begångna av barn . Motionärerna påpekar att för barn som begår brott har en central roll och kommunernas hantering av dessa barn bör ges en fastare form. Vanvård i den sociala barnavården I motion So434 av och (båda FP) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att utreda hur de människor som drabbats av samhällets bristande tillsyn av den sociala barnavården kan ges upprättelse. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av gemensam kunskapsuppbyggnad och specifika åtgärder för att förebygga dagens och framtidens brister inom den sociala barnavården. Enligt 5 kap. 1 § SoL ska socialnämnden verka för att barn och ungdom växer upp under trygga och goda förhållanden i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och ungdom med särskild uppmärksamhet följa utvecklingen hos barn och ungdom som har visat tecken till ogynnsam utveckling aktivt arbeta för att förebygga och motverka missbruk bland barn och ungdom av alkoholhaltiga drycker, andra berusningsmedel eller beroendeframkallande medel samt dopningsmedel i nära samarbete med hemmen sörja för att barn och ungdom som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det stöd som de behöver och, om hänsynen till den unges bästa motiverar det, vård och fostran utanför det egna hemmet i sin omsorg om barn och ungdom tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan ett mål eller ärende om vårdnad, boende, umgänge eller adoption har avgjorts i sin omsorg om barn och ungdom tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan vård och fostran utanför det egna hemmet upphört. Av 6 kap. 1 § SoL framgår att socialnämnden ska sörja för att den som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna tas emot i ett familjehem eller i ett hem för vård eller boende. Det framgår vidare att socialnämnden svarar för att den som på så sätt tagits emot i ett annat hem får god vård. Stöd och skydd för barn och unga är bestämmelserna ändrade (prop. 2006/07:129, bet. 2007/08:SoU5, rskr. 2007/08:52) när det gäller skydd och stöd för unga inom den sociala barn- och ungdomsvården. Ändringarna syftar till att stärka barns och ungas ställning, skapa förutsättningar för säker och sammanhållen vård av barn och unga samt att denna vård ges i enlighet med kunskap och beprövad erfarenhet. Ändringarna innebär i korthet följande: Barn och unga har rätt till information och rätt att få sin ställning dokumenterad. Det ska upprättas en genomförandeplan för barn och unga i familjehem och institution. ska ha ett tydligare ansvar för att tillgodose behov av stöd och hjälp efter en placering. kan stänga ett HVB-hem vid allvarliga missförhållanden. I samband med ändringarna gavs i uppdrag att utveckla kriterier för bedömning av familjehem, och lämnade bedömning vid rekrytering av familjehem. lämnade betänkandet Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU), (SOU 2009:68). Förslaget, som har remissbehandlats och bereds i , innebär att bestämmelser som rör barn i SoL och samtliga bestämmelser i lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) förs samman i en särskild lag. Genom den nya lagen föreslås drygt 40 förändringar eller kompletteringar av nuvarande bestämmelser. Här kan nämnas ett antal av dessa ändringsförslag. Barn ska få utökade möjligheter att kunna tala med och få hjälp av , oberoende av vårdnadshavarens samtycke. Den som misstänker att ett barn far illa ska i samband med anmälan kunna påkalla ett möte med och den familj som berörs i syfte att öka öppenheten mot familjen och stärka samarbetet mellan myndigheter. Kommuner ska vara skyldiga att ha tillgång till öppna insatser för barn och familjer med olika behov av rätt till stöd och skydd och därutöver kunna erbjuda insatser, t.ex. i form av familjestödsprogram, på ett enkelt sätt utan föregående utredning och behovsprövning. ska kunna följa upp ett barns situation även när föräldrarna motsätter sig detta om det finns befogad oro för att barnet far illa som laglig grund för tvångsåtgärder saknas. Varje barn som omhändertas ska få en egen socialsekreterare som ska besöka barnet minst och så långt som möjligt föra enskilda samtal med barnet. Socialsekreteraren ska ha ett särskilt ansvar för att följa vården av barnet och för kontakten med barnet under omhändertagandet. Familjehemmen ska få bättre stöd i form av utbildning inför sin viktiga uppgift. Familjehemmets och respektive ansvar och åtagande för barnets vård och utveckling ska läggas fast i avtal. Familjehemsföräldrar som övertar vårdnaden om ett barn ska ha rätt till fortsatt stöd från den kommun som placerat barnet. ska vara skyldig att ha rutiner för att förebygga, upptäcka och hantera risker och missförhållanden. Socionomexamen ska krävas för sådana arbetsuppgifter inom den sociala barn- och ungdomsvården som innebär att utreda och bedöma ett barns behov av stöd och skydd samt följa upp insatserna för barnet och barnets situation. På bör specialistkompetens krävas för uppgifterna och en specialistutbildning om föreslås bli införd inom högskolan. har fr.o.m. övertagit länsstyrelsernas tillsyns- och tillståndsverksamhet enligt bl.a. SoL, och dessa har samordnats med tillsyn av hälso- och sjukvården. Denna reform har bl.a. inneburit att barn och föräldrar ska få information om barns rättigheter i samband med en placering utanför hemmet barn och unga ska kunna kontakta tillsynsmyndigheten i frågor om placeringen via ett särskilt telefonnummer det ska göras tillsyn av HVB-hem minst och att ett av besöken ska vara oanmält tillsynspersonalen har rätt att tala med ett barn utan att i förväg informera familjehemsföräldrarna och att barnet har rätt att säga nej till samtal försöksverksamhet med tillsynsombud för barn i familjehem införts för perioden 20102012 med redovisning 2013. En ny bestämmelse som syftar till stärka barnets rätt att komma till tals inom område infördes i socialtjänstlagen (prop. 2009/10:192, bet. 2009/10:CU20, rskr. 2009/10:358). Den innebär att , i barnavårdsutredningar och i utredningar som socialnämnden själv tar initiativ till om överflyttning av vårdnad i vissa situationer, ska kunna samtala med barnen utan vårdnadshavarnas samtycke och utan att dessa är närvarande. fick i uppdrag att ta fram underlag som syftar till att vägleda (sociala barnavården och familjerätten) hur barnets bästa samt barnets berättelse och uppfattning ska dokumenteras när olika beslut fattas ta fram underlag som syftar till hur barnets bästa ska beaktas, motiveras och dokumenteras vid bedömning av om polisanmälan ska göras när ett barn misstänks vara utsatt för brott. fick också i uppdrag att genomföra en undersökning om anmälningar inom den sociala barn- och ungdomsvården. Det handlar bl.a. om antalet anmälningar, orsaker till anmälan och handläggning av inkomna anmälningar. Uppdraget ska genomföras på ett sådant sätt att redovisningen ger en övergripande bild som bl.a. belyser eventuella regionala skillnader men också mer ingående belyser handläggning av anmälningar. I uppdraget ingår att sammanställa befintlig kunskap inom området. I den mån uppmärksammar behov av åtgärder ska detta framgå av redovisningen. ska också överväga om det finns skäl att med regelbundna intervall genomföra undersökningar om anmälningar samt även utreda förutsättningarna för och behovet av att införa statistik om anmälningar och ska, om det finns sådana skäl, lämna ett fullständigt förslag om detta. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Motioner om den sociala barn- och ungdomsvården behandlades senast i betänkande 2009/10:SoU12 Socialtjänst. Utskottet hänvisade till att det pågick ett omfattande arbete för att öka skyddet och stödet för barn och unga i och uttalade att inte borde föregripa det arbetet. Motionerna avstyrktes (res. S, V, MP) och följde utskottet (prot. 2009/10:99). Ett yrkande om behovet av ett riksbarncentrum behandlades i betänkande /10:SoU1. Utskottet noterade i sitt ställningstagande att det genom såväl enstaka som återkommande satsningar pågick ett omfattande arbete när det gäller att stärka barnets rättigheter och att motarbeta våld mot barn. Motionen avstyrktes och följde utskottet (rskr. 2009/10:131). Genom en ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring (1997:238) som trädde i kraft ska en person som ansöker om arbetslöshetsersättning och som varit förhindrad att arbeta på grund av uppdrag att ta emot barn i familje- eller jourhem, under vissa förutsättningar få betrakta tiden med nämnda uppdrag som överhoppningsbar tid vid bestämmande av ramtid. Med ramtid menas före det att den sökande blev arbetslös. Se proposition 2009/10:49 Förändringar i arbetslöshetsförsäkringen Stöd till personer som varit långvarigt sjukfrånvarande och familjehemsföräldrar samt arbetsmarknadsutskottets betänkande 2009/10:AU2 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (rskr. 2009/10: 151 och 152). tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté, Hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet (dir. 2010:48). Uppdraget omfattar att se över de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet och att överväga förändringar som kan leda till mer hållbara sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar. De förändringar som kan bli aktuella ska även bidra till långsiktigt ökad sysselsättning och därmed långsiktigt hållbara statsfinanser. Av direktiven framgår vidare att kommittén bör utreda frågan om familjehemsföräldrars villkor inom socialförsäkringen. Kommittén ska göra delredovisningar och . Kommitténs arbete ska slutredovisas i sin helhet . Motioner om arbetsvillkor och trygghetssystem för familjehem behandlades av utskottet senast i betänkande 2009/10:SoU12 Socialtjänst. Utskottet avstyrkte motionerna mot bakgrund av pågående arbete. följde utskottet (prot. 2009/10:99). har redovisat ett regeringsuppdrag om att ta fram ett riskbedömningsinstrument att använda i ärenden om vårdnad, boende och umgänge i . Unga som begår brott genomfördes vissa lagändringar som rör barn som misstänks för brott (prop. 2009/10:105, bet. 2009/10:JuU25 med yttrande från socialutskottet /10:SoU2y, rskr. 2009/10:316). Detta skedde genom en översyn av vissa bestämmelser i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare som avser brottsmisstänkta barn som inte fyllt . Syftet med ändringarna är att brott begångna av barn ska utredas i större utsträckning och mer effektivt. Bland annat kan polisen enligt en s.k. presumtionsregel alltid inleda en utredning när barn misstänks för ett brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Polisen kan också utreda brott som inte omfattas av presumtionsregeln om det är av särskild betydelse med hänsyn till ett enskilt intresse, t.ex. misshandel som inte är grov och sexualbrott som inte utgör våldtäkt, eller har inneburit stor ekonomisk skada för målsäganden, t.ex. skadegörelse som förorsakat omfattande skador. Vid misstanke om andra brott ska socialnämnden hos polisen begära att en utredning om brottet inleds, om socialnämnden bedömer att en sådan kan antas ha betydelse för att avgöra insatser för barnet. Vid denna bedömning ska det särskilt beaktas om det är fråga om ett brott som äventyrar den unges hälsa och utveckling eller om brottet är ett led i en upprepad brottslighet som begåtts av den unge. Det ställs vidare högre krav på att närvara vid polisförhör. För att understryka vikten av att en utredning bedrivs med särskild skyndsamhet finns en tidsfrist inom vilken en utredning ska vara avslutad. Möjligheten att förordna juridiskt biträde för den unge är utvidgad och vidare är det möjligt att tvångsvis drogtesta barn som misstänks för att olovligen ha använt narkotika. har genom regleringsbrev ett regeringsuppdrag att genomföra en utvärdering av hur kommunerna arbetar med medling som avser unga lagöverträdare. I uppdraget ingår också att analysera om det finns behov av åtgärder för att stödja medlingsverksamheten. Uppdraget ska genomföras efter samråd med , och och ska redovisas . Vanvård i den sociala barnavården lämnades delbetänkandet Vanvård i social barnavård (SOU 2009:99). Utredningen har till uppgift att granska allvarliga övergrepp och vanvård vid institutioner och familjehem inom den sociala barnavården. Utredningen ska intervjua personer som anser sig ha blivit vanvårdade i den sociala barnavården och dokumentera dessa erfarenheter så att liknande förhållanden kan undvikas . Resultaten från de 400 första intervjuerna presenteras i delbetänkandet. En stor majoritet av de intervjuade personerna vittnar om bl.a. övergrepp och försummelse de vårdats i såväl fosterhem som institution. Sammanlagt har drygt 1 000 personer anmält sig till intervju. Uppdraget ska slutredovisas .