bet · GZ01AU1 · 2011-11-28 00:00:00 — Genom att en statlig etableringsersättning införts betalar kommunerna inte längre ut introduktionsersättning till nyanlända som omfattas av reformen. Kommunerna har dock även fortsättningsvis viktiga uppgifter i flyktingmottagandet och för nyanländas etablering genom sitt ansvar för mottagandet. En angelägen uppgift är att ge praktisk hjälp och stöd till den nyanlände i samband med mottagandet och bosättningen. Kommunerna har även en viktig roll när det gäller att ordna bostad till de nyanlända som begär det, tillhandahålla svenska för invandrare (sfi) och samhällsorientering och se till att introduktionsinsatser inom förskola, fritidshem och sfi liksom andra insatser för att underlätta etablering i samhället erbjuds de nyanlända. Utskottet betonar att en förbättrad etablering är nyckeln till att ta vara på den resurs på den svenska arbetsmarknaden som nyanlända utgör, inte minst mot bakgrund av den demografiska utvecklingen . Enligt () arbetskraftsundersökningar () för uppgår antalet sysselsatta utrikes födda i till ca 700 000. Utan dessa människor skulle vi inte klara vår välfärd. Mot denna bakgrund tar utskottet starkt avstånd från det förslag om att kraftigt minska anslag 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande som framför i sin motion A388. bevekelsegrunder för att skära ned på anslaget bygger på en integrationspolitik som utskottet ställer sig helt avvisande till, nämligen att drastiskt minska invandringen till och i övrigt lägga så lite resurser som möjligt på de utlandsfödda som befinner sig i . Enligt utskottets mening är människors rörlighet i grunden mycket positiv. Generationer av människor som flytt förtryck och fattigdom har fått chansen att börja ett nytt liv i . Invandringen har därigenom berikat vårt land med nya kunskaper och erfarenheter och gett oss ett mer utvecklat samhälle som bidrar till vårt välstånd. Utan denna öppenhet hade varit ett fattigare land. De som kommit till vårt land genom arbetskraftsinvandring kan i sin tur tjäna som inspiration för såväl de som ska anställa som de som vill ut i arbete. Mot denna bakgrund kan inte motion A388 i denna del godtas. Utskottet observerar att anslagsbehovet beräknas till ca , vilket är en ökning med ca jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen . Orsaken är att utgifterna för mottagandet av ensamkommande barn beräknas bli högre. beräknas antalet mottagna personer i övrigt bli lägre än förväntat, vilket innebär minskade utgifter med . Sammantaget behöver ytterligare medel tillföras anslaget. har därför tillstyrkt en ökning av anslaget med (bet. 2011/12:FiU11). I sammanhanget noterar utskottet att regeringen tillsatt två utredningar på området, dels om utökade möjligheter att anvisa ensamkommande barn till kommuner, dels en översyn av systemet för statliga ersättningar till kommuner. överlämnades den förstnämnda utredningen (SOU 2011:64) och slutrapporterades den andra utredningen (Ds 2011:34). Utskottet anser att beredningen av dessa utredningar bör avvaktas innan man överväger vilka eventuella justeringar som kan behöva göras. anslagsförslag i motion A362 i denna del som beräknas efter en höjd schablonersättning kan därför inte godtas. När det gäller frågan om kommunernas mottagande av nyanlända flyktingar vill utskottet betona det önskvärda i att mottagandet av nyanlända fördelas bättre mellan landets kommuner och anpassas till tillgången på arbete och försörjning. Det viktiga är att landets invandrare bosätter sig i kommuner där de har störst sannolikhet att få ett arbete. Etableringsreformen har förstärkt arbetsmarknadsperspektivet genom att Arbetsförmedlingen fått ett tydligare ansvar för att fastställa mottagningsbehovet på länsnivå och dessutom tagit över ansvaret från för anvisningen av de personer som omfattas av reformen. Arbetsförmedlingen ska direkt efter att uppehållstillstånd beviljats genomföra etableringssamtal med den nyanlände. Samtalet ska bl.a. handla om val av lämplig bostadsort med hänsyn till den nyanländes utbildning, yrkeserfarenhet och behov av etableringsinsatser. Därigenom har förutsättningarna att matcha den nyanländes kompetens med en lämplig bosättningskommun stärkts. Etableringsreformen har även förstärkt länsstyrelsernas roll, bl.a. med hänvisning till deras goda kunskap om den regionala arbetsmarknaden och om kommunernas bostadsbestånd, genom att de övertagit det direkta ansvaret för att teckna överenskommelser med kommunerna om mottagande av nyanlända. Inom länsstyrelsernas ansvarsområde ligger också uppgiften att verka för regional samverkan mellan kommuner, statliga myndigheter och andra relevanta aktörer i planering, organisering och genomförande av insatser för nyanlända, samt uppföljning på regional och nivå. Kommunerna har ett fortsatt ansvar för mottagande och praktisk hjälp i samband med bosättning, särskilda introduktionsinsatser inom skola, förskola, fritidshem, sfi, samhällsorientering och andra insatser för att underlätta etablering i samhället. Utskottet vill framhålla att inte mindre än 270 av 290 kommuner hade överenskommelser med länsstyrelser. hade länsstyrelserna tecknat överenskommelser med 267 kommuner. Mot bakgrund av de lättnader av kommunernas ansvarsbörda vid mottagande som etableringsreformen innebär borde det enligt utskottets mening kunna vara ännu fler kommuner än som erbjuder sig att börja ta emot eller öka sitt mottagande av nyanlända. Med hänvisning till att en stor majoritet av kommunerna tar emot nyanlända och att den nya reformen kommer att skapa förutsättningar för en bättre spridning av mottagandet och anpassning till tillgången på arbete och försörjning anser utskottet dock att en frivillighetsmodell i kommunmottagandet även fortsättningsvis är att föredra. Utskottet avstyrker följaktligen dels motionerna Sf311 (S) yrkande 12, Sf306 (S) yrkande 1, Sf325 (V) yrkande 12 och A221 (S), dels MJ469 (MP) yrkande 18. Mot bakgrund av det ovan anförda ställer sig utskottet bakom regeringens förslag om medelsanvisning på anslag 1:2 (prop. punkt 6 i denna del). Det innebär att motion A388 i denna del inte kan godtas. Inte heller kan motion A362 i denna del godtas. En sammanställning av anvisningen av anslag inom utgiftsområde 13 finns längre fram i betänkandet. Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet anslag 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare och tre motioner med påverkan på detta anslag. Reformen för nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering trädde i kraft . Reformen innebär att staten har tagit över ansvaret för nyanländas etablering från kommunerna. För att tydliggöra vikten av en snabb arbetsmarknadsetablering har Arbetsförmedlingen fått det statliga huvudansvaret och är samordnande myndighet. Reformens syfte är att ge nyanlända invandrare bättre förutsättningar för egenförsörjning och att stärka deras deltagande i arbets- och samhällslivet. Varje nyanländ som omfattas av reglerna ska få professionellt stöd för att så snabbt som möjligt lära sig svenska, komma i arbete och klara sin egen försörjning samt få kännedom om de skyldigheter och rättigheter som gäller i . Den nyanlände har rätt till en individuell etableringsplan, som ska innehålla sfi, samhällsorientering och arbetsförberedande insatser. Vid aktivt deltagande i etableringsinsatser lämnas en etableringsersättning som är lika för alla nyanlända. I propositionen anförs att utfallet beräknas bli mindre jämfört med det anvisade anslaget på grund av ett lägre inflöde av nyanlända till Arbetsförmedlingen än förväntat. Även för tilläggsersättningarna etableringstillägg och bostadsersättning beräknas ett lägre utfall . Kostnaderna för de två senare ersättningarna är dock fortfarande svårbedömda eftersom de påverkas av de nyanländas boendeform och familjebild. Detta får konsekvenser även , och anslagsbehovet kan beräknas till , vilket är ca mindre jämfört med den nivå som beräknats i budgetpropositionen . I propositionen (prop. punkt 6 i denna del) föreslås att på anslag 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare anvisar ett ramanslag på . Motioner med anslagspåverkan 2012 föreslår i motion A388 en minskning med på anslaget. Enligt bör anslaget minska i takt med att andelen nyanlända asyl- och anhöriginvandrare minskar som ett resultat av partiets invandringspolitik. I motion A362 föreslås en ökning med på anslag 1:3. Partiet anser att den tid under vilken anhöriginvandrare kan få rätt till introduktion och därmed också omfattas av etableringsreformen bör förlängas. En ökning från två till efter det att anknytningspersonen har fått uppehållstillstånd föreslås. begär i motion Sf325 yrkande 13 att regeringen återkommer med förslag på ändring i förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Kommuner ska ges rätt till ersättning för personer som anhöriginvandrat upp till inte som efter det att anknytningspersonen fått en kommunplacering. Propositionens och motionernas förslag till anslag 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Belopp i tusental kronor 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Enligt utskottets mening kan en snabbare etablering på arbetsmarknaden åstadkommas genom att incitamenten både för att börja arbeta och för att aktivt delta i arbetsförberedande insatser förstärkts genom etableringsreformen. Genom att den nyanlände tillsammans med Arbetsförmedlingen upprättar en individuell handlingsplan ökar förutsättningarna för att personens kompetens bättre tas till vara, och hans eller hennes etablering i arbets- och samhällslivet underlättas och påskyndas. Genom en förbättrad individuell planering där den enskilde själv medverkar aktivt och genom en bättre uppföljning av genomförda aktiviteter förstärks dessutom möjligheterna till god integration. Det är viktigt att etableringsersättningen är utformad så att den stimulerar nyanlända att såväl arbeta som delta i etableringsinsatser. I likhet med studerande med studiestöd ska nyanlända kunna arbeta vid sidan av etableringsinsatserna utan att ersättningen sätts ned. Därför kan personen tjäna (fribelopp) utan att etableringsersättningen sätts ned. Arbetslinjen blir på så sätt tydlig i systemet. På samma sätt som för andra som står utanför arbetsmarknaden ställs krav på den nyanlända att aktivt delta i insatser som förbättrar förutsättningarna att bli självförsörjande. Grundtanken bakom etableringsreformen är således att det är jobb och kunskaper i svenska som är nycklarna till det svenska samhället. Den nyanlände ska, utifrån sina förutsättningar, få professionellt stöd och kännedom om rättigheter och skyldigheter som gäller i . I det gamla introduktionssystemet lönade det sig dåligt att arbeta. Utskottet noterar att berörda myndigheter och Kommuner och Landsting möts i den s.k. Samverkansdelegationen för diskussioner och samverkan på området. Utskottet noterar också att Statskontoret fått i uppdrag att bedöma hur väl myndigheterna, i sina respektive roller och ansvar, samverkar och samordnar sina verksamheter i syfte att uppnå en effektiv etableringsprocess (IJ2010/2000/IU). Statskontoret ska särskilt bedöma processen för bosättning och hanteringen av etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare. Myndigheten ska också analysera i vilken omfattning etableringsplaner är utformade efter individens förutsättningar och behov. ska inom ramen för samma uppdrag utvärdera hur reformen har påverkat vissa nyanlända invandrares möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden och i detta sammanhang särskilt beakta kvinnors situation. överlämnades en delrapport från den förstnämnda utredningen (Statskontoret 2011:24 Myndigheternas genomförande av etableringsreformen Delrapport). Utskottet finner det rimligt att slutrapporterna från detta uppdrag avvaktas innan förslag till eventuella förändringar av etableringsreformen och dess olika komponenter övervägs närmare. När det gäller motion A388 om att minska anslaget för etableringsersättningar i takt med att andelen nyanlända asyl- och anhöriginvandrare skulle minska med partiets politik vill utskottet återigen betona att det ställer sig starkt avvisande till denna helt orealistiska politik. Utskottet vill understryka att en förbättrad etablering är grundläggande för att kunna ta till vara den resurs som nyanlända utgör på den svenska arbetsmarknaden, inte minst mot bakgrund av den demografiska utvecklingen . Detta är ett ytterligare skäl för att starkt ta avstånd från de förslag som lägger fram i sin motion. I fråga om förslag i motionerna A362 och Sf325 yrkande 13 om att den tid under vilken anhöriginvandrare kan få rätt till introduktion bör förlängas från två till i motion A362 föreslås ett högre belopp på anslag 1:3 vill utskottet anföra följande. Målgruppen för lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, nedan kallad etableringslagen, är nyanlända som har fyllt 20 men inte och som har beviljats uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring. Uppehållstillståndet ska ha beviljats på vissa grunder, däribland skydd för flyktingar och andra skyddsbehövande. Målgruppen avser även anhöriga till personer som beviljats uppehållstillstånd på någon av de angivna grunderna förutsatt att den nyanlände har ansökt om uppehållstillstånd från det att anknytningspersonen först togs emot i en kommun. Lagen omfattar även en nyanländ som har fyllt 18 men inte och som antingen själv beviljats uppehållstillstånd på någon av de angivna grunderna eller som är anhörig till en person som fått uppehållstillstånd av sådana skäl, förutsatt att han eller hon saknar föräldrar här i landet. I sammanhanget vill utskottet betona att kommuner och landsting kommer att kunna ansöka om ersättning för personer som tagits emot före enligt den gamla förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m., som successivt kommer att fasas ut . Detta gäller även den extra ersättning som lämnas enligt förordningen (2007:662) om extra ersättning till kommuner för att påskynda utlänningars etablering på arbetsmarknaden och förordningen (2009:1561) om extra ersättning till kommuner 2010 för att påskynda utlänningars etablering på arbetsmarknaden. Ersättningen enligt dessa två förordningar avser personer som tagits emot . Det nya ersättningssystemet kommer att få full effekt på statens utgifter först . När det gäller målgruppen för etableringsinsatser vill utskottet hänvisa till sitt ställningstagande i en motsvarande fråga när propositionen om etableringsreformen behandlades (bet. 2009/10:AU7). Utskottet ansåg bl.a. att det är befogat att fokusera insatserna på anhöriga till personer som själva är nyanlända och föremål för etableringsinsatser. Ambitionen med reformen är att invandrare ska vara relativt etablerade i det svenska samhället och på arbetsmarknaden. Anhöriga till sådana invandrare som befunnit sig i landet eller till personer som är födda i borde, förutom att använda sig av de generella insatser som står till förfogande för personer som skriver in sig som arbetssökande vid Arbetsförmedlingen, kunna begagna sig av familjens kunskaper och nätverk. Deras behov av särskilda etableringsinsatser är därmed mindre. Utskottet står fast vid detta. Utskottet vill tillägga att personer som har beviljats uppehållstillstånd men som inte omfattas av etableringslagen ändå med fortsatt högt ställd ambition ska kunna erbjudas service från Arbetsförmedlingen. I gruppen övriga nyanlända, framför allt anhöriginvandrare som inte omfattas av lagen, kommer det att finnas ett behov av särskilda insatser som bedömning av utbildning och yrkeserfarenhet. Utskottet vill i sammanhanget också påminna om att även nyanlända personer som inte tillhör målgruppen för etableringslagen har rätt till undervisning i svenska för invandrare (sfi) så länge de saknar grundläggande kunskaper i svenska språket och i övrigt uppfyller de krav som ställs. Övriga arbetslösa utrikes födda ska erbjudas service utifrån sin situation och sina behov på samma sätt som andra arbetssökande. Mot bakgrund av det ovan anförda ställer sig utskottet bakom regeringens förslag om medelsanvisning på anslag 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare (prop. punkt 6 i denna del). Det innebär att motion A388 i denna del inte kan godtas. Inte heller kan utskottet godta motioner A362 i denna del och Sf325 yrkande 13. En sammanställning av anvisningen på anslag inom utgiftsområde 13 finns längre fram i betänkandet. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet anslag 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare och tre motioner med påverkan på detta anslag. I avsnittet behandlas även ett förslag om bemyndigande. Utskottet återkommer till dessa förslag längre fram i betänkandet. I avsnittet behandlas också ett förslag utan anslagspåverkan. Utskottet föreslår att detta yrkande avslås. Jämför reservation 6 (S). Reformen för nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering trädde i kraft (prop. 2009/10:60, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208). Reformen innebär bl.a. att staten genom Arbetsförmedlingen har fått ett tydligare ansvar för vissa nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering. Arbetsförmedlingen har ett samordnande ansvar för etableringsinsatserna och upprättar tillsammans med den nyanlände en etableringsplan med insatser för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbets- och samhällslivet. Etableringsplanen ska som huvudregel motsvara verksamheter på heltid och minst innehålla sfi, samhällsorientering och arbetsförberedande insatser. Den nyanlände som omfattas av systemet har rätt att välja en etableringslots. Lotsen är en fristående aktör som arbetar på uppdrag av Arbetsförmedlingen och som ska vara stödjande och pådrivande och tillsammans med den nyanlände utveckla etableringsplanen. Vid aktivt deltagande i etableringsinsatser lämnas en etableringsersättning som är lika för alla nyanlända. Ersättningen till lotsarna är prestations- och resultatbaserad. Anslag 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare används för utbetalning av ersättning till etableringslotsar och för Arbetsförmedlingens kostnader för program och övriga insatser för vissa nyanlända invandrare. I propositionen anförs att anslaget inte kommer att förbrukas. Orsakerna till detta är att de nyanlända inte valt en etableringslots i den utsträckning som förväntats, men främst att tolkkostnaderna i samband med insatserna blivit lägre än beräknat. beräknas ett anslagsbehov på , vilket är oförändrat jämfört med vad som beräknas i budgetpropositionen . I propositionen (prop. punkt 6 i denna del) föreslås att på anslag 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare anvisar ett ramanslag på . Eftersom det finns behov av att göra fleråriga åtaganden för etableringslotsarna bör regeringen bemyndigas att för anslag 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (prop. punkt 1). Motioner med anslagspåverkan 2012 och ett föreslaget nytt anslag Socialdemokraterna föreslår i motion A334 yrkande 1 att anslag 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare minskas med . Enligt Socialdemokraterna gör resurserna för etableringslotsar större nytta om de utnyttjas för validering, arbetspraktik och grundläggande utbildning i regi. Partiet föreslår att från lotsverksamheten och från sfi-bonusen överförs till ett nytt anslag för ökad samverkan mellan kommunerna i Arbetsförmedlingens regi för högre kvalitet i etableringsinsatserna för nyanlända. I motion A388 föreslås att anslaget tas bort, vilket innebär en minskning på . Partiet bedömer att anslaget inte resulterar i någon vettig avkastning åt det svenska folket och att det därför bör avskaffas. föreslår i motion A362 att anslaget minskas med . avvisar regeringens modell som innebär att lotsar ska skaffa fram jobb mot en prestationsbaserad ersättning. Det är partiets åsikt att människors möjligheter att få en bra start och kunna etablera sig på arbetsmarknaden inte ska vara beroende av privata vinstintressen. Propositionens och motionernas förslag till anslag 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Belopp i tusental kronor 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Motioner utan anslagspåverkan 2012 Socialdemokraterna begär i motion A334 yrkande 6 ett tillkännagivande om etableringsreformen. Partiet anser att det finns brister i etableringsreformen. Det tar att få en individuell handlingsplan från Arbetsförmedlingen och att gå från bidrag till självförsörjning. För att långsiktigt stärka sysselsättningen bland utrikes födda vill partiet höja kvaliteten i etableringsinsatserna för nyanlända. När det gäller etableringslotsar kan utskottet konstatera att Socialdemokraterna och liksom i sina respektive motioner har invändningar mot systemet, men på olika grunder. Utskottets inställning i frågan är även fortsättningsvis att det är avgörande för nyanländas etablering att de får möjlighet att arbeta . För att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden krävs ofta förutom lämplig utbildning och erfarenhet ett personligt nätverk, språkkunskaper och kunskaper om det svenska samhället och arbetslivet. I det sammanhanget är etableringslotsarna ett viktigt inslag. I lotsens uppdrag ingår bl.a. att hjälpa den nyanlände att genomföra etableringsplanen, stärka den nyanländes nätverk, ha kontakter med potentiella arbetsgivare, ge råd och stöd vid studie- och yrkesval, coachning, matchning och jobbsökaraktiviteter, ge stöd i sociala frågor och återrapportera till Arbetsförmedlingen om den nyanländes deltagande och aktiviteter. Lotsen fungerar därmed både som ett stöd till den nyanlände och som en bro in i det svenska samhällslivet och till arbetsmarknaden. Aktiviteterna utformas och anpassas tillsammans med den nyanlände utifrån hans eller hennes individuella behov och förutsättningar. Ersättningen till lotsen är resultatbaserad, vilket innebär att lotsen också har ett intresse av att den nyanlände så snabbt som möjligt kommer i arbete och kan försörja sig själv. Utskottet noterar att Statskontoret i sin delrapport (2011:24) om myndigheternas genomförande av etableringsreformen redovisar att det fanns åtminstone ett lotsföretag i 170 av landets 290 kommuner. Av budgetpropositionen framgår att det fanns 151 lotsföretag på 784 verksamhetsadresser och att antalet nyanlända är lågt i de kommuner som saknar tillgång till lots. Där framgår också att andelen nyanlända med etableringslots ökar och att av de nyanlända med en etableringsplan () även hade valt en lots. Andelen som väljer lots i direkt anslutning till att man fastställer etableringsplanen ökar också. Att som Socialdemokraterna föreslår omfördela medel från lotsarna tillbaka till en mer traditionell hantering med begränsat utrymme för individuell anpassning skulle enligt utskottets mening inte gynna de nyanländas arbetsmarknadsetablering. förslag präglas av en ovillighet att pröva nya lösningar. motionsförslag kännetecknas däremot av en betydligt mer framåtblickande syn än Socialdemokraternas och . När det slutligen gäller ger även anslagsförslaget för detta ändamål uttryck för ett ointresse för integration av utrikes födda. Med hänvisning till att etableringsreformen varit i kraft är det utskottets mening att det är för tidigt att dra några hållbara slutsatser på basis av befintliga data. kommer de första nyanlända att ha avslutat sina etableringsplaner, och det är först då man på allvar kan börja utvärdera resultaten. Utskottet välkomnar därför att regeringen gett berörda myndigheter en rad uppdrag om återrapporteringar när det gäller genomförande och uppföljning av etableringsreformen.