bet · GZ01UbU1 · 2011-12-09 00:00:00 — När forskningsområden jämförs ligger över världsgenomsnittet inom naturvetenskap och teknik och nära världsgenomsnittet inom medicin. Den stora volymen inom medicin relativt teknik och naturvetenskap ger större tyngd på medelvärdet. Humaniora och samhällsvetenskap har en annan publiceringstradition med färre publiceringar i tidskrifter som uppfångas i det internationella index som används (index) och uppvisar därför en större variation mellan åren. Anslag och bemyndiganden gällande forskning Flertalet av de 13 anslagen har inte föranlett några motionsyrkanden. Beträffande anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation som regeringen föreslår ska anvisas 4 , finns ett motionsförslag som ligger över regeringens förslag. Vidare finns ett motionsyrkande om en högre anslagsnivå än regeringens förslag för anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet. Propositionens och motionernas förslag om anslag redovisas i bilaga 2 i betänkandet. 3:1 : Forskning och forskningsinformation Utskottets förslag i korthet anvisar 4 till anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation. bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 9 . Vidare bemyndigar regeringen att besluta om kapitaltillskott på högst till . bemyndigar också regeringen att besluta om medlemskap i vissa konsortier för europeisk forskningsinfrastruktur och att besluta om finansiering av årliga medlemsavgifter till konsortierna. Därmed bifalls propositionens förslag och två motioner avslås. Jämför särskilt yttrande 2 (MP). Anslagets ändamål är att finansiera stöd till forskning, forskningsinformation och vetenskaplig utrustning. Anslaget används även för internationellt forskningssamarbete samt för utvärderingar, beredningsarbete, resor och seminarier som är kopplade till forskningsstödet. Regeringen föreslår att under anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation för anvisar 4 . I enlighet med vad som bedömdes i forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr 2008/09:160) föreslår regeringen att anslaget ökas med bl.a. för de särskilda satsningarna på infrastruktur inom ramen för de strategiska satsningarna, som presenterades där. Regeringen föreslår att överförs till anslaget från anslaget 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål för övertagande av verksamheten vid . Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Bemyndiganden om kapitaltillskott m.m. Den grundforskning som finansieras av bedrivs vanligen i form av fleråriga projekt. De medel som fördelar till vetenskaplig utrustning är också långsiktiga, eftersom rådet åtar sig att betala amorteringar och räntor för den aktuella utrustningen. bör bemyndiga regeringen att under fatta beslut om stöd till forskning och vetenskaplig utrustning som innebär åtaganden för kommande budgetår. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för aktuellt anslag besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 9 . Regeringen föreslår vidare att bemyndigar regeringen att besluta om kapitaltillskott på högst till . bildades det svenska aktiebolaget () som ska planera, uppföra och driva en forskningsanläggning för en spallationskälla (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126). Bolaget ägs till av den svenska staten och till av den danska staten. Fram till bildandet av bolaget ingick ESS som en del i . Verksamhetens kostnader belastade anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation. I och med den ändrade verksamhetsformen kommer bidragen att utbetalas som kapitaltillskott, vilket kräver godkännande. avser regeringen att besluta om kapitaltillskott till bolaget om högst . Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om kapitaltillskott om högst till ESS. Regeringen föreslår vidare att bemyndigar regeringen att besluta om medlemskap i vissa konsortier för europeisk forskningsinfrastruktur och att besluta om finansiering av årliga medlemsavgifter till konsortierna. För att underlätta för forskare att samarbeta med andra forskare i olika länder om forskningsinfrastrukturer har ett antal s.k. Eric-konsortier bildats. Regeringen bör bemyndigas att besluta om medlemskap i de fem nedan angivna konsortierna för europeisk forskningsinfrastruktur, som är s.k. Eric-konsortier enligt rådets förordning (EG) nr 723/2009 av om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur. Vidare bör regeringen bemyndigas att besluta om finansiering av de årliga medlemsavgifterna till Eric-konsortierna: European Social Survey () med en årlig medlemsavgift om högst , () med en årlig medlemsavgift om högst , Biobanking and Infrastructure () med en årlig medlemsavgift om högst , () med en årlig medlemsavgift om högst och LifeWatch med en årlig medlemsavgift om högst . I kommittémotion 2011/12:Ub494 (MP) yrkande 2 i denna del föreslås att anslaget höjs med för att finansiera forskning om alternativ till djurförsök. Ett större anslag skulle, enligt , ge tryggad finansiering till lovande forskningsprojekt om alternativ till djurförsök som inte finansieras. Förslag om tillkännagivande med samma innebörd finns i den enskilda motionen 2011/12:MJ336 (MP). Utskottet anser att forskning om djurskydd, inklusive utveckling av alternativa metoder till djurförsök, är av största vikt och en viktig etisk fråga. Det är enligt utskottet angeläget att alternativa metoder till djurförsök utvecklas. Med djurskyddsforskning avses forskning som syftar till att öka den grundläggande kunskapen om djur och djurs behov m.m. Djurskyddsforskning innefattar dessutom utveckling av alternativa metoder till djurförsök enligt den s.k. 3 R:ns princip. Med detta menas att metoder utvecklas som medför att försöksdjursanvändningen förfinas, minskar eller ersätts efter engelskans refine, reduce och replace. De 3 R:ns princip har kommit att användas synonymt med begreppet alternativa metoder och genomsyrar lagstiftningen både på nationell nivå och på EU-nivå. Inom EU har ett nytt direktiv om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål antagits. och rådets direktiv /63/EU av om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (EUT 276, 20.10.2010, s. 33, Celex 32010L0063) trädde i kraft och ska vara genomfört i nationell lagstiftning . Bestämmelserna ska tillämpas från . Det nya direktivet ställer en rad krav på medlemsstaterna i fråga om alternativa metoder till djurförsök. Dessa innebär bl.a. att kommissionen och medlemsstaterna ska bidra till utveckling och validering av alternativa metoder som kan ge samma eller bättre information som den som fås vid djurförsök men som inte omfattar användning av djur eller som använder sig av färre djur eller som innebär mindre smärtsamma försök, och de ska vidta alla övriga åtgärder som de anser lämpliga för att uppmuntra forskning på detta område (artikel 47, punkt 1). En proposition om det svenska genomförandet av bestämmelserna är aviserad . I forsknings- och innovationsproposition 2008/09:50 Ett lyft för forskning och innovation som beslutat om (2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) uppmärksammades djurskyddsforskning som en angelägen fråga och ett fortsatt prioriterat område med en höjd ambitionsnivå (s. 176 f.). Bestämmelser om djurskydd ska vila på vetenskaplig grund. har en god tradition på området, varför det är viktigt att djurskyddsforskningen långsiktigt kan säkerställas. I har det lämnats särskilt stöd till forskning för att främja utvecklingen av alternativa metoder. Forskning inom detta är av stort intresse för bl.a. läkemedelsindustrin. har tagit över uppdraget att fördela statliga anslag för att utveckla alternativ till djurförsök. I regleringsbrevet finns statliga medel om särskilt avsatta för detta ändamål. Upplysningsvis kan nämnas att regeringen givit , () Nationellt centrum för djurvälfärd och i uppdrag att utarbeta ett förslag till hur det framtida nationella arbetet bör bedrivas inom området för alternativa metoder till djurförsök i enlighet med de tre Rn:s princip. Uppdraget innebär att göra en samlad bedömning av de frågor som t.ex. hör samman med utveckling, validering och användning av alternativa metoder till djurförsök och ska redovisas (L2011/1668). Utskottet delar således uppfattningen om vikten av forskning om alternativa metoder till djurförsök. Utskottet anser emellertid att regeringens förslag är väl avvägt. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet regeringens förslag om anslagsnivå och avstyrker motionerna. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om bemyndiganden. 3:2 : Avgifter till internationella organisationer Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer. Vidare bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för avgifter till internationella forskningsorganisationer. Regeringen föreslår att under anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer för anvisar . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden svarar för långsiktiga internationella åtaganden gentemot forskningsorganisationer. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:3 : Förvaltning. Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för förvaltningskostnader. Regeringen föreslår att under anslaget 3:3 : Förvaltning för anvisar . Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet. Vidare bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifalls propositionens förslag och en motion avslås. Jämför särskilt yttrande 3 (SD). Anslaget används för att finansiera stöd till forskning och utveckling, inklusive industriutvecklingsprojekt och fjärranalys, som bedrivs inom nationellt eller internationellt samarbete. Anslaget ska även användas för information om rymdforskning och rymdverksamhet samt för verksamheten vid inklusive ersättning till vissa samebyar och samefonden med anledning av verksamheten vid . Regeringen föreslår att under anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet för anvisar . Anslaget föreslås öka med på grund av att har beslutat att de ändamål och verksamheter som avser Rymdstyrelsen och anslaget 1:15 Rymdverksamhet och som finansierats inom utgiftsområde 24 Näringsliv överförs till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Den verksamhet som finansieras via det aktuella anslaget bedrivs vanligen i form av fleråriga projekt. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för aktuellt anslag besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . föreslår i kommittémotion 2011/12:Ub521 i denna del en ökning av anslaget med 2012 för en satsning på rymdteknik- och rymdsystem med ett säkerhetsperspektiv (anslås utöver regeringens förslag). Förslaget ska ses mot bakgrund av behovet av nationella och internationella kommunikationslösningar i krisberedskap och med tanke på den höga teknologi och systemkunskap som svensk industri besitter i kombination med möjligheten till samarbete med andra länder och senare export av produkter inom området. Utskottet vill inledningsvis framhålla att svensk rymdforskning och rymdverksamhet är mycket värdefull och strategiskt viktig för det moderna kunskaps- och forskningssamhället, bl.a. för att stärka den svenska industrins konkurrenskraft och inte minst för att möta de stora samhälleliga utmaningarna, t.ex. när det gäller klimat och miljö. Detta motiverar fortsatt starkt statligt engagemang. I den senaste forsknings- och innovationspropositionen 2008/09:50 Ett lyft för forskning och innovation som beslutat om (bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) framhölls bl.a. att svensk rymdforskning och rymdverksamhet bedrivs från flera utgångspunkter. För det första handlar det om att utveckla och tillvarata fördelarna med den avancerade rymdtekniken för att ge svenskt näringsliv goda förutsättningar att konkurrera internationellt, men också att utnyttja de fördelar som ett nordligt geografiskt läge innebär i rymdsammanhang. För det andra handlar det om att ge svenska forskare möjlighet att utnyttja rymdens särskilda förutsättningar. Det är även genom internationell samverkan som ges möjligheter att bygga upp ny kunskap och kompetenser. är det genom strategiska nationella initiativ och insatser som grunden läggs för ett framgångsrikt svenskt deltagande internationellt och svensk konkurrens- och attraktionskraft inom rymdområdet stärks. I forsknings- och innovationspropositionen presenterades en satsning på rymdforskning som innebär att anslaget för rymdforskning ökat med . En ny forsknings- och innovationsproposition kommer att lämnas under innevarande mandatperiod. Avsikten är att propositionen ska överlämnas till . Eventuella nya överväganden från regeringens sida kommer att presenteras först i denna proposition. Utskottet ser inga skäl att föregripa den kommande forsknings- och innovationspropositionen. Utskottet tillstyrker propositionens förslag om anslagsnivå och bemyndigande och avstyrker motionen. 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning. Därmed bifalls propositionen. Med anledning av att har beslutat att de ändamål och verksamheter som avser Rymdstyrelsen och anslaget 1:14 Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader som finansierats inom utgiftsområde 24 Näringsliv överförs till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning , föreslås detta nya anslag . Anslaget föreslås användas för Rymdstyrelsens förvaltningskostnader. Regeringen föreslår att under anslaget 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning för anvisar . Anslaget ökar med med anledning av Rymdstyrelsens vidgade samordningsuppdrag avseende de europeiska satellitnavigeringssystemen och Egnos. Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer. Vidare bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 . Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för deltagande i internationella rymdsamarbeten. Regeringen föreslår att under anslaget 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer för anvisar . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Den verksamhet som finansieras via det aktuella anslaget fastställs i taget. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 . Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:7 . Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för förvaltningskostnader. Institutet bedriver forskning och utveckling, utbildning samt mät- och registreringsverksamhet inom främst rymdfysik, atmosfärfysik och rymdteknik. Regeringen föreslår att under anslaget 3:7 för anvisar . Jämfört med 2011 ökar anslaget med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:8 Kungl. Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för Kungl. (KB) förvaltningskostnader. Regeringen föreslår att under anslaget 3:8 Kungl. Jämfört med 2011 ökar anslaget med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:9 . Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för förvaltningskostnader. Regeringen föreslår att under anslaget 3:9 för anvisar . Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:10 Sunet. Därmed bifalls propositionen. Anslagets ändamål är att finansiera Sunet (), ett datanätverk för överföring av elektronisk information som binder samman i första hand universitet och högskolor samt vissa folkbibliotek och länsmuseer. Sunet finansieras genom detta anslag och genom avgifter från universitet och högskolor. Avgifterna ska täcka de kostnader som inte täcks av anslaget. Den avgiftsbelagda verksamheten beräknas uppgå till . Regeringen föreslår att under anslaget 3:10 Sunet för anvisar . Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:11 . Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för Centrala etikprövningsnämndens förvaltningskostnader. Regeringen föreslår att under anslaget 3:11 för anvisar . Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:12 Regionala etikprövningsnämnder. Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för de regionala etikprövningsnämndernas förvaltningskostnader. Regeringen föreslår att under anslaget 3:12 Regionala etikprövningsnämnder för anvisar . Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål. Vidare bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet och högskolor. Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för forskningsverksamhet och vissa särskilda utgifter inom forskningsområdet. Regeringen föreslår att under anslaget 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål för anvisar . Regeringen föreslår att anslaget ökar med 2012 och beräknar att anslaget ökar med för att finansiera satsningen på idébanker. Regeringen föreslår vidare att överförs från anslaget till anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation för rådets övertagande av verksamheten vid . Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. För att öka antalet forskningsresultat som kommersialiseras föreslår regeringen att lärosätena och deras holdingbolag tillförs särskilda medel om för att bygga upp s.k. idébanker med forskningsresultat som forskare av olika anledningar inte driver vidare till kommersialisering. Uppbyggnaden av idébanker inkluderar även införande av en struktur och process för att hantera sådana forskningsresultat. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet och högskolor. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. I detta avsnitt behandlar utskottet regeringens förslag för vad gäller anslag till myndigheter och stöd för gemensamma ändamål (anslagen 4:14:4). Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Avsnittet inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning av internationellt studentutbyte som ges i budgetpropositionen. /10 uppgick antalet inresande studenter till 41 900, av vilka var kvinnor och var män. Det är en ökning med 5 300 studenter jämfört med det föregående läsåret. Av de utländska studenterna kom 27 800 till som fritt inresande studenter utanför utbytesprogram (s.k. free mover-studenter) och 14 400 inom ramen för utbytesprogram. Antalet svenskar som studerar utomlands ökar. Under /10 studerade 26 500 svenska studenter utomlands, vilket är en ökning med 2 100 studenter eller jämfört med läsåret innan. Utlandsstudier inom utbytesprogram ökar mest. Av de utresande studenterna var utbytesstudenter och fritt utresande studenter. Av samtliga studenter som avlade examen i /10 hade studerat utomlands under sin utbildning. De flesta som har studerat utomlands återfinns bland personer med arkitekt- och juristexamen. Gruppen examinerade inom vård- och omsorgsområdet (exklusive läkare) samt undervisningsområdet har en mycket låg andel studenter som har studerat utomlands . Mobilitet förekommer i flera olika varianter förutom studentutbyten. Exempel på detta är fältstudier, Erasmuspraktik och verksamhetsförlagd utbildning inom lärarutbildningen. De konstnärliga högskolorna har ofta många olika sorters internationella aktiviteter, såsom studieresor, projekt och workshoppar. Anslag gällande gemensamma ändamål Inga motioner har väckts med anledning av propositionens förslag om anslag. 4:1 Internationella programkontoret för utbildningsområdet Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 4:1 Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för att finansiera Internationella programkontoret för utbildningsområdets (IPK) verksamhet. IPK ansvarar för stöd till aktörer inom utbildningsområdet som önskar delta i olika former av internationellt samarbete. Verksamheten omfattar framför allt EU:s program för livslångt lärande och vissa nordiska och nationella program för främjande av internationellt samarbete. Regeringen föreslår att under anslaget 4:1 Internationella programkontoret för utbildningsområdet för anvisar . Jämfört med 2011 ökar anslaget med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 4:2 m.m.: Avgifter till internationella organisationer Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 4:2 m.m.: Avgifter till internationella organisationer. Därmed bifalls propositionen. Anslaget avser kostnader kopplade till medlemskap i och de Unescokonventioner som har ratificerat. Anslaget används till största delen för medlemsavgift till , som utbetalas i euro och US-dollar. Vidare används anslaget för medlemsavgifter till konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv, Internationella centret för bevarande och restaurering av kulturföremål i (ICCROM), de avgifter och bidrag som är kopplade till konventionen om det immateriella kulturarvet och konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar samt kostnader för övriga Unescokonventioner som har ratificerat. Regeringen föreslår att under anslaget 4:2 m.m.: Avgifter till internationella organisationer för anvisar . Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 4:3 Kostnader för Svenska Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 4:3 Kostnader för Svenska . Därmed bifalls propositionen.