bet · GY01CU13 · 2011-03-08 00:00:00 — Undantaget från skyddsregelns tillämpning i de fall då hyresnämnden lämnat sitt tillstånd för standardhöjande åtgärder eller hyresgästen gett sitt medgivande bör således tas bort. Regeringen bör till återkomma med ett förslag i denna fråga. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framför. Därmed bifaller motion 2010/11:C315 (S) yrkande 5, bifaller delvis motion 2010/11:C358 (V) yrkande 8 och avslår motion 2010/11:C318 (M) yrkande 2. Hyressättning, punkt 1 (V) av Amineh Kakabaveh (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:C358 yrkande 8, bifaller delvis motion 2010/11:C315 yrkande 5 och avslår motion 2010/11:C318 yrkande 2. Jag vill inledningsvis erinra om att ansett att de av regeringen framlagda lagförslagen i propositionen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag och reformerade hyressättningsregler hade sådana brister att förstahandsalternativet för borde ha varit att avslå propositionen i dess helhet och i stället tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att se över villkoren för de allmännyttiga bostadsföretagen och hyressättningsreglerna med de utgångspunkter som föreslagits av partiet i motion 2009/10:C21. Vad som först behöver göras och som vi driver med utgångspunkt i den nu aktuella V-motionen är att ge hyresgästerna ett större inflytande över hyressättningen. Det bör därför införas effektiva regler i hyreslagen som skyddar hyresgästerna mot stora eller snabba hyreshöjningar. Dessa regler bör utformas annorlunda än i den nuvarande lagen. Det ska inte som krävas en väsentligt högre hyresnivå för att skyddsregeln ska träda i kraft. Det ska inte heller krävas en begäran från en hyresgäst för att skyddsregeln ska tillämpas. Vidare ska inte ombyggnad och renovering anses vara särskilda skäl som ger fritt spelrum för stora hyreshöjningar. Enligt vår mening bör skyddsregeln också kunna tillämpas vid nybyggnation. En utredning bör närmare se över dessa frågor och återkomma till med förslag i de frågor jag tagit upp. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad jag framför. Därmed bifaller motion 2010/11:C358 (V) yrkande 8, bifaller delvis motion 2010/11:C315 (S) yrkande 5 och avslår motion 2010/11:C318 (M) yrkande 2. Hyressättning, punkt 1 motiveringen (SD) av (SD). har i slutet av förra valperioden antagit ny lagstiftning som gäller hyressättningen. De nya reglerna har varit i kraft . Det finns ännu inte tillräckliga erfarenheter av vilka effekter de nya reglerna får på hyressättningen. Enligt min mening måste det finnas begränsningar för hur stora hyresökningar det ska kunna bli fråga om. Det handlar inte bara om att skydda hyresgäster mot stora hyreshöjningar som äventyrar deras besittningsskydd. Hyressättningsregler som är alltför generösa mot fastighetsägarna medför dessutom risker för att oseriösa fastighetsaktörer ger sig in på marknaden; de köper billigt och hyr ut dyrt med den enda ambitionen att tjäna pengar, dvs. utan att ta ett långsiktigt och hållbart ansvar för fastigheternas och lägenheternas standard och skick. De boende riskerar således att drabbas på olika sätt av obalanserade hyressättningsregler. Bostadspolitiken är central i välfärdspolitik. Vi anser att hyresgästernas inflytande över hyressättningen behöver förstärkas, inte det motsatta. Jag instämmer i delar av S- och V-motionerna men vill avvakta med ett närmare ställningstagande om hur hyressättningsreglerna bör förändras för att de ska tjäna de viktiga syften jag angett. Vid de vidare övervägandena om nödvändiga förändringar av dessa regler kan de allmännyttiga bostadsföretagens viktiga roll behöva uppmärksammas särskilt. Andra hållpunkter för detta arbete är att ett väl fungerande samarbete mellan bostadsmarknadens parter bör tillmätas stor vikt och att det ska finnas en långsiktighet i de regleringar som görs. Hyressättningssystemet måste också tillgodose att behovet av hyresrätter kan mötas med en tillräckligt stor nyproduktion. Hyresrätterna och de möjligheter denna upplåtelseform ger till större rörlighet på arbetsmarknaden är en viktig faktor när det gäller att utforma hyressättningssystemet, liksom de möjligheter hyresrätten ger till att kunna bedriva studier på annan ort. På anförda skäl ställer jag mig bakom utskottets förslag att avslå motionerna. Hyresgästinflytandet vid förbättrings- och ändringsarbeten, punkt 3 (MP, V) av (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:C358 yrkande 11 i denna del. De nu gällande lagreglerna om hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbeten började gälla . Det är nu dags att göra en utvärdering av den närmare tillämpningen av dessa regler. Det står redan klart att reformen inte innebar ett tillräckligt långtgående inflytande för hyresgästerna. Jag anser således att en översyn ska genomföras av lagstiftningen med syfte att hyresgästinflytandet vid förbättrings- och ändringsarbeten stärks. Det som det i främsta rummet gäller är en förstärkning av hyresgästernas rätt att välja bort renovering som inte har en funktionell grund, dvs. sådana åtgärder som genomförs med siktet i första hand inställt på hyreshöjningar. Det finns alltför många exempel på fastighetsägare som underminerar besittningsskyddet för hyresgäster som har liten betalningsförmåga genom standardhöjningar som hyresgästen inte alls önskar eller anser det värt att betala för. Det kan handla om t.ex. installation av golvvärme eller val av material på väggar och golv. Det ska tilläggas att hyresgästerna oftast har mycket svårt att överblicka åtgärdernas konsekvenser när det gäller hyressättningen och att det därför är svårt för dem att ta ställning till de åtgärder hyresvärden önskar se genomförda. Det är en allvarlig brist i systemet. Min uppfattning är att den nu behandlade typen av beståndsutvecklande investeringar inte ska tillåtas mot hyresgästens vilja. Med dagens lagstiftning har hyresgästerna för lite att sätta emot när de önskar stoppa kostsamma och omotiverade standardhöjningar som gör att många inte får råd att bo kvar. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad jag framför. Därmed bifaller V-motionen. Andrahandsuthyrning säkerställande av skälig hyra, punkt 5 (V) av Amineh Kakabaveh (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:C358 yrkande 9. En hyresgäst som inte själv kan använda sin hyreslägenhet har enligt hyreslagen rätt att under vissa förutsättningar hyra ut den i andra hand. Det är inte ovanligt med hög omsättning bland andrahandshyresgästerna och att en lägenhet hyrs ut i både tredje och fjärde hand. Andrahandsuthyrningen ger skadeverkningar för hyresmarknaden genom att lägenheter inte friställs. Fastighetsägarens kontrollmöjligheter över vilka som vistas i fastigheten minskar och slitaget på lägenheterna ökar. Ändå är andrahandsuthyrning i vissa fall mycket angelägen, rentav en nödvändighet för svaga grupper på bostadsmarknaden. Den som hyr i andra hand har en svag rättsställning och saknar enligt huvudregeln besittningsskydd, vilket innebär att hyresgästen med kort varsel kan förlora sin bostad. En andrahandshyresgäst kan erhålla ett besittningsskydd i förhållande till förstahandshyresgästen, dock aldrig i förhållande till fastighetsägaren. Enligt lag ska hyresnämnden anse en hyra oskälig om den är påtagligt högre än vad hyran är i jämförbara lägenheter vars hyror har bestämts i förhandlingsöverenskommelser enligt hyresförhandlingslagen. Bruksvärdesregeln gäller också för den som hyr i andra hand i förhållande till den som har förstahandskontraktet. brukar godkänna ett påslag på om lägenheten hyrs ut möblerad. Det är dock ovanligt att andrahandshyresgästen vänder sig till få sin hyra sänkt för framtiden och redan erlagd hyra återbetald. Detta beror troligtvis på att besittningsskydd saknas. Regeringen bör låta utarbeta och till återkomma med förslag till lagändringar som innebär att överhyror på andrahandsmarknaden motverkas. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad jag framför. Därmed bifaller motion 2010/11:C358 (V) yrkande 9. En misshandlad makes eller sambos besittningsskydd m.m., punkt 6 (V) av Amineh Kakabaveh (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju403 yrkandena 5 och 6. En grupp av hyresgäster som behöver ett starkare besittningsskydd för att undvika vräkningar och hemlöshet är kvinnor och män som misshandlas i hemmet av sin make eller sambo. Denna typ av misshandel sker ofta i situationer där lägenheten utsätts för skadegörelse, och hyresvärden kan göra gällande att hyresgästen försummat sin vårdplikt. Om detta leder till uppsägning tas i många fall inte tillräcklig hänsyn till makens eller sambons och inte heller i förekommande fall barnets behov av lägenheten som bostad eller till den utsattes situation som brottsoffer. Besittningsskyddet för dessa brottsoffer bör därför stärkas. Att en annan person än lägenhetsinnehavaren slagit sönder lägenheten i samband med att denna blivit misshandlad ska inte vara grund för att hyresrätten förverkas eller upphör att gälla på annat sätt. Jag anser att frågan behöver bli föremål för en översyn och att regeringen därefter ska återkomma till med ett förslag till lagändringar i enlighet med vad jag anför. Jag vill alltså stärka brottsoffrets ställning. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad jag framför. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju403 (V) yrkandena 5 och 6. Boinflytandeavtal, punkt 7 (V) av Amineh Kakabaveh (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:C358 yrkande 10. Hyresgästernas inflytande över det egna boendet och närmiljön behöver stärkas. Därför behövs ökade möjligheter till boinflytande och boinflytandeavtal på områdesnivå som inkluderar hyresgäststyrt lägenhetsunderhåll. har till regeringen avlämnat rapporten i praktiken (). Rapporten är en sammanställning av aktuella erfarenheter av att satsa på ett reellt boendeinflytande i samband med utveckling av bostadsområden. Fokus ligger på hyresrätten och på bostadsområden som präglas av ett utbrett utanförskap, och materialet ska ses som exempel på hur man kan arbeta aktivt i sådana områden för att erbjuda hyresgäster ett större inflytande över sitt boende än vad som följer av lag. Jag anser att regeringen med denna rapport som grund ska tillsätta en utredning med uppgift att lägga fram förslag som syftar till ett reellt, utvecklat boinflytande för hyresgästerna. Särskild uppmärksamhet ska läggas på frågan om hyresgäststyrt underhåll. I denna fråga kan det vara lämpligt att samordna övervägandena med det utredningsförslag som gäller ändringar i hyreslagen om tillval och frånval. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad jag framför. Därmed bifaller motion 2010/11:C358 (V) yrkande 10. Förvärv av hyresfastigheter, punkt 8 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), Amineh Kakabaveh (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:C315 yrkande 7 och 2010/11:C358 yrkande 11 i denna del. Vi anser att beslut att upphäva förvärvslagen var felaktigt. Vi håller således inte med regeringspartierna om att en skärpt bostadsförvaltningslag kan kompensera den upphävda förvärvslagen som direkt ökat möjligheterna för klart olämpliga personer och företag att etablera sig som hyresvärdar. Det har ansetts angeläget att förhindra att olämpliga personer och företag förvärvar hyresfastigheter. antog en gång förvärvslagen i detta syfte. Om en kommun begärde prövning av ett förvärv, fick detta genomföras endast efter tillstånd av hyresnämnden. Det har också ansetts nödvändigt med regler som gör det möjligt att ingripa i efterhand mot hyresvärdar som inte sköter fastighetsförvaltningen på ett tillfredsställande sätt. I bostadsförvaltningslagen finns därför regler om att hyresnämnden under vissa förutsättningar kan besluta att en fastighet ska förvaltas av någon annan än fastighetsägaren. Trots att förvärvslagen hade en stor och viktig betydelse för att förhindra oseriösa fastighetsägare finns runt om i landet exempel på olämpliga och oseriösa hyresvärdar. De problem som finns inom detta område talar med styrka för en skärpt lagstiftning inte för en lägre ambitionsnivå. Det är vår uppfattning att förvärvslagen ska återinföras i reformerad form för att tillsammans med andra lagar såsom bostadsförvaltningslagen utgöra en garanti för hyresgästerna mot oseriös fastighetsförvaltning. En återinförd förvärvslag måste än tydligare och mer kraftfullt hindra olämpliga personer och företag att förvärva hyreshus. Vi vill uppmärksamma att valt att gå emot en rad remissinstanser, såsom , och . ansåg att mycket talade för att förvärvslagen hade en preventiv verkan. Det faktum att det stora flertalet förvärvare inte nekats förvärvstillstånd borde enligt myndigheten inte tas till intäkt för att lagen inte var preventiv. Enligt remissvaret bör en prövning ske enligt både förvärvslagen och bostadsförvaltningslagen för att hyresgästernas intressen ska kunna tas till vara på bästa sätt. lyfte fram att i de ärenden som prövats av hyresnämnden beviljades två tredjedelar tillstånd till förvärv. För dessa förvärvare har förvärvslagen haft en negativ effekt då de fått vänta på tillstånd. När verket vägde den nackdelen mot den fördel förvärvslagen hade för alla de hyresgäster som skulle ha blivit lidande om den resterande tredjedelen förvärv inte hindrats, var verket fortsatt positivt till förvärvslagen. Flera remissinstanser påpekade ett behov av en utvecklad lagstiftning. ansåg att alla förvärv ska prövas, oberoende av om köpet avser själva hyreshuset eller aktier eller andra andelar i ett bolag som äger huset. vid föreslog att grunderna för att vägra förvärvstillstånd skulle göras tydliga. Som ett alternativ till upphävandet av förvärvslagen efterlyste bl.a. ett par av hyresnämnderna nya regler som skulle ta sikte på indirekta förvärv, t.ex. för att effektivt förhindra att anmälningsplikten för aktieförvärv kringgås. Om regeringen verkligen hade sett problemen med oseriös hyreshusförvaltning, hade naturligtvis förutsättningarna för förvärv av hyreshusfastigheter skärpts. Det problem regeringen konstaterade med bristande enhetlighet vid tillämpningen av lagen utgjorde verkligen inte en grund för att upphäva lagen. Detsamma gällde regeringens argument om att lagen kringgicks genom indirekta förvärv, att förfarandet var utdraget och att det fanns behov av en effektivare sanktion. Vi menar, i likhet med flera remissinstanser, att utredningens arbete och de huvudsakliga argument som fördes fram för att avskaffa förvärvslagen i stället visade på ett klart behov av en förstärkt och förtydligad lagstiftning. Vi går således emot justitieministern när hon säger att hon inte vill återinföra en förvärvslagstiftning. En översyn bör göras med en tydlig inriktning på att den nya lagen ska bli ett mer effektivt instrument mot oseriösa hyresvärdar än den gamla lagen var. Regeringen bör återkomma till med det lagförslag vi önskar se genomfört. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framför. Därmed bifaller motionerna 2010/11:C315 (S) yrkande 7 och 2010/11:C358 (V) yrkande 11 i denna del. Främjande av den kooperativa hyresrätten, punkt 9 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), Amineh Kakabaveh (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:C355. Allt fler vill starta eget företag tillsammans, i bolagsform eller i en ekonomisk förening. Lockelsen och värdet ligger i det gemensamma ägandet och det jämlika inflytandet över verksamheten. Den kooperativa idén har sprungit ur just detta: ett gemensamt behov av att lösa ekonomiska problem och tillgodose ekonomiska intressen. Det kooperativa företaget bygger på öppenhet, demokrati och deltagande från medlemmarna, vilka tillsammans äger företaget. Inflytande och ansvar fördelas lika mellan kooperativets alla medlemmar. Och alla medlemmar har lika rösträtt. finns kooperativa företag inom alla branscher. Bostadsmarknaden i storstäderna är på väg att bli en marknad för rika. Unga, vanliga löntagare och äldre utan eget kapital trängs ut från centrumområdena. Unga får allt svårare att komma in på bostadsmarknaden eftersom hyresrätterna blir färre i takt med att många kommuner säljer ut sina allmännyttiga bostäder. byggs alltför få hyresrätter. Med detta som bakgrund vill vi slå ett slag för den kooperativa hyresrätten som kombinerar bostadsrättens möjligheter till inflytande med ett lågt ekonomiskt risktagande. Det är viktigt att komma ihåg att den kooperativa hyresrätten utvecklar den vanliga hyresrätten som den ger nya möjligheter i nyproduktionen och bidrar till ökad boendedemokrati. En kooperativ hyreslägenhet hyrs på ungefär samma villkor som gäller för en vanlig hyreslägenhet. Medlemsinsatserna uppgår vanligtvis till symboliska belopp medan upplåtelseinsatserna varierar betydligt, från noll till några per kvadratmeter. Om man lämnar föreningen får man tillbaka upplåtelseinsatsen, men man kan inte sälja sin kooperativa hyresrätt. En kooperativ hyresrätt ger de boende möjligheter att besluta över hyresnivå och hur fastighetsförvaltningen ska gå till. Det stärker både eget engagemang och ansvarstagande. Ju mer man hushållar med vatten och värme, sköter utemiljö, städning och reparationer själva, desto lägre blir boendekostnaden. Detta är något som traditionella hyresgäster ofta är missnöjda med att de saknar inflytande över. Den kooperativa hyresrätten är spekulationsfri och är speciellt viktig på vissa marknader, särskilt i storstäderna och tillväxtorterna där priserna för bostadsrätter trissas upp så att människor med vanliga inkomster utesluts. På mindre orter, där köp av en bostadsrätt kan innebära en ekonomisk risk, får den boende i en kooperativ hyresrätt samma fördelar som i en bostadsrätt utan att riskera förlust. Det spekulationsfria inslaget i kombination med rimliga insatser väcker ofta stort intresse. Den kooperativa hyresrätten kan därmed hjälpa till att öka rörligheten på bostadsmarknaden och i förlängningen arbetsmarknaden. Orsaken är de hushåll, ofta äldre personer som bor i villa, som är intresserade av nybyggda kooperativa hyresrätter. Genom att sälja villan kan de betala insatsen och få ett bekvämt boende som t.ex. unga familjer kan flytta till villorna. Bostadsmarknaden påverkas positivt genom sådana flyttkedjor. Också seniorbostäder i kooperativ hyresrätt har börjat växa fram. Flera kommuner har insett att den kooperativa hyresrätten kan öka den sociala integrationen i miljonprogramsområdena genom ombildning av en del av de allmännyttiga bostäderna. Även vid försäljning av allmännyttiga eller privata hyresrätter skulle den kooperativa hyresrätten genom den förköpsrätt hyresgästerna har kunna utgöra ett angeläget alternativ. Den kooperativa hyresrätten är även av intresse när det gäller nyproduktion. Mindre kommuner med egna bostadsbolag som har låg likviditet får med kooperativ hyresrätt möjlighet att bygga nya bostäder. Genom hyresgästernas insatser får bostadsbolaget ett viktigt stöd i sin finansiering. har visat att det finns ett stort intresse för den kooperativa hyresrätten. råder en utbredd kunskapsbrist hos myndigheter, allmänheten och fastighetsägare, något som i sin tur leder till att alltför få kan efterfråga upplåtelseformen. Hyresgäster som ställs inför utförsäljnings- eller ombildningssituationer ges i praktiken ingen möjlighet att pröva den kooperativa hyresrätten som ett alternativ till bostadsrätt. Bristen på information och rådgivning gör även att upplåtelseformen osynliggörs i samhällsdebatten, och den blir därmed negativt särbehandlad jämfört med övriga upplåtelseformer. Det finns ingen myndighet som har ett särskilt uttalat uppdrag att bistå med information, statistik eller annan relevant kunskap om den kooperativa hyresrätten. Inte ens SCB:s statistik över bostadsbeståndet redovisar kooperativa hyresrätter som en egen upplåtelseform. Vi anser att ska ges i uppdrag att samla kunskap, bistå med och sprida information om kooperativ hyresrätt i syfte att fler bostäder med kooperativ hyresrätt skapas. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framför. Därmed bifaller motion 2010/11:C355 (S). Ombildning reglerna i bostadsrättslagen m.m., punkt 10 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:C295 yrkandena 13, bifaller delvis motion 2010/11:C358 yrkandena 5 och 16 samt avslår motionerna 2010/11:C358 yrkandena 4, 6 och 17 samt 2010/11:C363. Ombildningsprocesserna måste ske på ett öppet och korrekt sätt. Det är till gagn för alla inblandade. Via medierna har exempel lyfts fram där stämmobeslut och rösters giltighet ifrågasatts, och det har även förekommit att s.k. ombildningskonsulter uppträder på ett sätt som inte ska behöva accepteras. Förfarandet vid bostadsrättsombildning behöver bli tydligare och mer rättssäkert. Förstärkningar behöver göras för att öka förtroendet för att allt går rätt till under processens gång. Vid en ombildning krävs omfattande förberedelsearbete. Inte sällan tar bostadsrättsföreningarna hjälp av en konsult. Det har utvecklats en praxis att konsulterna inte får betalt om det inte blir en ombildning. Det finns ett egenintresse hos konsulten att ombildningen verkligen blir av. Det finns åtskilliga exempel på att konsulter har agerat olämpligt och direkt hotfullt, då inte en tillräckligt stor majoritet för ombildning är i sikte. Ett beslut om ombildning är giltigt om hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheter som omfattas av förvärvet har gått med på beslutet. Röstning på stämman kan ske via fullmakt. I princip kan någon inneha hur många röster som helst. Det förekommer uppgifter om att fullmaktsskrivning sker utan att den som utfärdar fullmakten känner till vad det innebär. Även om inte den majoritet uppnås som krävs kallar man till nya stämmor. Det förekommer också rapporter om att hyresgäster trakasserats för att få dem att rösta för en ombildning. Det är mängder av överväganden som måste göras i samband med en ombildning. Även om en kvalificerad majoritet röstat för ombildningen så kan det om det vill sig illa bli så att endast drygt hälften verkligen förvärvar sina lägenheter med bostadsrätt, vilket kan sätta bostadsrättsföreningen i en svår ekonomisk situation. Problemen slutar inte alltid där. De kan gälla att förvalta belopp i miljonklassen och att ta hand om en komplicerad fastighetsförvaltning och avancerade fastighetsrättsliga frågor samt att upprätthålla service för de boende, både bostadsrättshavare och resthyresgäster. Det finns exempel på att bostadsrättsföreningar fått köpa tjänster för dyra pengar för att klara det löpande arbetet. Som framgått krävs det enligt lag att två tredjedelar av hyresgästerna vid en omröstning stöder beslutet om att bostadsrättsföreningen ska förvärva fastigheten.