bet · GY01MJU10 · 2011-02-14 00:00:00 — 2008/09:MJU27, rskr. 2008/09:258). Lagändringarna syftade till att underlätta utbyggnaden av vindkraft som kraven på en rättssäker och omsorgsfull prövning inte ska minska. När det gäller vindkraftverks påverkan på kulturmiljön konstaterar utskottet att vindkraftverk ska tillståndsprövas enligt (1998:808). Enligt mål ska balken bl.a. tillämpas så att värdefulla natur- och kulturmiljöer skyddas och vårdas (1 kap. 1 §). Vidare följer av 3 kap. 6 § att mark- och vattenområden samt fysisk miljö i övrigt som har betydelse från allmän synpunkt på grund av deras naturvärden eller kulturvärden eller med hänsyn till friluftslivet så långt möjligt ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan skada natur- eller kulturmiljön. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att motion MJ222 (M) lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller ekonomisk kompensation för miljöskador, t.ex. ren förmögenhetsskada vid vindkraftsetableringar, finns bestämmelser i 32 kap. . En fastighetsägare som bedriver verksamhet på fastigheten är skyldig att betala skadestånd om verksamheten orsakar skador på omgivningen. Detsamma gäller den som brukar fastigheten i sin näringsverksamhet. Skada som inte har orsakats med uppsåt eller med vårdslöshet ersätts dock bara om skadan är av någon betydelse och i den utsträckning den störning som har orsakat skadan inte skäligen bör tålas med hänsyn till förhållandena på orten eller dess allmänna förekomst under jämförliga förhållanden. Skadestånd kan betalas för skador som uppstått till följd av bl.a. buller, skakningar eller andra liknande störningar. Exempel på en annan liknande störning kan vara förfulning av landskapsbilden eller av utsikten, s.k. estetiska immissioner. Under vissa förutsättningar kan också ägaren till en fastighet som drabbas av störningar begära att den som bedriver verksamheten ska lösa in hela eller delar av den drabbade fastigheten. Frågor om skadestånd och inlösen avgörs av miljödomstolen. Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna MJ319 (M), MJ390 (S) och MJ234 (FP) yrkande 1. Vad gäller frågan om riktvärden för buller från vindkraftverk vill utskottet inledningsvis erinra om att är en ramlagstiftning, vilket bl.a. innebär att har delegerat rätten att utfärda mer detaljerade föreskrifter till regeringen och dess myndigheter. När det gäller tillståndsvillkor, t.ex. rörande bullernivå, bestäms dessa av den behöriga tillståndsmyndigheten genom en prövning i det enskilda fallet mot bakgrund av bestämmelser. Enligt om vindkraft (Planering och prövning av vindkraftverk på land och i kustnära vattenområden, ) är det riktvärde för buller utomhus från vindkraftverk som tillämpas vid tillståndsmyndigheternas bedömning i de flesta fall (A). Någon mer omfattande utvärdering av störningar från vindkraftverk har inte gjorts. Däremot har flera mindre studier gjorts, bl.a. en studie vid avdelningen för miljömedicin vid , Störningar från vindkraftverk: undersökning bland människor boende i närheten av vindkraftverk. Av denna framgår att andelen som störs av buller ökar med stigande ljudnivå. Ytterligare studier om störning från vindkraftverk visar att det inte bara är ljudnivån i sig som har betydelse. Om vindkraftverken syns eller inte samt uppfattningen om vindkraftens påverkan på landskapet har betydelse för hur mycket man störs av ljudet. Pågående forskning visar också att andelen störda varierar mellan olika landskapstyper och mellan ren landsbygd och samhällen. I vindkraftshandboken hävdas att det sammanfattningsvis kan sägas att studierna visar att (A) är ett lämpligt riktvärde och att ett riktvärde på (A) utomhus vid bostäder med hänsyn till detta inte bör överskridas. För vissa områden där ljudmiljön är särskilt viktig och naturliga ljud dominerar, t.ex. fjäll och skärgårdar, bör värdet dock vara lägre än (A). Vad gäller områden där ljudmiljön är särskilt viktig konstaterar utskottet att åtgärder kan vidtas på lokal nivå. En kommun kan i översiktsplanen peka ut områden där en låg bullernivå bör upprätthållas. Med hänsyn till det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna MJ234 (FP) yrkande 2 och MJ201 (KD). Utskottets förslag i korthet avslår motioner (M, MP) om täkter. Jämför reservation 6 (MP, V). I motion Sk398 (M) yrkande 1 föreslås att uttag av naturgrus bör förbjudas i de områden som har betydelse för dricksvattenförsörjningen. Enligt motion MJ436 (MP) bör besluta att tidigare 9 kap. 6 a § första och andra styckena (1998:808) ska återinföras i paragrafen. Bestämmelserna behövs för att säkra skyddet av biologisk mångfald, vilket dom i mål M 350-09 om täkt på visar. tog ställning till regeringens proposition Enklare och bättre täktbestämmelser (prop. 2008/09:144, bet. 2008/09:MJU25, rskr. 2008/09:253). Enligt den nya bestämmelsen 9 kap. 6 b § (1998:808) får inga fortsatta eller nya tillstånd till täkt av naturgrus ges om det med hänsyn till det avsedda användningsområdet är tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt att använda ett annat material. Tillstånd får inte heller ges till uttag av naturgrus i avlagringar som är betydelsefulla för dricksvattenförsörjningen om täkten kan medföra en försämrad vattenförsörjning eller om naturgrusförekomsten utgör en värdefull natur- eller kulturmiljö. Med hänvisning till tidigare beslut föreslår utskottet att motion Sk398 (M) yrkande 1 bör lämnas utan vidare åtgärd, i den mån motionen inte kan anses tillgodosedd. När det gäller den ändring av 9 kap. 6 a § som beslutade om vill utskottet först påpeka att bestämmelsens andra stycke om att behovet av brukningsbar odlingsmark ska beaktas vid prövning av tillstånd till täkt av matjord flyttades oförändrad till den nya paragrafen 9 kap. 6 d § samma balk. När det gäller paragrafens tidigare första stycke vill utskottet uppmärksamma den debatt mellan miljöministern och en av motionärerna som gällde denna fråga (ip. 2010/11:33 ). I sitt svar anför miljöministern att skyddet för hotade arter och betydelsen av biologisk mångfald är en av de mest prioriterade miljöfrågorna både nationellt och internationellt. Ett viktigt sätt att åstadkomma ett skydd för hotade arter och att värna den biologiska mångfalden är att ha ett effektivt regelverk. Den biologiska mångfalden är en del av övergripande mål, och enligt portalparagraf ska balken tillämpas så att den biologiska mångfalden bevaras. Bestämmelser till skydd för hotade arter och värdefulla naturmiljöer finns i flera av kapitel. För att bestämmelser ska vara effektiva och ge ett starkt skydd anser miljöministern att det är det viktigt att de är tydliga. Den tidigare gällande stoppregeln var inte tydlig. Det var oklart hur bestämmelsens tillämpningsområde skulle avgränsas. Syftet med ändringen av 9 kap. 6 a § var således att åstadkomma ett bättre och tydligare regelverk. som stoppregeln togs bort infördes två nya bestämmelser som syftar till att ge ett starkare och bättre skydd för naturgrus och våtmarker. Miljöministern anför vidare att det inte går att dra slutsatsen av den aktuella domen att skydd för biologisk mångfald har försvagats. Prövningen innehöll ett flertal frågor varav stoppregelns tillämpning endast var en. Prövningen omfattade också frågor om täktens lokalisering utifrån bestämmelserna i 2 och 3 kap. , möjligheten att ge tillstånd enligt bestämmelserna om Natura 2000 och tillåtligheten av vattenverksamheten. I samtliga dessa frågor gjorde en annan bedömning än miljödomstolen. ansåg, till skillnad från miljödomstolen, att det inte finns någon realistisk alternativ lokalisering av täktverksamheten. ansåg också, till skillnad från miljödomstolen, att intresset av materialutvinning väger tyngre än naturvårdsintressena. Vid bedömningen av om det var möjligt att ge tillstånd enligt bestämmelserna om Natura 2000 värderade de skydds- och kontrollåtgärder som bolaget har åtagit sig att vidta annorlunda än vad miljödomstolen gjort. fann därför, till skillnad från miljödomstolen, att täkten inte skulle påverka de skyddade livsmiljöerna i området som helhet eller medföra att de skyddade arterna skulle utsättas för en störning som på ett betydande sätt kunde försvåra bevarandet av arterna i området. Slutligen ansåg , till skillnad från miljödomstolen, att vattenverksamheten var tillåtlig. Att stoppregeln upphävts saknade, såvitt det är möjligt att bedöma, betydelse för vid bedömningen av samtliga dessa frågor. Miljöministern noterar vidare att i sitt remissvar över förslaget att ta bort stoppregeln delat regeringens uppfattning att de generella reglerna i 1, 2 och 3 kap. är tillräckliga för reglering av täkter och att stoppregeln kan tas bort utan att det leder till en ändring av bedömningarna vid prövning av täkter. Miljöministern anför avslutningsvis att om en framtida tillämpning av skulle utvisa att skyddet för den biologiska mångfalden har minskat kommer han att verka för en regeländring så att skyddet för den biologiska mångfalden är fortsatt starkt. Utskottet anser av samma skäl som miljöministern att någon åtgärd inte är påkallad. Motion MJ436 (MP) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motioner (MP, KD) om miljöforskning. Jämför reservation 7 (S, MP, V). I motion MJ240 (KD) yrkande 7 påtalas behovet av en fokusering och samordning av forskningsresurserna för att hitta effektiva lösningar att minska klimatpåverkan. Särskilt viktigt är stödet till samhällsvetenskaplig forskning med relevans för miljö- och klimatpolitiken. Det har länge varit känt att effekten av ett ämne kan förstärka eller motverka effekten av ett annat ämne. Enligt motion MJ449 (MP) yrkande 17 bör en förbättrad kunskap om kombinationseffekter få ökad prioritet vid finansiering av forskning om miljö och hälsa. I motion MJ332 (KD) framhålls vikten av att inom ramen för den nya havs- och vattenmiljömyndigheten skapa ett nära samarbete mellan havsforskningen och fisket. Att ta till vara den kunskap som finns inom fisket är en viktig del av forskningen. Inledningsvis noterar utskottet att regeringen fördelar medel till olika forskningsfinansiärer, vilket innebär att en övergripande inriktning ges för hur medlen bör användas. Forskningsfinansiärerna avgör i sin tur vilka projekt som ska erhålla forskningsmedel. Enligt förordningen med instruktion för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (2009:1024) har för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsmotiverad forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Inom ramen för sin uppgift ska Formas bl.a. särskilt fördela medel till samfinansierad forskning, nyttiggöra forskningsresultaten och främja en hållbar utveckling i samhället, ta initiativ till och stödja ämnesövergripande forskning och ansvara för kommunikation om forskning och forskningsresultat samt för popularisering av den forskning som finansieras av rådet. Formas ska tillsammans med , för arbetsliv och socialvetenskap och Verket för innovationssystem ingå i en samordningsgrupp som består av myndighetscheferna. Gruppen ska samverka och gemensamt utarbeta analyser, strategier och forskningsprogram samt i övrigt ta initiativ till att utveckla och förnya formerna för forskningsverksamheten. Förutom Formas vill utskottet uppmärksamma IVL . IVL är ett fristående och icke vinstdrivande forskningsinstitut som arbetar med tillämpad forskning och uppdrag för en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar tillväxt inom näringslivet och övriga samhället. IVL:s forskning är inriktad på kartläggning och lösning av problem inom miljö och hållbar utveckling. Forskningen har som mål att söka för samhället kostnadseffektiva och långsiktiga lösningar. En stor del av forskningen är s.k. samfinansierad forskning, dvs. forskning som staten och näringslivet finansierar tillsammans. bedrivs den samfinansierade forskningen i sex temaområden. Dessa utgörs av Klimat och energi, Luft och transporter, Vatten, Resurseffektiva produkter, Hållbart samhällsbyggande och Hållbar produktion. Mot bakgrund av det ovan anförda föreslår utskottet att motion MJ240 (KD) yrkande 7 lämnas utan vidare åtgärd. Som svar på den skriftliga frågan 2010/11:175 om att stärka kunskaperna om risker med kemikalier anförde miljöministern följande . Målet att skapa en giftfri miljö är en av regeringens prioriterade miljöpolitiska områden. driver på för en mer effektiv kemikaliepolitik inom EU, bland annat genom att verka för skärpt lagstiftning och genom att gå före på en rad områden. Kemikaliepolitiken ska grundas på välunderbyggda vetenskapliga underlag. Detta innebär att det är viktigt att har en stark miljötoxikologisk forskning. En viktig finansiär av miljötoxikologisk forskning är för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas, som har satsat betydande resurser på denna typ av forskning, även . Några andra viktiga finansiärer av miljöforskning, bland annat miljötoxikologi är och (Mistra). Dessutom satsas betydande resurser på miljötoxikologisk forskning inom EU:s ramprogram för forskning och utveckling. Kemikalieinspektionen har också fått i uppdrag att ta fram och genomföra en handlingsplan för giftfri vardag. Arbetet kommer att pågå . Det är ett viktigt initiativ för att ytterligare förbättra kunskapen om farliga kemikalier. Regeringen planerar att presentera en forskningspolitisk proposition där regeringen kommer att se över forskningsprioriteringarna . I likhet med miljöministern anser utskottet att har tillgång till en omfattande forskning om risker med kemikalier. Utskottet vill i detta sammanhang också påpeka att målet om en giftfri miljö föreslås bli en strategisk fråga i miljömålberedningens arbete. Med hänsyn till det arbete som pågår och till vikten av en fri forskning föreslår utskottet att motion MJ449 (MP) yrkande 17 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller samarbetet mellan havsforskningen och fisket har utskottet inhämtat att den nuvarande centrala myndighet som ansvarar för fiskresurser, , tar till vara yrkesfiskarnas erfarenheter inom ramen för olika projekt, bl.a. när det gäller redskapsutveckling och för att ta fram underlag inför beståndsuppskattning. Regeringen beslutade om direktiv för inrättande av en ny myndighet för havs- och vattenmiljö (dir. 2010:68). Enligt direktivet ska en särskild utredare förbereda och genomföra bildandet av myndigheten. Utredarens arbete ska genomföras i två etapper. Under den andra etappen ska utredaren vidta de åtgärder som krävs för att den nya myndigheten ska kunna inleda sin verksamhet . Utredaren ska bl.a. lämna förslag till instruktion, regleringsbrev och budget. När det gäller samverkan ska utredaren lämna förslag till regeringen om formerna för samverkan mellan myndigheten och , länsstyrelserna, , samt andra berörda myndigheter och organisationer. Utskottet konstaterar att arbetsformerna för den nya myndigheten ännu är i utredningsfasen. Utskottet vill inte föregripa det pågående beredningsarbetet och avstyrker därmed motion MJ332 (KD). Utskottets förslag i korthet avslår en motion (M) om utvärdering av . I motion MJ228 (M) föreslås att bildandet av ska utvärderas i syfte att klargöra förutsättningarna för att bilda ytterligare nationalparker. Både utanför och i andra delar av finns områden med höga naturvärden och unika havsmiljöer, vilka liksom kan få skydd som nationalpark. Av skötselplanen för framgår följande. sköts med en adaptiv förvaltning. En adaptiv förvaltning innebär att man sätter upp mål för skydd och förvaltning, beslutar om åtgärder för att uppnå dessa mål, kontinuerligt övervakar utvecklingen av målen och justerar åtgärderna om målen inte uppnås. Detta sker i en process som ständigt upprepas. Den adaptiva förvaltningsmodellen är en struktur som på ett systematiskt sätt gör det möjligt att testa antaganden, erhålla ny kunskap och kunna anpassa och förändra åtgärder och mål utifrån de resultat som erhålls i en kontinuerligt lärande process. Modellen bygger också på att man involverar de intressenter som berörs av mål och åtgärder i beslutsfattandet. Fördelarna med det är att både vetenskaplig och mer erfarenhetsbaserad kunskap kommer till nytta. Det lokala deltagandet och möjligheten att påverka ökar också acceptansen hos de berörda intressenterna så att åtgärder och regler verkligen efterlevs. är förvaltare av . har inrättat en delegation Kosterhavsdelegationen som har i uppgift att ansvara för förvaltningen av och Kosters naturreservat. Förvaltningsformen ska utvärderas . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion MJ228 (M) i den mån den inte kan anses tillgodosedd. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Miljöpolitikens mål, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:MJ202 och 2010/11:MJ435 samt avslår motion 2010/11:MJ240 yrkande 8. ekologiska fotavtryck ökar. Trots minskade utsläpp av växthusgaser beräknat på produktion i , ökar de utsläpp som bidrar till totalt sett genom konsumtionen. Eftersom det i slutändan är den totala belastningen på planetens ekosystem, inklusive klimatsystemet, som behövs för framtida generationers välbefinnande, måste dimensionen kring ekologiska fotavtryck och konsumtionens påverkan på miljö och hälsa utomlands börja tas in i arbetet kring miljökvalitetsmålen. Vi menar att det behöver utarbetas en samlad strategi inom ramen för miljömålsarbetet för åtgärder som begränsar den svenska konsumtionens miljö- och hälsoeffekter utomlands. En viktig fråga när det gäller matens miljöpåverkan är att det slängs mycket mat i hela livsmedelskedjan. tas få initiativ i för att på allvar minska matavfallet längs livsmedelskedjan i butiker, hushåll, storhushåll och offentlig sektor och det krävs därför en uttalad målsättning för att tvinga myndigheter och övriga aktörer att utforma strategier och samordna resurser för arbetet. Vi menar att bör anta ett mål i syfte att minska det onödiga matavfallet . Detta bör ges regeringen till känna. Miljömålen i samhällsplaneringen, punkt 2 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:T502 yrkande 25. körs miljön i alltför många fall över av kommersiella intressen. Miljömålens status i lagstiftningen är en viktig orsak till att så är fallet. Vi anser därför att miljömålen ska vara styrande för den långsiktiga planeringen, exempelvis genom att stärka miljömålens ställning i och . Detta bör ges regeringen till känna. Rättsliga frågor, punkt 3 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ432 och avslår motion 2010/11:N402. Regeringen har medgett behovet av en övergripande översyn av miljöorganisationernas talerätt, men hänvisat till frånvaron av en slutlig unionsrättsakt i frågan. Förhandlingar i fråga om förslaget till EU-direktiv om tillgång till rättslig prövning som presenterades 2003 har dock inte bedrivits på . Det finns därför ingen anledning för att invänta beslut på EU-nivå längre. Vi menar att regeringen skyndsamt bör göra en bred översyn av miljöorganisationernas talerätt i syfte att utvidga talerätten. Detta bör ges regeringen till känna. Nedskräpning, punkt 4 (S, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ283. Enligt en undersökning från kostar det skattebetalarna att tömma ett papper från en papperskorg, men att plocka upp det från marken. Det betyder att det rör som om enorma ekonomiska vinster om skräp kan hamna på rätt ställe från början. Förutom den ekonomiska vinsten är också miljöaspekten viktig. Skräp ska tas om hand, inte spridas i naturen. Därför anser vi att regeringen bör ta initiativ till en ökad satsning för att förhindra nedskräpning. Detta bör ges regeringen till känna. Terrängkörningslagen, punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ397. Dagens utformning av terrängkörningslagen ställer ofta till problem för dem som vill arrangera motortävlingar i terräng. Eftersom det ligger på bord att bevilja dispens från terrängkörningslagen, räcker det inte med att man är överens med markägaren för att kunna arrangera en motortävling. En reformering av terrängkörningslagen för att ge enskilda tävlingsarrangemang dispens regelmässigt skulle skapa en större förutsägbarhet samt underlätta administration och planering för både myndigheter och tävlingsarrangörer. Utgångspunkten ska vara att en överenskommelse mellan markägare och arrangerande motorförening ska vara tillräcklig vid enskilda arrangemang. Detta bör ges regeringen till känna. Täkter, punkt 7 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ436 och avslår motion 2010/11:Sk398 yrkande 1. Vi anser att följande två stycken bör återinföras i början av 9 kap. 6 a § . Vid prövning av en ansökan om tillstånd till täkt ska behovet av det material som kan utvinnas vägas mot de skador på djur- och växtlivet och på miljön i övrigt som täkten kan befaras orsaka. Tillstånd får inte lämnas till en täkt som kan befaras försämra livsbetingelserna för någon djur- och växtart som är hotad, sällsynt eller i övrigt hänsynskrävande. Vid prövning av en ansökan om tillstånd till täkt av matjord ska behovet av brukningsbar jordbruksmark beaktas. ändrades genom att den s.k. stoppregeln vid beslut om täkter togs bort. Regeln togs bort genom beslut om regeringens proposition 2008/09:144 Enklare och bättre täktbestämmelser. I propositionen slog regeringen fast att Ett borttagande av stoppregeln innebär därmed inte att förutsättningarna för att bevara den biologiska mångfalden minskar. Det har visat sig att detta var ett felaktigt påstående. Det är uppenbart att företaget ansökan om en täkt på har fått en annan behandling än vad som skulle ha varit fallet om stoppregeln varit kvar. Detta bör ges regeringen till känna. Miljöforskning, punkt 8 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ449 yrkande 17 och avslår motionerna 2010/11:MJ240 yrkande 7 och 2010/11:MJ332. Faror och risker med kemiska ämnen bedöms normalt var för sig. Gränsvärden och andra försiktighetsmått sätts också därefter. Men både människor och miljö utsätts för en mängd kemiska ämnen . Det har länge varit känt att effekten av ett ämne kan förstärka eller motverka effekten av ett annat ämne. Vi anser att förbättrad kunskap om kombinationseffekter bör få ökad prioritet vid finansiering av forskning om miljö och hälsa. Även om det blir svårt eller omöjligt att utreda alla kombinationseffekter bör ökad hänsyn tas till sådana om det finns indikationer på att de förekommer. Detta bör ges regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Sk398 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uttag av naturgrus förbjuds i de områden där de har betydelse för dricksvattenförsörjningen.