bet · GZ01SkU7 · 2011-11-29 00:00:00 — 2011/12:SkU7 Genomförande av det nya EU-direktivet om bistånd med indrivning samt ändrad beräkning av dröjsmålsavgift i vissa fall Genomförande av det nya EU-direktivet om bistånd med indrivning samt ändrad beräkning av dröjsmålsavgift i vissa fall I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2011/12:15 Genomförande av det nya direktivet om bistånd med indrivning. I propositionen lämnas förslag till den lagstiftning som krävs för att genomföra rådets direktiv /24/EU av om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som avser skatter, avgifter och andra åtgärder. Huvuddelen av bestämmelserna placeras enligt förslaget i en särskild lag om bistånd med indrivning av skatter och avgifter inom Europeiska unionen. Det föreslås också ändringar i bl.a. lagen (1990:314) om ömsesidig handräckning i skatteärenden och att lagen (1969:200) om uttagande av utländsk tull, annan skatt, avgift eller pålaga ska upphöra att gälla. I propositionen lämnas vidare förslag till ändringar i lagen (1997:484) om dröjsmålsavgift. Innebörden av dessa ändringar är att dröjsmålsavgift inte ska beräknas på en fordran efter det att den överlämnats till för indrivning. I stället ska ränta beräknas på samma sätt som i fråga om fordringar som avser underhållsstöd. Förslagen föreslås träda i kraft . I en följdmotion föreslås att propositionen avslås. Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motionen. I betänkandet finns en reservation. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Genomförande av det nya EU-direktivet om bistånd med indrivning samt ändrad beräkning av dröjsmålsavgift i vissa fall antar regeringens förslag till 1. lag om bistånd med indrivning av skatter och avgifter inom Europeiska unionen, 2. lag om ändring i lagen (1990:314) om ömsesidig handräckning i skatteärenden, 3. lag om ändring i lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m., 4. lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m., 5. lag om ändring i lagen (1997:484) om dröjsmålsavgift, 6. lag om ändring i lagen (2000:1219) om internationellt tullsamarbete, 7. lag om ändring i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet, 8. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 9. lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:000). Därmed bifaller proposition 2011/12:15 punkterna 19 och avslår motion 2011/12:Sk3. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (S). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlar utskottet regeringens proposition 2011/12:15 och motion Sk3 som väckts med anledning av propositionen (se bilaga 1). Regeringens förslag till lagtexter redovisas i bilaga 2. Eftersom numera antagit regeringens förslag i proposition 2010/11:165 avser hänvisningarna prop. 2010/11:165, bet. 2011/12:SkU3, rskr. 2011/12:28. När blev medlem i Europeiska unionen genomfördes det dåvarande indrivningsdirektivet genom att det föreskrevs att de då gällande direktiven på området skulle gälla som svensk lag, dvs. Samma metod användes för genomförande av de omfattande ändringar i indrivningsdirektivet som började tillämpas vid utgången av . har en kodifierad version av direktivet antagits, 2008/55/EG. Inga genomförandeåtgärder har vidtagits med anledning av detta. Ett nytt indrivningsdirektiv antogs vid och börjar tillämpas i medlemsstaterna (rådets direktiv /24/EU av om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som avser skatter, avgifter och andra åtgärder, i fortsättningen kallat det nya indrivningsdirektivet). En ny förordning med tillämpningsföreskrifter utarbetas och kommer att beslutas av kommissionen när indrivningskommittén, som inrättades genom artikel 20 i det nuvarande indrivningsdirektivet, har avslutat sin beredning. Vissa frågor om den elektroniska kommunikationen mellan berörda myndigheter, bl.a. formulär för ansökningar m.m., kommer att regleras i ett beslut av kommissionen. Inom har upprättats en promemoria med förslag till författningsreglering för att genomföra det nya direktivet. I propositionen lämnas vidare förslag till ändringar i lagen (1997:484) om dröjsmålsavgift. föreslog i en skrivelse till ändringar i lagen av innebörden att dröjsmålsavgift inte ska beräknas på en fordran efter det att den har överlämnats för indrivning. Det nya indrivningsdirektivet har ett vidare tillämpningsområde än det nuvarande och är tillämpligt på alla slags skatter och avgifter, med undantag av obligatoriska socialavgifter. Det bistånd som avses i direktivet föreslås nu regleras i en särskild lag om bistånd med indrivning av skatter och avgifter inom Europeiska unionen. Lagen om dröjsmålsavgift ska ändras på det sättet att dröjsmålsavgift inte längre beräknas på en fordran efter det att den har överlämnats för indrivning. I stället ska ränta beräknas på samma sätt som i fråga om fordringar som avser underhållsstöd, dvs. efter en räntesats som för varje kalenderår bestäms med ledning av emissionsräntorna för statsskuldväxlar och statsobligationer . Förslagen föreslås träda i kraft . Genomförande av det nya EU-direktivet om bistånd med indrivning samt ändrad beräkning av dröjsmålsavgift i vissa fall Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till den lagstiftning som krävs för att genomföra rådets direktiv /24/EU av om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som avser skatter, avgifter och andra åtgärder samt förslag till ändringar i lagen (1997:484) om dröjsmålsavgift. avslår motionsförslaget om avslag på propositionen. Jämför reservation (SD). Ett nytt indrivningsdirektiv antogs vid och börjar tillämpas i medlemsstaterna (rådets direktiv /24/EU av om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som avser skatter, avgifter och andra åtgärder, i fortsättningen kallat det nya indrivningsdirektivet). En ny förordning med tillämpningsföreskrifter utarbetas och kommer att beslutas av kommissionen när indrivningskommittén, som inrättades genom artikel 20 i det nuvarande indrivningsdirektivet, har avslutat sin beredning. Vissa frågor om den elektroniska kommunikationen mellan berörda myndigheter, bl.a. formulär för ansökningar m.m., kommer att regleras i ett beslut av kommissionen. Det bistånd som avses i direktivet föreslås regleras i en särskild lag om bistånd med indrivning av skatter och avgifter inom Europeiska unionen. Den nya lagen innehåller en bestämmelse som är gemensam för handräckningsformerna utbyte av upplysningar för indrivningsändamål indrivning och verkställighet av säkerhetsåtgärder och som klargör att bistånd i dessa former får begäras hos en behörig myndighet i en annan medlemsstat och ska lämnas till en sådan myndighet. är den svenska behöriga myndigheten vid bistånd enligt denna lag. I 3 § i den föreslagna lagen om bistånd med indrivning av skatter och avgifter inom Europeiska unionen framgår att bistånd får begäras och ska lämnas i fråga om fordringar som avser 1. alla skatter och motsvarande pålagor som tas ut av en medlemsstat eller på en medlemsstats vägnar eller av dess territoriella eller administrativa enheter, däribland de lokala myndigheterna, eller på deras vägnar, eller på unionens vägnar 2. återbetalning, intervention och andra åtgärder som ingår i systemet för hel- eller delfinansiering från Europeiska garantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, däribland de belopp som ska tas ut i samband med dessa åtgärder 3. pålagor inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden för socker. Lagen gäller också för administrativa påföljder, böter, avgifter och tilläggsavgifter som avser fordringar för vilka ömsesidigt bistånd kan begäras. Av 4 § framgår bl.a. att lagen inte gäller i fråga om fordringar som avser obligatoriska socialavgifter som ska betalas till en medlemsstat. Sammanfattningsvis har det nya direktivet ett vidare tillämpningsområde än det nuvarande och är tillämpligt på alla slags skatter och avgifter, med undantag av obligatoriska socialavgifter. Det innehåller också bestämmelser om delegerat samarbete genom att myndigheter på olika nivåer eller med olika geografiskt ansvar kan delta i samarbetet. Bestämmelserna om utbyte av upplysningar för indrivningsändamål har utformats i enlighet med den internationellt accepterade standarden för informationsutbyte på skatteområdet, såtillvida att den anmodade myndigheten inte kan vägra att lämna upplysningar enbart på grund av att dessa innehas av en bank eller ett annat finansinstitut, en förvaltare eller en person som agerar i egenskap av ombud eller förvaltare, eller på grund av att de rör ägarintressen i en person (se artikel 26 i modellavtal för beskattning av inkomst och kapital). I den nya lagen ska en bestämmelse tas in som klargör att bistånd med indrivning med stöd av direktivet inte får göras för en fordran som är föremål för om- eller överprövning, såvida inte fordran är verkställbar utan hinder av detta och detsamma gäller i den anmodade medlemsstaten. Bistånd får inte begäras om det sammanlagda beloppet av fordringar som omfattas av denna lag mot en gäldenär understiger . Det nya direktivet innehåller också en fakultativ (valfri) bestämmelse om spontant utbyte av upplysningar om förestående återbetalningar av skatt och om närvarorätt på en annan medlemsstats territorium, något som är vanligt i instrument som reglerar administrativt samarbete på skatteområdet men som inte har förekommit tidigare när det gäller indrivning. Regeringen föreslår därför att en bestämmelse ska tas in i den nya lagen om att upplysningar om återbetalning av annan skatt än mervärdesskatt får lämnas till en annan medlemsstat om den som återbetalningen avser är etablerad eller har hemvist i den medlemsstaten. En viktig nyhet är införandet av ett s.k. enhetligt dokument som ska ligga till grund för indrivningsåtgärder i den anmodade medlemsstaten utan någon form av åtgärd för erkännande, komplettering eller ersättande i den staten. Genom datorstödda rutiner för automatisk konvertering av bl.a. detta dokument mellan olika språkversioner ska man komma ifrån mycket av dagens kostsamma och tidsödande arbete med översättning av handlingar. I kombination med en ökad tonvikt på användning av elektronisk kommunikation väntas detta innebära en avsevärd rationalisering av samarbetet mellan medlemsstaterna. I direktivet föreskrivs, enkelt uttryckt, att indrivningen i den anmodade medlemsstaten ska gå till på samma sätt som för en motsvarande eller liknande skatte- eller avgiftsfordran som har uppkommit i den anmodade staten. Regeringen föreslår därför att en bestämmelse tas in i den nya lagen om att lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. (indrivningslagen) gäller vid indrivning i av en annan medlemsstats fordran. En bestämmelse ska också tas in i den nya lagen om att vid indrivning i av en annan medlemsstats fordringar gäller den statens bestämmelser om preskription. En ytterligare nyhet är en viss harmonisering av metoderna för delgivning. En bestämmelse om att vid indrivning av en annan medlemsstats fordran ska ta ut ersättning för kostnaderna i målet föreslås ingå i den nya lagen. I verksamhet har mängden mål och ärenden om verkställighet i gränsöverskridande situationer ökat avsevärt . Det hänger samman med den ökade internationaliseringen i allmänhet, men också med att tillämpningsområdet för indrivningsdirektivet, har utvidgats till att omfatta även direkt skatt. Den föreslagna nya lagen gäller endast bistånd som avses i indrivningsdirektivet, och vid sidan av detta finns liksom ett antal internationella överenskommelser som i gäller som svensk lag och som ger möjlighet att begära bistånd med indrivning. Det gäller t.ex. det nordiska handräckningsavtalet, Europaråds- och om ömsesidig handräckning i skatteärenden och vissa skatteavtal, men också tullsamarbetsavtal som har ingått. Bestämmelser om handläggningen av ärenden som grundar sig på dessa instrument finns i lagen (1990:314) om ömsesidig handräckning i skatteärenden, förkortad LÖHS. Ändringar i lagen om dröjsmålsavgift Regeringen föreslår att lagen om dröjsmålsavgift ändras på det sättet att dröjsmålsavgift inte längre beräknas på en fordran efter det att den har överlämnats för indrivning. I stället ska ränta beräknas på samma sätt som i fråga om fordringar som avser underhållsstöd, dvs. efter en räntesats som för varje kalenderår bestäms med ledning av emissionsräntorna för statsskuldväxlar och statsobligationer . Dröjsmålsavgift tas ut på ett tiotal olika slags fordringar. Dessa är kupongskatt, särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., vägavgift, överlastavgift, fordonsskatt, byggnadsavgift och särskild avgift, tilläggsavgift vid olovligt byggande och stämpelskatt. Bland de nu uppräknade fordringsslagen är fordonsskatt helt dominerande, vad gäller både antalet mål och det totala fordringsbeloppet. Fordringar som avser underhållsstöd löper med ränta som fastställs av regeringen en gång och grundas på emissionsräntorna för statsskuldväxlar och statsobligationer. Regeringen anger att det nya direktivet syftar till ett snabbare och effektivare förfarande för bistånd vid indrivning. Antalet ärenden kan förväntas öka något. För del är det emellertid samarbetet med de övriga nordiska länderna som svarar för de klart största volymerna. Det samarbetet äger till största delen rum med stöd av det nordiska skattehandräckningsavtalet och kommer inte att förändras i någon större utsträckning på grund av det nya direktivet. Det effektivare samarbetet med stöd av det nya direktivet bör kunna bidra till en viss ökning av skatteintäkterna, dels genom ett bättre indrivningsresultat i de enskilda ärendena, dels genom ett ökat utnyttjande av möjligheterna till bistånd. Tack vare förbättrade, i stor utsträckning datorstödda rutiner bör en eventuell ökning av administrationskostnaderna bli marginell och under alla förhållanden inte större än vad som kan hanteras inom givna resursramar för . Regeringens bedömning är att de ekonomiska konsekvenserna av förslagen i propositionen sammantaget är försumbara. I motion Sk3 (SD) hänvisar motionären till att EU-direktivet om bistånd med indrivning antogs och syftar till ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som avser skatter, avgifter och andra åtgärder och konstaterar att är ett nationalistiskt parti som verkar för att minimera det överstatliga inflytandet över . EU:s ökade inflytande över svensk politik i allmänhet och svensk ekonomisk politik i synnerhet är mycket oroande. Direktivet om bistånd med indrivning innebär ytterligare makt till EU på viktiga skattepolitiska områden. Inga lagändringar borde göras, och direktivet ska inte heller implementeras i svensk lagstiftning. Vidare är det oroväckande att svensk lagstiftning i allt högre grad EU-anpassas. Ett enhetligt system för bistånd för indrivning är en dålig idé, och verklig effektivitet och ändamålsenlighet för ett lands skattehandräckningspolitik uppnås bäst genom landets specifika avtal med andra länder. Motionären vill därför avslå regeringens proposition. Utskottet anser det angeläget att samarbetet mellan EU:s medlemsstater i fråga om ömsesidigt bistånd med indrivning av fordringar m.m. utvecklas. Tydliga och klara regler på området är av stor betydelse. Utskottet tillstyrker regeringens förslag med anledning av genomförandet av EU:s nya indrivningsdirektiv. Även i övrigt tillstyrker utskottet förslagen i propositionen. Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motion Sk3. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. Genomförande av det nya EU-direktivet om bistånd med indrivning samt ändrad beräkning av dröjsmålsavgift i vissa fall (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: avslår regeringens lagförslag. Därmed bifaller motion 2011/12:Sk3 och avslår proposition 2011/12:15 punkterna 19. Jag har i motion Sk3 (SD) hänvisat till att EU-direktivet om bistånd med indrivning antogs och syftar till ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som avser skatter, avgifter och andra åtgärder. är ett nationalistiskt parti som verkar för att minimera det överstatliga inflytandet över . EU:s ökade inflytande över svensk politik i allmänhet och svensk ekonomisk politik i synnerhet är mycket oroande. Direktivet om bistånd med indrivning innebär ytterligare makt till EU på viktiga skattepolitiska områden. Inga lagändringar borde göras och direktivet ska inte heller implementeras i svensk lagstiftning. Vidare är det oroväckande att svensk lagstiftning i allt högre grad EU-anpassas. Ett enhetligt system för bistånd för indrivning är en dålig idé. Verklig effektivitet och ändamålsenlighet för ett lands skattehandräckningspolitik uppnås bäst genom landets specifika avtal med andra länder. Jag avstyrker därför regeringens proposition. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2011/12:15 Genomförande av det nya EU-direktivet om bistånd med indrivning: antar regeringens förslag till lag om bistånd med indrivning av skatter och avgifter inom Europeiska unionen. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:314) om ömsesidig handräckning i skatteärenden. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:484) om dröjsmålsavgift. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:1219) om internationellt tullsamarbete. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet. antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). antar regeringens förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:000). 2011/12:Sk3 av (SD): avslår proposition 2011/12:15 Genomförande av det nya EU-direktivet om bistånd med indrivning.