bet · GZ01KU1 · 2011-11-24 00:00:00 — Till detta kommer enligt motionärerna att ombudsmän () som är ett extraordinärt tillsynsorgan under av år kommit att få en alltmer ansträngd ärendesituation och att JO alltmer kommit att få en roll som ordinärt tillsynsorgan för verksamhetsområden där normal tillsyn inte finns eller är välkänd. Motionärerna framhåller dessutom att det även inom andra områden finns behov av en översyn av tillsynsverksamheten och hänvisar till förslag (SOU 2004:100). Enligt motionärerna skulle ett genomförande av en enhetlig tillsynsorganisation en kvalitativt förbättrad verksamhet och minska belastningen hos JO och JK. Motionärerna betonar att en utökad mer enhetlig tillsynsorganisation inte behöver medföra ökade kostnader för det allmänna även om införandet av en ny organisation dock bedöms i sig övergångsvis medföra ökade kostnader om maximalt . Vid sin behandling av Justitieombudsmännens ämbetsberättelse för tiden (redog. 2010/11:JO1) noterade att JO ämbetsberättelser har uppmärksammat på det faktum att det inom vissa samhällsområden saknas ordinära tillsynsorgan. Det innebär att JO, trots sin ställning som extraordinärt tillsynsorgan, i alltför stor omfattning ägnar sin tillsyn åt sådana ärenden som skulle behandlas bättre i ett annat sammanhang. Detta gäller enligt utskottet verksamheter som dessutom har mycket stor betydelse för många människors personliga och ekonomiska förhållanden, exempelvis inom områdena för kriminalvård och socialförsäkring. Utskottet kunde instämma i JO:s uttalande i den aktuella ämbetsberättelsen om att det är närmast häpnadsväckande att reguljära tillsynsorgan fortfarande saknas på flera områden. Utskottet underströk att det är mycket olyckligt att frånvaron av reguljära tillsynsorgan innebär att JO, som är avsett att vara ett extraordinärt tillsynsorgan, inte kan fullgöra denna uppgift på det sätt som är meningen (bet. 2010/11:KU16). Utskottet konstaterar att JO alltjämt, trots sin ställning som extraordinärt tillsynsorgan, i alltför stor omfattning ägnar sin tillsyn åt sådana ärenden som skulle behandlas bättre i ett annat sammanhang. Utskottet anser att frågan om behovet av att lösa vissa tillsynsfrågor är betydelsefull. Utskottet avser dock att återkomma till frågan i samband med utskottets behandling av JO:s ämbetsberättelse. Något utrymme för att under det kommande budgetåret tilldela medel för en ny form av tillsyn saknas, och utskottet avstyrker bifall till motion 2011/12:K384 yrkande 4 i denna del. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 3:1 och avstyrker därmed två motionsyrkanden med förslag om högre anslagsnivåer. Jämför särskilda yttrandena 1 (MP) och 2 (SD). bildades och är en förvaltningsmyndighet som det är ett samiskt folkvalt organ med val . verksamhet regleras i sametingslagen (1992:1433) och förordningen (2007:1239) med instruktion för . De övergripande målen är enligt sametingslagen att ska verka för en levande samisk kultur och ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. ska bl.a. medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas. beslutar om fördelning av statens bidrag till samisk kultur och samiska organisationer och andra medel som ställs till samernas förfogande. leder det samiska språkarbetet och arbetar med vissa EU-stöd riktade till samiska intressen inom de nya EU-programmen . Därtill har ett informationsuppdrag gentemot allmänheten i att sprida information om det samiska samhället, kulturen och historien. ansvarar för utbetalningar av ersättning för rovdjursrivna renar och handlägger dessutom uppgifter som rör rennäringsadministration, bl.a. renmärkeshantering, underhåll av riksgränsstängsel, cesiumverksamhet som en följd av , prisstöd, företagsregister och markanvändningsredovisning. Anslaget används även för utgifter för bidrag enligt förordningen (2007:1347) om statsbidrag vid vissa studier i samiska. I propositionen anges bl.a. (prop. 2011/12:1 utg.omr. 23 s. 23 och 48) att för mänskliga rättigheter under förhör i gav ett antal rekommendationer som gäller hanteringen av olika frågor som rör samerna. Även FN:s specialrapportör i urfolksfrågor har inkommit med en rapport där ett antal frågeställningar och rekommendationer lyfts upp gällande svensk samepolitik. FN:s synpunkter utgör underlag för regeringens framtida samepolitik. Renskötselkonventionen som är tänkt att bl.a. reglera det gränsöverskridande renbetet mellan och har ännu inte ratificerats av länderna. och har haft synpunkter på förslaget till konvention, och ärendet är under fortsatt beredning i (avsikten är ett ikraftträdande ). Regeringen gav 2009 i uppdrag att göra en översyn av klimatanpassningsåtgärder för rennäringen samt en analys om möjligheterna att teckna avtal om vinterbete utanför renskötselområdet. Uppdraget har redovisats och bereds i . I propositionen anges att regeringens vision bruka utan att förbruka till stor del sammanfaller med arbete med landsbygdsprogrammet och livsmiljöprogram Eallinbiras. driver inom programmet flera åtgärder för företagsutveckling med fokus på hållbarhet och långsiktigt hållbart nyttjande. Eallinbiras tillfördes medel i och med antagandet av propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/2009:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300), där 2011 är slutår för ett antal insatser. Inom landsbygdsprogrammet har ett särskilt genomförandeansvar och ett tematiskt ansvar över samiska närings- och landsbygdsutvecklingsfrågor. För perioden 20072013 är den sammanlagda budgeten . har 67 ansökningar inkommit, varav 37 beviljats. hade av medlen förbrukats. Det övergripande målet för samepolitiken är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Dessutom ska leda det samiska språkarbetet. har genomförandet av regeringens nya minoritetspolitiska arbete intensifierats. Kommuner och landsting inom det samiska förvaltningsområdet har stöttats i sitt arbete och en rad utbildnings- och informationsinsatser har genomförts. Två samiska språkcenter har dessutom etablerats och en uppföljning av efterlevnaden av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk har genomförts. Regeringen fortsätter arbetet med att utveckla samepolitiken genom närmare dialog med . Även en dialog med den parlamentariska kommittén om den framtida samepolitiken som tillsatt, planeras genomföras . Anslagssparandet uppgick till . För budgetåren 2009 och uppgick det till 3 835 000 respektive . beslutade , och att utse nationella förhandlingsdelegationer och därefter inleda förhandlingar om en nordisk samekonvention mellan de tre länderna. Det första förhandlingstillfället hölls . Regeringen föreslår att ramanslag 3:1 fastställs till . Förslaget innebär en ökning med , vilket motsvarar pris- och löneomräkningen. m.fl. (MP) föreslår i motion 2011/12:K384 att ramanslag 3:1 fastställs till , dvs. 7 miljoner högre än regeringens förslag i propositionen (yrkande 4 i denna del). I motionen anförs bl.a. att den samiska kulturen i är hotad och att saknar resurser för dess värnande. Motionärerna framhåller att en utökning av anslaget med bedöms vara tillfyllest enligt myndighetens eget budgetunderlag, vilket även inkluderar en viss höjning av partibidraget och en förstärkning av den samiska biblioteksverksamheten. och (SD) föreslår i motion 2011/12:K394 att ramanslag 3:1 fastställs till , dvs. 5 miljoner högre än regeringens förslag i propositionen (yrkandet i denna del). Utskottet föreslår att anvisar till anslag 3:1 . Därmed avstyrks motionerna 2011/12:K384 (MP) yrkande 4 i denna del och 2011/12:K394 (SD) yrkandet i denna del. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar 6 till ramanslag 4:1 m.m. och avslår tre motionsyrkanden om lägre anslagsbelopp. Vidare föreslår utskottet att avslår åtta motionsyrkanden om , inklusive utrikesförvaltningens, organisation. Jämför särskilda yttrandena 1 (MP), 2 (SD), 3 och 4 (båda V). Anslaget används för förvaltningskostnader. I anslaget ingår Statsrådsberedningen, samtliga departement, Förvaltningsavdelningen, utrikesrepresentationen, kommittéväsendet och andra utredningar samt gemensamma ändamål (hyror, kapitalkostnader m.m.). I propositionen redovisar regeringen verksamhet . , kommittéerna och utlandsmyndigheterna hade vid utgången av 2010 tillsammans 4 471 tjänstgörande, varav var anställda på det s.k. politikeravtalet. Antalet tjänstgörande minskade med 385 , bl.a. till följd av avvecklingen av tillfälliga förstärkningar inför och under ordförandeskap i Europeiska unionens råd. Antalet utlandsstationerade minskade 2010 från 674 till 584. Regeringen redovisar i propositionen även viss resultatinformation för verksamhet. Antalet regeringsärenden uppgick till 7 033 stycken (jämfört med 6 395 ). Mängden diarieförda ärenden minskade från 115 666 till 105 158 . Vidare var antalet interpellations- och frågesvar betydligt lägre under än . Interpellationssvaren minskade från 531 till 436 och frågesvaren minskade från 1 163 till 869. Regeringen anför att det behöver göras anpassningar i utrikesrepresentationen dels på grund av förändringar i omvärlden och i politikens inriktning, dels på grund av kraven på en effektiv användning av resurser. I propositionen anges att Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () har lämnat en rapport om hur utrikesförvaltningen kan utvecklas och att en offentlig utredning har utrett utrikesförvaltningen och lämnat ett slutbetänkande (SOU 2011:21). Betänkandet har remissbehandlats. Av propositionen framgår även att det har öppnats 32 ambassader och 8 karriärkonsulat och att 30 ambassader och 25 karriärkonsulat har stängts (förutsatt att avvecklingen av ambassaderna i , , och avbryts). Anslagssparandet uppgick till . För budgetåren 2009 och uppgick det till 542 810 000 respektive . anger att årsredovisning har upprättats i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. har bedömt att årsredovisning för i allt väsentligt är rättvisande. Regeringen föreslår att ramanslag 4:1 m.m. ska uppgå till 6 . Det är en ökning med jämfört med innevarande budgetår inklusive pris- och löneomräkning. Den främsta anledningen till anslagsökningen är regeringens förslag om att anslaget ska öka till den nivå som föreslogs i budgetpropositionen . m.fl. (MP) föreslår i motion 2011/12:K384 att ramanslag 4:1 m.m. ska uppgå till 6 , dvs. lägre än regeringens förslag (yrkande 4 i denna del). Av motionen framgår bl.a. att anslaget ökat som antalet anställda, antalet regeringsärenden samt antalet utredningar minskat. Motionärerna framhåller även att regeringen inte har kunnat förklara behovet av ett bibehållet anslag som anslagssparandet varit stort. Motionärerna vidhåller därför sitt förslag som fördes fram inför höstbudgeten 2010 och som innebär en besparing om . Motionärerna bedömer att besparingar kan ske utan neddragningar på utlandsmyndigheterna och utan att personal sägs upp. och (SD) föreslår i motion 2011/12:K394 att ramanslag 4:1 m.m. fastställs till 6 , dvs. 300 miljoner lägre än regeringens förslag i propositionen (yrkandet i denna del). I motionen anges att är viktigt för att effektivt och kompetent bistå regeringens uppgift att styra landet men att utgifterna ökade kraftigt i och med EU-ordförandeskapet och därför bör sänkas. m.fl. (V) föreslår i motion 2011/12:K313 att anslaget minskas med jämfört med regeringens förslag (yrkande 1 i denna del). Motionärerna motiverar sitt förslag med att regeringen inte redovisar några skäl till ökningen av anslag. I motion 2011/12:Fö228 yrkande 17 föreslår m.fl. (S) att det inrättas en särskild enhet för informationssäkerhet (s.k. cybersecurity) i . (S) föreslår i motion 2011/12:C369 yrkande 4 att tillkännager för regeringen att det behövs en myndighet och ett departement med huvudansvar för överskuldsättningsproblematiken. I motionen anges att frågan har hög prioritet i ett flertal andra länder och att man i lyckades få i gång olika åtgärder när samhällets resurser samordnades. Enligt motionären skulle en myndighet och ett departement med huvudansvar förbättra arbetet genom att på så vis ge tydlighet i ansvaret. I motion 2011/12:K209 av (FP) föreslås att i flyttas till . Motionären anför bl.a. att det av politiska skäl och med tanke på regimens behandling av det syriska folket skulle vara en viktig politisk signal från att ambassaden flyttas till . (KD) föreslår i motion 2011/12:K245 att man förlägger en ambassad till i . I motionen anges bl.a. att det även på grund av tidigare mycket ansträngda relationer mellan och finns anledning att se över ambassadfördelningen. Motion 2011/12:K250 av (M) innehåller ett yrkande om att tillkännager för regeringen att samarbetet mellan , och bör utökas med avseende på ambassader, representationer, delegationer och konsulat. (KD) föreslår i motion 2011/12:K282 att ska begära att regeringen omlokaliserar från till västra . Motionären anför bl.a. att är det enda landet i världen där en svensk ambassad inte ligger i huvudstaden samt att en tvåstatslösning av den israelisk-palestinska konflikten skulle innebära att skulle vara en huvudstad för bägge staterna, och då skulle en ambassadflytt vara en deklaration i handling från svensk sida. m.fl. (S) begär i motion 2011/12:U315 (yrkande 99) att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 16 representation i världen. I avsnittet framhålls bl.a. vikten av att slå vakt om () möjligheter att såväl behålla som nyrekrytera kompetent personal. Vidare framhåller motionärerna den överenskommelse som slöts mellan regeringen och Socialdemokraterna som innebär att ambassaderna i , , och räddas från nedläggning och att UD i närtid ska stärka sin närvaro på viktiga tillväxtmarknader samt att får ytterligare resurser för att stödja viktiga framtidsbranschers exportsatsningar på ett antal nyckelmarknader. Motionärerna anser även att det kritiserade beslutet att lägga ned generalkonsulatet i utgör ett exempel på regeringens kortsiktiga prioriteringar och att bör ha ett generalkonsulat i . I motion 2011/12:U329 (yrkande 16) av m.fl. (V) föreslås att alla svenska ambassader och biståndskontor ska ha en handläggare som ansvarar för jämställdhetsarbetet. Ärenden om representation i utlandet hör till utgiftsområde 1 och bereds således av . Utskottet har framhållit det som angeläget att utrikesfrågorna i största möjliga utsträckning ges en sammanhållen behandling och att , i den mån det behövs, kommer att ge utrikesutskottet tillfälle att yttra sig vid beredning av budgetfrågor som berör utrikesförvaltningen (bet. 2000/01:KU23). har lämnat ett yttrande, som finns i bilaga 4. tillstyrker regeringens förslag att öka anslag 4:1 m.m. med , exklusive pris- och löneomräkning. Anslagsökningen innebär bl.a. att beslutet att stänga ambassaderna i , , och kan återkallas. Enligt utskottets uppfattning är en väl utrikesförvaltning, både på UD i och på plats ute i världen, en förutsättning för att kunna vidmakthålla relationer som ligger till grund för samarbete på en mängd viktiga områden och för att kunna förstå politiska, ekonomiska och kulturella trender. Utskottet anser, liksom regeringen, att förändringar i omvärlden, liksom kraven på en effektiv användning av resurser, motiverar anpassningar i den svenska utrikesrepresentationen. I utrikesutskottets yttrande framhålls slutbetänkande (SOU 2011:21) och dess över hundra förslag och rekommendationer som spänner över ett brett fält, alltifrån ökat departementsöverskridande samarbete inom vad gäller utrikespolitiska frågor till utveckling av it-system för hantering av konsulära ärenden. I yttrandet noteras att utredaren har föredragit sitt arbete för utskottet. Utredningens förslag har remissbehandlats och bereds av en projektgrupp på som väntas lämna en slutrapport . avser att informera sig om detta beredningsarbete. I yttrandet framhålls även en rapport från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (2011:1) i vilken det bl.a. föreslås att styrning av utrikes- och säkerhetspolitiken bör förbättras. Detta kan enligt rapporten ske genom att regeringen tar fram en verksamhetsberättelse för utrikesförvaltningen där det framgår hur UD använt sina resurser när det gäller verksamhetsinriktning och hur stor del av resurserna som har gått till UD respektive utrikesrepresentationen. Enligt utskottets uppfattning kräver en framgångsrik utrikespolitisk verksamhet långsiktig strategisk inriktning och en flexibel och effektiv förvaltning. Regeringen bör därför enligt utrikesutskottet löpande samråda med om den fortsatta strategiska utvecklingen av utrikesrepresentation. För att uppnå effektivitet i utrikesförvaltningen är det också viktigt att slå vakt om UD:s möjligheter att såväl behålla som rekrytera personal. Utskottet betonar också vikten av att stärker sin närvaro på viktiga tillväxtmarknader och att resurser satsas för att stödja viktiga framtidsbranschers exportsatsningar. Utskottet erinrar med anledning av motionerna att de nordiska och baltiska länderna undertecknade ett samförståndsavtal om postering av diplomater på varandras utlandsmyndigheter. Avtalet ska underlätta för de nordiska och baltiska länderna att upprätthålla en diplomatisk närvaro runt om i världen genom flexibla och kostnadseffektiva lösningar. Utskottet erinrar slutligen om att beslutskompetensen i frågor som rör utrikesförvaltningens organisation och personal samt fördelningen av resurser inom utrikesförvaltningen, t.ex. när det gäller jämställdhetsfrågor, enligt regeringsformen ligger hos regeringen eller hos de myndigheter som lyder under regeringen. Enligt utskottets mening är det mot denna bakgrund inte uppgift att göra tillkännagivanden enligt motionärernas förslag i frågor av denna typ. Utskottet vill i detta sammanhang dock understryka sitt tidigare uttalande (bet. 2010/11:UU1y) om vikten av att frågor om jämställdhet och mångfald genomsyrar hela verksamhet. Därtill anförs det i yttrandet att motionerna 2011/12:U315 (S) yrkande 99, 2011/12:K394 (SD), 2011/12:K250 (M), 2011/12:K209 (FP), 2011/12:U329 (V) yrkande 16, 2011/12:K245 (KD) och 2011/12:K282 (KD) bör avstyrkas av . I yttrandet finns dels en avvikande mening (SD) om att anslag inte bör ökas med 300 miljoner, exklusive pris- och löneomräkning, dels en avvikande mening (V) om att alla ambassader och biståndskontor behöver ha en handläggare som ansvarar för jämställdhetsarbetet. I yttrandet lämnas även ett särskilt yttrande (V) som gäller regeringens planerade och genomförda omläggningar av ambassader och konsulat samt utökningen av anslag med . Utskottet har behandlat motioner om organisering och om frågor som hänger samman med detta. 2010/11:KU1 s. 31) ansåg utskottet alltjämt att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör organisering (jfr bet. 2006/07:KU1 s. 6263). och 2010 har utskottet avstyrkt motioner om utrikesförvaltningens organisation och förändringar inom utrikesrepresentationen på samma grund som utskottet enligt ovan avstyrkt motioner om organisering. Regeringsbeslut om bl.a. indrag av anslagssparandet Av ett regeringsbeslut framgår att regleringsbrev för ändrades med innebörden att villkoret för anslag 4:1 m.m. om att fick disponera allt av positivt överföringsbelopp (anslagssparande) togs bort. Vidare framgår av regeringsbeslutet att nivån på anslagsbehållningen som disponeras 2011 fastställs till (vilket således innebär ett indrag av anslagssparandet på ) och att dras in från anslagsbeloppet för innevarande budgetår. Utskottet anser att regeringens förslag till anslagsnivå är välavvägd och säkerställer förmåga att på lång sikt utgöra ett effektivt och kompetent instrument för regeringen i dess uppgift att styra riket. I sammanhanget noterar utskottet regeringens beslut att dra in huvuddelen av ett växande anslagssparande. betonar i likhet med utrikesutskottet vikten av att stärker sin närvaro på viktiga tillväxtmarknader och att resurser satsas för att stödja viktiga framtidsbranschers exportsatsningar. Som framhålls i en motion från Socialdemokraternas utrikepolitiske talesman m.fl. har en flerpartiöverenskommelse inneburit bl.a. att ambassaderna i , , och räddats från nedläggning och att UD i närtid ska stärka sin närvaro på viktiga tillväxtmarknader samt att får ytterligare resurser för att stödja viktiga framtidsbranschers exportsatsningar på ett antal nyckelmarknader. Enligt innebär regeringens förslag en förstärkning av resurserna för genomförandet av dessa angelägna verksamheter. , som delar utrikesutskottets mening, föreslår således att anvisar 6 till ramanslag 4:1 m.m. . Därmed avstyrks motionerna 2011/12:K384 (MP) yrkande 4 i denna del, 2011/12:K394 (SD) yrkandet i denna del och 2011/12:K313 (V) yrkande 1 i denna del. anser alltjämt att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör organisering. Därmed avstyrks motionerna 2011/12:Fö228 (S) yrkande 17 och 2011/12:C369 (S) yrkande 4. Vad gäller utrikesförvaltningen är utskottet mot bakgrund av bl.a. sitt tidigare ställningstagande och utrikesutskottets synpunkter inte berett att tillstyrka de aktuella motionsyrkandena. Därmed avstyrks motionerna 2011/12:K209 (FP), 2011/12:K245 (KD), 2011/12:K250 (M), 2011/12:K282 (KD), 2011/12:U315 (S) yrkande 99 och 2011/12:U329 (V) yrkande 16. Området Länsstyrelserna, som tidigare benämndes Regional samhällsorganisation, avser den samordnade länsförvaltningen med de 21 länsstyrelserna. Området omfattar anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. Enligt propositionens förslag (avsnitt 8.2) blir utgifterna för området totalt . , 2014 respektive 2015 beräknas utgifterna till 2 412, 2 454 respektive . Prognosen för innevarande budgetår är att utgifterna kommer att uppgå till . Målet för området Länsstyrelserna är att nationella mål ska få genomslag i länen som hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Målet gäller för samtliga län oavsett ansvars- och uppgiftsfördelning mellan stat och kommun.2[ Målet för området Länsstyrelserna överensstämmer helt med målet för det tidigare området Regional samhällsorganisation som beslutades av (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:BoU1, rskr. 2000/01:90).] Indikatorer saknas för att beskriva resultatet inom området Länsstyrelserna. Resultatredovisningen för länsstyrelserna baseras på underlag till den gemensamma myndighetsdialogen som hålls . Grunderna för bedömningarna hämtas från årsredovisningarna. pågår ett arbete med att identifiera och fastställa resultatindikatorer med syftet att ytterligare tydliggöra resultaten av länsstyrelsernas verksamhet. Avsikten är att indikatorerna ska användas för att mäta resultaten av länsstyrelsernas verksamhet . Av propositionen framgår att resultatredovisningen utgår från bl.a. sex av länsstyrelsernas verksamhetsområden enligt länsstyrelseinstruktionen. Områdena har valts utifrån deras storleksmässiga betydelse för länsstyrelsernas totala verksamhet, men också utifrån politiska prioriteringar. Resultatredovisningen för området delas således upp i sex avsnitt: a) samordnings- och sektorsövergripande arbete, b) naturvård och miljöskydd, c) lantbruk och landsbygd, livsmedelskontroll samt djurskydd, d) hållbar samhällsplanering och boende, e) integration och f) jämställdhet. Utöver dessa redovisas även ärendehandläggning och service samt organisation och finansiering (avsnitt 8.4.2). Vad gäller samordnings- och sektorsövergripande arbete framgår av propositionen att flera länsstyrelser har haft ett visst efterarbete efter de organisatoriska förändringar som skedde då bl.a. ansvaret för djurskyddskontrollen tillkom som den sociala tillsynen och körkorts- och trafikfrågorna fördes över till respektive Transportstyrelsen fr.o.m. . Vidare anges i propositionen bl.a. att graden av administrativ samverkan mellan länsstyrelserna fortsätter att öka.