bet · GZ01SfU1 · 2011-12-05 00:00:00 — Hur kunde alla dessa hundratals miljarder hamna någon annanstans och inte i försäkringen? Med genomtänkta manövrer och ett antal politiska beslut har man demonterat den svenska modellen, demonterat den solidariska modellen, solidariteten mellan alla löntagare i , mellan arbetare och tjänstemän.Besluten har lett till att endast en av tio löntagare som mister jobbet får av sin tidigare inkomst - en av tio! Besluten har lett till att man riskerar att bli utan försäkring även när medicinsk expertis inte kan kämpa mot sjukdomen. Också då riskerar man att bli utan försäkring. Sådana beslut har lett till ett antal begränsningar i försäkringarna, och dessa begränsningar, ett dussin sådana, har försämrat försäkringarna. Å andra sidan har det blivit möjligt att flytta pengar till en skatt, till någonting som finansministern själv får disponera, från det löneutrymme som avstods. Det var det som inträffade, herr talman.Det finns ett samband. Alla socialavgifter som finansierar det generella systemet har angripits. Endast en avgift har fredats, och det är den avgift som var och en av oss sparar i en egen pension, pensionsavgiften. Varje löntagare sparar till sin egen pension, och den har fredats. Vi vet vad pensionärerna fått. De har fått högre skatt. I själva avgiftssystemet har man fredat den eftersom den inte är generell utan individanpassad.Herr talman! Frågan är vad man gjort med 255 miljarder . Jag frågade om det gick att spåra de 255 miljarderna som , av de fem åren vid makten, tagit vägen någon annanstans. De gick inte att spåra. Jag frågade finansministern här i kammaren. Han iklädde sig rollen av ekonom och vägrade att svara vart miljarderna hade tagit vägen.Den ekonomiska krisen sprider sig som en epidemi över . Risken finns att den knackar på dörren hos ett exportland som . Krisen drabbar länder dit vi exporterar, och därmed kan den också komma till oss. I så fall är nedskärningarna ett faktum.Frågan är vilka grupper som kommer att drabbas mest. Det finns ett antal grupper som nätt och jämt klarar sig, nämligen sjukskrivna och arbetslösa. löntagare hade avstått löneutrymme för att garantera trygghet. Med de försvunna hundratals miljarderna är det de grupperna som drabbas först om krisen kommer till Sverige.Det är en besk sanning. Det skulle kanske ha varit annorlunda om Alliansen ville lyssna på oss och bestämma sig för att rösta på reservationerna 1, 3, 8 och 14 som jag nu yrkar bifall till. Vi ska gå över till att prata om pensioner utifrån de aktuella sjukförsäkringsfrågorna.Vi lever ett allt längre och friskare liv. Många pensionärer lever ett gott liv och man vill som pensionär förverkliga sina drömmar. Vi socialdemokrater vill att alla ska kunna se fram mot ett givande och tryggt liv som pensionär. Vi ska ha ett starkt gemensamt pensionssystem. Alla ska kunna lita på pensionssystemet och att det ska ge en trygg inkomst även på ålderns höst.Pensionssystemet har en stabil politisk förankring. Det är värdefullt för . Det har vi sett inte minst i den tid vi lever . Pensionssystemet är ekonomiskt robust, men studier visar på låga statliga pensionsnivåer för breda grupper av löntagare. Det påverkar naturligtvis förtroendet för det gemensamma systemet.Pensionssystemet står därför inför stora utmaningar . Den demografiska utvecklingen innebär att de som förvärvsarbetar måste försörja allt fler. Med en hög långtidsarbetslöshet försämras förutsättningarna att långsiktigt finansiera pensionerna. Vi får därtill en växande grupp medborgare som riskerar att få mycket låga pensioner till följd av att de utförsäkrats eller ställts utanför arbetsmarknaden . De kraftiga försämringar som genomförts i sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen kommer att påverka pensionen för många av de här personerna, men det kommer att visa sig först om 30-40 år.För att långsiktigt stärka pensionssystemets hållbarhet och trygga bra pensioner för breda yrkesgrupper är det viktigt att sysselsättningen ökar och att åtgärder vidtas för att möjliggöra för många löntagare att arbeta längre. Arbetslivet måste vara utformat så att människor faktiskt orkar arbeta tills de blir . Det krävs ökade resurser i form av kontroller, forskning, rehabilitering och utveckling av arbetsmiljöarbetet. Men det krävs också förbättrade insatser för rehabilitering och omställning för att förhindra att man slås ut. Det är alldeles för lite diskussion om arbetslivets villkor och arbetet ute på arbetsplatserna när det gäller sjukförsäkringen. Pensionsgruppen, som består av ledamöter från de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen har till uppgift att kontinuerligt följa utvecklingen när det gäller pensionssystemet. Vi har tillsatt en utredning som ska se över de pensionsrelaterade åldrarna och möjligheten till ett längre arbetsliv. Det är viktigt för att det ska hålla framöver.Det behövs en grundligare analys av effekten av förändringen av åldrar för att få pensionssystemet att hålla. Jag har påtalat att det är viktigt med en dialog med arbetsmarknadens parter och att den ska genomföras inom ramen för den breda pensionsöverenskommelsen över blockgränserna. Det kommer att ha stor betydelse . Syftet bör vara att trygga goda pensioner och slå vakt om ålderspensionssystemets långsiktiga ekonomiska stabilitet.Dagens höga arbetslöshet är ett mycket starkt hot mot vårt pensionssystem och våra pensioner. Vårt pensionssystem byggdes med helt andra förutsättningar än den massarbetslöshet som vi har . Det kommer att påverka dagens pensioner men det kommer att slå igenom kraftigt för dem som drabbas av arbetslöshet den dagen det är dags för dem att ta ut sin ålderspension. De kommer att få en låg ålderspension men de kommer också att gå miste om de kollektivavtalsbaserade tjänstepensionerna.Herr talman! Pensionärer ska inte beskattas hårdare än löntagare. En väl fungerande arbetslinje kräver att det ska löna sig både att arbeta och att ha arbetat. Den borgerliga regeringen har medvetet skapat och behållit en skatteklyfta mellan lön och pension. Vi vill successivt sluta denna klyfta genom att höja grundavdraget för pensionärer. I det socialdemokratiska budgetalternativet tar vi ett första viktigt steg i den riktningen. Den föreslagna förändringen innebär en skattesänkning på för inkomster . Pension är inget annat än uppskjuten lön, och det finns ingen rättvisa i att pensionärer ska beskattas högre än löntagare.Mina frågor till de borgerliga debattörerna blir därför: Kommer ni att behålla skatteklyftan mellan lön och pension även ? Om ni tänker göra det hur stor tycker ni att skillnaden ska vara?Det faktum att kvinnor generellt sett har lägre lön än män påverkar också pensionen. En övervägande del av gruppen med garantipension är kvinnor. Kvinnorna har haft lägre inkomster än män. Det är kvinnor som har förvärvsarbetat minst och arbetat mest deltid. Dessutom utför de ett obetalt hemarbete. För att komma till rätta med det måste jämställdheten öka både i hemmet och i arbetslivet. Kvinnor drabbas särskilt hårt nu när sjukförsäkringen inte riktigt fungerar som . Rehabilitering tillbaka till arbete är bristfällig för många kvinnor. Vi ser även där en skillnad mellan män och kvinnor. Många lever på försörjningsstöd trots att de är sjuka och borde få tillgång till sjukförsäkringen. Vi hör vittnesmål om att kvinnor tvingas ta ut pension för att kunna försörja sig. Risken är stor för en återverkning på pensionens storlek för dessa kvinnor. Det är en grupp som vi måste följa.Herr talman! För de sämst ställda pensionärerna är bostadstillägget ett viktigt tillskott till ekonomin. Redan inför valet föreslog vi att bostadstillägget skulle höjas, och vi välkomnar att regeringen nu följer vårt förslag. kan vi konstatera att regeringens åtgärder inte på något sätt kompenserar den klyfta i beskattning som regeringen skapat.Det är viktigt att den som har rätt till bostadstillägg nås av information om möjlighet att ansöka. Det är angeläget att fortsätter arbetet med informationsinsatser till gruppen som är berättigad till bostadstillägg.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 18. Den handlar om det jag har pratat om, vikten av att analysera vad en arbetslöshet på kommer att ha för betydelse för pensionssystemet. Det förvånar mig att majoriteten i utskottet avslår en sådan framställan. Detta handlar om pension, eller ekonomisk trygghet vid ålderdom, som utgiftsområdet i budgeten egentligen heter. Men det handlar också om ett perspektiv och en syn på hur man vill att de ekonomiska möjligheterna ska se ut när man går i pension. Vi gröna presenterade i vårt budgetalternativ en sänkt skatt för pensionärer, någonting som minskar klyftan mellan de med pension och de som arbetar. För oss gröna är det en viktig princip att pension och inkomst ska beskattas lika. För är budgetöverskott och varsamhet med statens finanser inte målet med politiken. Men det är ett viktigt verktyg för att skapa ett hållbart samhälle med mindre klyftor och god miljö, ett samhälle där vi med gott samvete kan lämna över till kommande generationer utan att vältra över kostnader.Men för att nå ett långsiktigt hållbart samhälle räcker det inte med det ekonomiska perspektivet. Både det ekologiska, det sociala och det ekonomiska måste finnas med, och de måste hänga ihop om vi ska nå en verklig hållbarhet. För pensionssystemets del handlar det bland annat om hur man placerar pengarna så att de kan bidra till en ekologiskt hållbar utveckling och inte till att pumpa upp mer olja som förstör klimatet och så att de pengar som finns i systemet också bidrar till en utveckling i samhället som totalt sett är positiv, och för den delen så att de sociala och ekonomiska aspekterna i systemet gör att tilliten till pensionssystemet fungerar och att den som betalar in till systemet också kan få ut det som man kan förvänta sig . Sedan är pensionärer inte en heterogen grupp, även om vi ofta i debatten klumpar ihop pensionärerna och talar som om alla individer hade samma förutsättningar bara för att de är pensionärer. Men det är stor skillnad mellan den 89-åriga kvinnan som har jobbat deltid, den 71-åriga direktören och den 66-åriga före detta sjukpensionären. De har olika förutsättningar. Den flexibilitet som finns i systemet, att man kan ta ut pension tidigare, är inte så stor. Man skulle kunna tänka sig att man skulle kunna ta vara på människors förmåga mer genom att öka flexibiliteten och kunna ta vara på den erfarenhet och kunskap som olika individer har. De skulle kunna bidra med sin förmåga genom att successivt trappa ned och sedan lämna över till nästa generation. Att lära upp skulle kunna vara enklare om man kunde gå ned på deltid. Därmed skulle den kunskap som äldre har värdesättas. Men pensionernas utveckling hänger inte bara på det statliga pensionssystemet eller på det som debatten i medierna ofta handlar om, nämligen de 2 ½ procent som man kan placera och välja olika fonder för. Lika betydelsefullt är det om man har ett kollektivavtal och en tjänstepension men också hur avgifterna för att förvalta pengarna tas ut. Som jag sade tidigare: Hur fungerar detta pensionssystem? Det var intressant att tog upp de stora problem som finns i systemet, framför allt ur jämställdhetssynpunkt. Kvinnornas lägre löner innebär också att de får en sämre pension. Sjukskrivna och arbetslösa som har fått betala en högre skatt när de inte har haft någon löneinkomst tackas i princip för det genom att få en lägre pension eftersom man räknar varje krona in i pensionssystemet. har vi levt med detta pensionssystem . Men det är kanske dags att lite tydligare se över hur effekterna av det har slagit . Vad innebär detta pensionssystem utifrån ett hållbarhetsperspektiv, både socialt och ekonomiskt? Man har i debatten ofta lyft fram de ekonomiska aspekterna. Men vad innebär pensionssystemet utifrån ett socialt perspektiv ?Miljöpartiet vill se ett pensionssystem som är både socialt och ekonomiskt hållbart men som ger en flexibilitet att ta vara på den kunskap som finns. Jag börjar med att yrka bifall till reservation 17. Det är de äldre som har lagt grunden för det samhälle som vi tar för givet. De allra flesta är bortgångna, men det är många som rör sig omkring oss . Det är fäder, mödrar, farmödrar, morfäder och så vidare. En del saknar till och med släktingar och anhöriga. Samhället tenderar att alltför sällan se dessa människor och att inte se dem tillräckligt. Det är min mening att vi ofta inte visar de äldre den respekt som de förtjänar. I många fall sker det genom en undermålig äldrevård där äldre inte får äta varm mat eller kanske får köttbullarna ransonerade . De får liggsår för att ingen har tid att hjälpa dem till en meningsfull aktivitet. I enstaka fall har vi hört om äldre som har fått tillbringa nätter på golvet på grund av bristande tillsyn. Vi föreslår en rad reformer. Jag ska tillstå att alla inte hamnar under samma utgiftsområden. Vi föreslår en matreform som är riktad till äldreboenden. Vi föreslår också ett ökat antal trygghetsboenden, parboendegaranti och stärkt anhörigstöd.Det är också min uppfattning att många pensionärer har det alltför knapert ställt ekonomiskt. Men det är långt ifrån alla, ska jag säga. Det finns många pensionärer som har det mycket bra, men det är stora klyftor inom gruppen pensionärer. De som har det sämst ställt får nöja sig med en garantipension på före skatt. har avsatt för att ge pensionärerna en ökad disponibel inkomst. Det är vår enskilt största satsning i budgeten. Vi har huvudsakligen möjliggjort den genom en behovs- och förmågeprövad invandringspolitik. Vi har tyvärr också under framför allt sett en oroande trend med en ökad grov brottslighet riktad mot äldre. Vi har även avsatt medel för insatser för att motverka dessa brott. En stor andel av pensionärer har det så pass dåligt ställt att de är berättigade till bostadstillägg. Men det är ett par hundra tusen som trots att de är berättigade till bostadstillägg inte söker det. Många känner inte till det, och många upplever nog också att det på något sätt är tabubelagt att ansöka om ett bidrag. De vill inte ligga samhället till last. Därför är det viktigt att vi genomför ytterligare informationsinsatser så att fler äldre faktiskt också kan söka och ta del av det bostadstillägg som de är berättigade till. är vi gamla. Vi får hoppas att de som då är i den ålder som vi är i nu behandlar oss bättre än vad vi gör med de äldre . Din pensionsångest bygger deras vinst. Det är rubriken på en artikel i nättidningen . Reportrarna beskriver sedan hur förmedlare tjänar pengar på företag och kunder, företag med anställda som med svårtydda avgifter på pensionssparandet behöver hjälp i pensionsdjungeln. Självklart är det de anställda som mjölkas på pengar. Artikeln beskriver också hur den nya produkten fond-i-fonder har blivit branschens nya och stora kassako. Uppfinningsrikedomen är stor när det gäller att tjäna pengar på människors okunskap eller ointresse av att vara sin egen börs- och aktiemäklare för att få en rimlig pension.Men den som har arbetat hårt i krävande jobb - som slitit ut kroppen i byggsvängen, lyft gamla och sjuka eller kanske jobbat i psykiskt tuffa arbeten inom vården - har kanske inte tänkt sig att jobba med fonder, aktier och fondmäklare och fond-i-fonder. Det har inte så många andra heller, får man tro, eftersom det är mäklarna som gör jobbet och tjänar pengarna på våra kommande pensioner som vi inte riktigt förstår. För dem som varit sjuka i långa perioder och för dem som stannat hemma med ungarna när de var små och är pensionärer: För de kvinnorna gäller det att fortsätta att överleva på små marginaler - att suga på ramarna. Många har kanske haft ett arbete på deltid, men någon större inkomst och så många pensionspoäng blev det inte heller.De har det tufft . En garantipension är inte mycket att hänga i granen, och kostnaderna för läkemedel, mat och hyra måste ju betalas.Vänsterpartiet vill se ett pensionssystem som utjämnar skillnaderna mellan dem som varit arbetslösa, fött barn, haft otrygga visstidsanställningar och varit sjuka och andra som har haft bättre förutsättningar i livet. Det kan inte vara allt sämre ersättningar i trygghetssystemen, som a-kassa, och sämre sjukersättningar som ska ligga till grund för pensionens storlek för dessa grupper.Herr talman! Vi har alla blivit handlare på börsen. Men några av oss vägrar och hoppas att vi ska klara oss i alla fall. Men vi som inte byter fonder - ja, vi straffas nu och blir placerade i en högriskfond. Det har vi verkligen inte bett om. Andra - de som har pengar - tar privata pensionsförsäkringar. De som har allra mest pengar får pensionsförsäkringar och bonusar för miljoner - många miljoner - av företag de jobbar för. Eller kanske det är företagen som jobbar åt dem - åt vd:ar och gd:ar som aldrig blir mätta på bonusar och miljoner.För många andra ser det verkligen inte lika muntert ut.De ekonomiska riskerna i det nya pensionssystemet, som egentligen inte är så nytt längre, har överförts från staten till de enskilda pensionärerna. Ett sådant pensionssystem, herr talman, måste förändras i grunden. Staten och samhället måste ta de ekonomiska riskerna, inte de enskilda pensionärerna. Den automatiska bromsen som dras åt eftersom pensionssystemet är underfinansierat och börsen faller och som därmed sänker pensionerna måste bort.Pensionärerna har fått bära en tung börda till följd av de nedskärningar som gjordes i den generella välfärden . Många pensionärer, framför allt kvinnor, har svårt att få pengarna att räcka till och känner sig besvikna över att inte värderas högre i arbetslivet.Även många unga tror att de kommer att få svårt att klara sig på sin pension . Förhoppningarna ställs till börsen om en pension som går att leva på, som våra pensionspengar används för att öka den riskfyllda spekulationen, vilket i sin tur ökar otryggheten.Som man kanske kan förstå är mycket kritiskt till det nuvarande pensionssystemet. För att hindra att klyftorna djupnar och för att samhället ska kunna garantera de äldres trygghet och omsorg krävs ett nytt, rättvist system som omfördelar samhällets resurser. När pensionärernas villkor försämras måste någon kunna ställas till svars. Vi vill riva upp pensionsreformen och införa ett nytt pensionssystem.Herr talman! Bärande princip i det pensionssystem som infördes är den så kallade livsinkomstprincipen. Den sägs ge bra möjligheter för enskilda att påverka storleken på pensionen genom ökade förvärvsinkomster. Men det är väldigt missvisande, med tanke på att alla tillgängliga fakta visar att män och kvinnor inte har samma möjligheter att öka förvärvsinkomsterna under sin sammanlagda livsinkomsttid. menar att det nuvarande pensionssystemet i sin konstruktion diskriminerar kvinnor som grupp och skapar ökade klyftor mellan pensionärer.De stora förlorarna i det nuvarande pensionssystemet är LO-arbetare och kvinnor som grupp. Den som tvingas till arbetslöshet eller sjukskrivning under delar av sitt yrkesliv drabbas hårt i det nuvarande systemet direkt genom sänkt pension. Vi vet att arbetslöshet och sjukskrivning är vanligare bland LO-kollektivets medlemmar än i andra grupper. Systemets syfte påstås vara att motivera arbetstagare att skaffa sig högre pension genom att jobba längre. Men stora grupper som har arbeten som sliter både på kroppen och själen till låga löner och ofta dubbelarbete orkar sällan arbeta ens till . Det gör att möjligheten för en metallarbetare eller en undersköterska att höja pensionen genom ytterligare år av förvärvsarbete förblir väldigt teoretisk och systemet därmed cyniskt.Men de förvaltande kapitalinstituten har tjänat miljarder, och fortsätter tydligen att tjäna miljarder. Förvaltningen av premiepensionen kostar mer än dubbelt så mycket som betalas ut. Man kan säga att våra farhågor , när detta klubbades igenom, dess värre har besannats.Avslutningsvis, herr talman, menar vi att pensionssystemet måste bli stabilt och förutsägbart för dagens och kommande pensionärer - inte för systemet i sig. Pensionerna bör följa löntagarnas löneutveckling i stället för börsutvecklingen. Pensionssystemet ska garantera att de som har tunga och slitsamma arbeten får en anständig pension och att kvinnor inte missgynnas.Vi menar att utvärderingen ska vara öppen för alla partier och ske i dialog med både pensionärsorganisationerna och de fackliga organisationerna.Herr talman! Vi tror inte på nya fiffiga fond-i-fonder eller andra system som urholkar de pengar som avsatts till pensioner och som bara gör mäklarna rika. Det är dags att utreda vårt framtida pensionssystem genom en verkligt parlamentarisk utredning.Jag yrkar därför bifall till reservation 19. Timmen börjar bli sen, och vi har debatterat . Men jag kunde inte låta bli när jag fick möjlighet att debattera med från om de här frågorna.Du säger att pensionssystemet i grunden är väldigt orättvist, och du lägger i ditt anförande stor vikt vid de fonder som finns. Jag tycker att det ger en felaktig bild av vårt pensionssystem.Den stora delen i vårt pensionssystem är den allmänna delen, som är av pensionen. PPM, som du pratar mycket om, är 2 ½ procent. Det sker en stor omfördelning mellan generationer - det är där vårt pensionssystem i grunden är stort och starkt. Omfördelningen ligger i att de pengar som du och jag betalar in går direkt till våra föräldrar, om de är i livet. Så ser det ut i grunden.Jag vill försvara den konstruktion vi har valt. Den innebär att den del som vi sparar på eget konto, PPM, premiepensionen, är 2 ½, medan sparandet på tjänstepensionssidan är och mer. Det är för mig kanske en mycket större utmaning på sikt.Du säger att pensionssystemet i grunden är väldigt orättvist. Jag har i flera exempel kunnat peka på att det är fördelaktigt för kvinnor på flera olika punkter i förhållande till de gamla systemen. Jag skulle gärna vilja att du förklarar för mig: Vad är det i pensionssystemet som är så orättvist och som du i grunden vill ändra? Jag kan inte riktigt säga vad det är i grunden som jag vill förändra. Vi i säger att vi vill ha ett pensionssystem som utjämnar de skillnader som kan finnas genom att några av oss blir sjuka, några stannar hemma med barnen och andra inte kan arbeta fram till pensionen, tills man är 65, 67 eller vad vi kommer överens om blir vår faktiska pensionsålder.Vi har sett utredningar som har gjorts. LO är grymt kritisk till pensionsreformen. Det finns saker som man tycker, precis som vi, inte gynnar kvinnor, lågavlönade och dem som har varit borta länge från arbetsmarknaden. Pensionärsorganisationerna, de fem som finns representerade i hela landet, är också väldigt bekymrade och tycker inte att man får ut det man vill ha av pensionssystemet.Vi tycker också att pensionerna beskattas på ett helt felaktigt sätt. Vi vill ha en lika beskattning, att alla betalar lika skatt oberoende av vad man tjänar.Jag kan inte säga att vi skulle ändra exakt på det ena eller andra sättet om vi fick bestämma, och även om är mycket insatt i pensionssystemet tror jag inte att han heller skulle kunna göra det.Det är lite lustigt när man läser på , som jag relaterade till förut. Där säger de att inte ens pensionsproffsen har full koll. Det skriver jag under på, för jag tror att inte ens pensionsproffsen har full koll.Men jag tycker att vi borde se till att alla som finns representerade i är med och utvärderar. Det känns som om pensionsgruppen ska vårda systemet. Då vill man inte riktigt se om det finns något som kanske borde förändras i systemet. På en punkt är och jag väldigt överens. Det gäller beskattningen av pensionerna.Sedan nämner du två andra delar, som möjligheten att få en bra pension när man har fött barn. Jag tycker faktiskt att vårt system är fördelaktigt bra, när man får beräkna sin pensionsinkomst på tre olika sätt även när man är hemma med barn. Det är en klar fördel i förhållande till tidigare system. Man har faktiskt förbättrat ordentligt.När det gäller sjuka finns det i grunden, som du vet, en antagandeinkomst även för de grupperna.