bet · GZ01UU2 · 2011-12-05 00:00:00 — FBA:s uppgift som central myndighet för att stärka den svenska och internationella förmågan inom området konflikt- och krishantering med särskild inriktning på fredsinsatser motiverar enligt utskottet den medelstilldelning som föreslås i budgetpropositionen under anslag 1:4 . I budgetpropositionen föreslås det inom utgiftsområde 7 att ett oförändrat anslag om ska anvisas till internationella utvecklingssamarbete (anslag 1:5). Från har utskottet mottagit en skrivelse om resultat av myndighetens internationella utvecklingssamarbete (daterad , dnr 10-2011-1029). I skrivelsen redovisar bl.a. hur samarbetsprojekt initieras samt vilka förutsättningar som ska gälla för att myndigheten ska gå in ett samarbete. Där beskrivs också verksamheten närmare vad gäller bl.a. innehåll, genomförare, utvärdering och metodutveckling. Skrivelsen innehåller även en redogörelse för pågående samarbete med Afrosai-E, den regionala organisationen för revisionsmyndigheterna i 23 engelsk- och portugisisktalande länder i och med Bosnien och , , , , , och . För de olika samarbetsprojekten belyser övergripande projektmål, innehållet i samarbetet och faktorer som kan påverka eller har påverkat samarbetet. Uppgifter om tre länder där utvecklingssamarbetet avslutats finns också i skrivelsen. Utskottet har tagit del av redogörelse och konstaterar att myndighetens internationella utvecklingssamarbete utgör en viktig del av internationella utvecklingssamarbete. Målet för verksamheten är att inom ramen för svensk biståndspolitik stärka de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva offentlig revision, stärka parlamentens kontrollmakt och bidra till uppbyggnaden av god förvaltning och korruptionsbekämpning i utvecklingsländer. Huvudinriktningen bör vara långsiktigt institutionellt samarbete. Utvecklingssamarbetet initieras, planeras och genomförs i direkt samverkan med samarbetslandets nationella revisionsmyndighet. I skrivelse konstateras det att en ändring infördes i 22 § lagen (2002:1023) med instruktion för . Genom ändringen regleras att bedömningen av om inriktningen av internationella utvecklingssamarbete är i linje med svenska prioriteringar ska göras efter samråd med Sida. Ett första sådant samråd är inplanerat . hade och Sida en överenskommelse om regelbundna halvårsvisa samråd. Utskottet tillstyrker förslaget i budgetpropositionen om anslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete. internationellt utvecklingssamarbete, Sadev, har en central roll i arbetet med att utveckla styrningen av utvecklingssamarbetet genom myndighetens utvärderingar av samarbetets resultat och effektiviteten i användningen av biståndsmedel. Utskottet anser att regeringens förslag om anslag 1:6 internationellt utvecklingssamarbete är väl avvägt och tillstyrker detta. Anslag 2:1 Reformsamarbete i används främst för reformstöd till länderna i , på västra och i . Medel från anslaget disponeras av , Sida, , och . Utskottet ställer sig bakom förslaget i budgetpropositionen om storleken på anslag 2:1. Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringens respektive förslag om ramanslag för utgiftsområde 7 för (prop.yrk. 8 respektive 10) är väl avvägda. Utskottet tillstyrker förslagen och avstyrker därmed samtliga motionsvis framlagda förslag om förändringar av den anslagstilldelning som redovisas i budgetpropositionen. Utskottet övergår nu till att behandla förslagen i budgetpropositionen om bemyndiganden inom utgiftsområde 7. Regeringen föreslår i budgetpropositionen ett bemyndigande om att besluta om kapitaltillskott om till . Som framgått ovan har motionsförslag lagts fram om att förslaget ska avslås av . Utskottet har i ett särskilt avsnitt ovan behandlat uppgifter om styrning, kontroll och inriktning vad gäller . Ekonomisk tillväxt spelar en central roll för fattigdomsminskning. Det statligt helägda bolaget är en viktig aktör i arbetet för ekonomisk tillväxt och förbättrade levnadsvillkor för fattiga människor i utvecklingsländerna. Utskottet välkomnar att regeringen i budgetpropositionen redovisar en rad uppgifter om hur verksamhet har utvecklats och gör en bedömning av kapitalbehovet . Av budgetpropositionen framgår att bolaget sedan starten medverkat till framväxten av bärkraftiga små och medelstora företag i över 60 länder. Verksamheten har bidragit till sysselsättning, utveckling av lokala marknader, teknik- och kunskapsöverföring, förädling av råvaror och ökade skatteintäkter i företagets verksamhetsländer. Detta bidrar i sin tur till förbättrade levnadsvillkor och självförsörjning för fattiga människor samt ett livskraftigt inhemskt näringsliv som leder till minskat biståndsberoende. Det är enligt utskottet positivt att har förstärkt inriktningen på de fattigaste länderna, vilket lett till att företagets investeringsportfölj till avser sådana länder. Även inriktningen på länder i har ökat, och består företagets investeringsportfölj till av företag belägna där. En växande andel av investeringarna sker i postkonfliktländer, såsom och . Utskottet delar regeringens uppfattning att det är i de nämnda typerna av länder som mervärde är som störst. Där kan svårigheterna vara som störst att få tillgång till privat investeringskapital på grund av politiska risker, en outvecklad infrastruktur eller en svag inhemsk kapitalmarknad. Bolagets verksamhet bör bättre tas till vara i utvecklingssamarbetet för att främja ekonomisk tillväxt i de fattigaste länderna. Dess förutsättningar att göra affärsmässiga investeringar i särskilt utsatta områden men med potentiellt stora utvecklingseffekter bör förstärkas. Regeringen förespråkar enligt budgetpropositionen ett treårigt kapitaltillskott till om . Som framgått ovan anser regeringen att bolaget bör tillföras ett kapitaltillskott om . Det är enligt utskottet angeläget att bidrag till politik för global utveckling och till utvecklingssamarbetets mål kan stärkas ytterligare. En ökning av investeringstakten kan endast ske genom att det egna kapitalet förstärks. Utskottet föreslår att bifaller förslaget om kapitaltillskott till (prop.yrk. 6) och avvisar motionsförslagen om att kapitaltillskottet inte ska beviljas. Inga motioner har lagts fram när det gäller övriga förslag i budgetpropositionen om bemyndiganden, som utskottet tar ställning till nedan. Regeringen föreslår i budgetpropositionen ett bemyndigande att för ramanslag 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20132028. Förslaget tillstyrks av utskottet (prop.yrk. I budgetpropositionen finns en översikt över gjorda och förväntade ekonomiska åtaganden under anslaget. beräknas nya åtaganden uppgå till totalt . För den del av anslaget som beslutar om beräknas nya förpliktelser ingås 2012 till ett belopp om ca som främst avser påfyllnad i Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) och bidrag till den årliga lokalhyran för för demokrati och fria val (). För den del av anslag 1:1 som Sida disponerar beräknas nya förpliktelser ingås 2012 till ett belopp om . Åtagandena består av insatser som löper och berör myndighetens samtliga verksamheter. Utfallet kan bl.a. komma att påverkas av att avtal sluts senare än beräknat samt av att det i mottagarländerna inträffar oförutsedda händelser som inverkar på planerade beslut om projekt och program. Förändringar kan även inträffa på grund av att utbetalningar av redan beslutade insatser förskjuts över tiden. För den del av anslag 1:1 som disponerar beräknas nya förpliktelser ingås 2012 till ett belopp om ca . Åtagandena består framför allt av fleråriga stipendier. Utskottet tillstyrker förslaget i budgetpropositionen om att bemyndiga regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier för biståndsverksamhet som uppgår till ett belopp av högst (prop.yrk. Garantierna är enligt utskottet ett viktigt biståndspolitiskt instrument. Garantiåtagandet, som avser Sidas garantigivning under anslag 1:1, innefattar såväl äldre system för biståndsgarantier och fristående garantier som garantier enligt det system för finansiering av utvecklingslån och garantier som infördes . Utskottet ställer sig också bakom förslaget i budgetpropositionen om att för anslag 1:1 ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier intill ett belopp av , som avser garantier för de lån som Europeiska Investeringsbanken lämnar inom ramen för IV Bis och (prop.yrk. Det i euro angivna beloppet motsvarar ca . I budgetpropositionen föreslås det att bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier för Nordiska investeringsbankens (NIB) miljöinvesteringslån intill ett belopp av , vilket motsvarar ca . Utskottet ställer sig bakom förslaget (prop.yrk. Av budgetpropositionen framgår att eventuella infrianden av garantiåtaganden finansieras av garantireserv. Regeringen föreslår i budgetpropositionen ett bemyndigande att för ramanslag 2:1 Reformsamarbete i besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20132018. Av budgetpropositionen framgår att bemyndiganderamen främst avser Sida och åtaganden av långsiktig karaktär inom myndighetens alla verksamheter. Utskottet tillstyrker propositionsyrkandet (prop.yrk. Utskottet ställer sig också bakom förslag om att för ramanslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ska medges att ingå avtal om samarbetsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20132015 (prop.yrk. Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringens förslag om biståndsram, anslag, godkännanden och bemyndiganden inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för är väl avvägda, och de tillstyrks av utskottet (prop.yrk. Också förslag är väl avvägda och tillstyrks av utskottet (prop.yrk. 9 och 10). Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2011/12:U5 (MP) yrkande 6, 2011/12:U204 (V) yrkandena 14 och 15, 2011/12:U207 (V) yrkandena 2, 4, 7 och 8, 2011/12:U214 (FP) yrkande 2, 2011/12:U223 (FP) yrkande 1, 2011/12:U248 (MP) yrkandena 1 och 5, 2011/12:U286 (KD), 2011/12:U295 (S) yrkande 1, 2011/12:U306 (V) yrkandena 1 och 2, 2011/12:U313 (S) yrkande 7, 2011/12:U315 (S) yrkandena 2, 4, 5, 7 delvis, 810, 12, 13 och 63, 2011/12:U322 (MP) yrkandena 24, 6 och 7, 2011/12:U328 (S) yrkandena 13, 2011/12:U329 (V) yrkandena 17, 9, 10, 13, 14, 18, 19, 21 och 22, 2011/12:U337 (SD), 2011/12:U338 (SD), 2011/12:Sk206 (V) yrkandena 4 och 5, 2011/12:Fö214 (MP) yrkande 4, 2011/12:Sf352 (SD) yrkande 23 och 2011/12:MJ407 (V) yrkande 19. Internationella överenskommelser om vad som avses med bistånd Socialdemokraterna kritiserar i kommittémotion 2011/12:U315 (S) yrkande 7 delvis regeringens metod för avräkning från biståndsramen till skuldavskrivningar, även om denna är tillåten enligt Dacs regelverk. Skulderna ska avräknas krona för faktisk krona och ska enkelt kunna utläsas i redovisningen, vilket inte är fallet . Dacreglerna bör enligt partiet ändras så att uppskrivna avräkningar av skulder inte ska kunna räknas som bistånd. anser enligt kommittémotion 2011/12:U329 (V) yrkande 8 att ska verka för avskaffande av de delar av Dacs regelverk som tillåter att flyktingmottagande och skuldavskrivningar finansieras med bistånd. Partiet föreslår i yrkande 20 att i Dac ska arbeta för att åtaganden enligt Kyotoprotokollet inte får räknas som utvecklingssamarbete. följer det regelverk om vad som räknas som bistånd som tas fram av Dac (). Regelverket om vad som får räknas som bistånd (Official Development Aid, ) slås fast genom enhälliga beslut. Huvudsyftet med är att bidra till ekonomisk utveckling och välfärd. I motionerna föreslås det att ska agera för ändringar av Dacs regler vad gäller skuldavskrivningar. Utskottet konstaterar att inte driver något förslag om ändrad definition av Dacs statistiska riktlinjer vad gäller skuldavskrivning. Inte heller verkar för avskaffande av den del av Dacs regelverk som medger att vissa kostnader för flyktingmottagande kan räknas som bistånd. Inom Dac pågår emellertid en diskussion om ökad öppenhet i fråga om beräkningar och redovisning av kostnader för flyktingmottagande. agerar i detta sammanhang för större transparens. Utskottet har ovan i avsnittet Styrning, kontroll och öppenhet belyst frågor om transparens i redovisning av biståndet. I ett motionsförslag understryks det att medel för klimatbistånd inte ska få användas för åtaganden enligt Kyotoprotokollet. Utskottet konstaterar att mekanismen för en ren utveckling (Clean Development Mechanism) och CDM-projekt som kommer till stånd i utvecklingsländerna bidrar till kapacitetshöjning och tekniköverföring. CDM-projekt finansieras inte med bistånd. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:U315 (S) yrkande 7 delvis och 2011/12:U329 (V) yrkandena 8 och 20. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns motionsvis framförda förslag som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som fastslagits av med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med den av utrikesutskottet fastställda promemorian Förenklad motionsbehandling under återstoden av mandatperioden. Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som anges nedan inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionerna 2011/12:U215 (S), 2011/12:U223 (FP) yrkande 2, 4 och 6, 2011/12:U228 (FP), 2011/12:U231 (KD), 2011/12:U232 (MP) yrkande 2, 2011/12:U250 (KD), 2011/12:U252 (KD), 2011/12:U253 (KD), 2011/12:U273 (M), 2011/12:U277 (MP), 2011/12:U295 (S) yrkandena 2, 3 och 4, 2011/12:U301 (M), 2011/12:U311 (C), 2011/12:U314 (M), 2011/12:U316 (M), 2011/12:U317 (M) och 2011/12:U329 (V) yrkande 15. Biståndets resultat jämställdhet och kvinnors roll för utveckling Bakgrund till resultatskrivelsen på temat jämställdhet och kvinnors roll för utveckling Som framgått behandlas i detta betänkande, utöver budgetpropositionen för utgiftsområde 7, även regeringens skrivelse 2010/11:167 Biståndets resultat tema jämställdhet och kvinnors roll för utveckling. Resultatskrivelsens huvudsakliga innehåll redovisas i början av detta betänkande. Efter riksdagsvalet inledde regeringen ett långsiktigt och systematiskt arbete för att förbättra styrningen och resultatredovisningen inom det svenska utvecklingssamarbetet. Syftet är att successivt stärka kvaliteten och effektiviteten. Information om resultaten ska användas för att kontinuerligt förbättra verksamheten. Styrningen och uppföljningen av resultat mot uppställda mål ligger i linje med Parisdeklarationen om biståndseffektivitet och senare handlingsplaner knutna till denna. Två särskilda skrivelser om biståndets resultat har tidigare lämnats av regeringen. Det är skrivelse 2008/09:189 Biståndets resultat och skrivelse 2009/10:214 Biståndets resultat tema miljö och klimat. Dessa har behandlats i betänkande 2009/10:UU2 (rskr. 2009/10:88) och betänkande 2010/11:UU2 (rskr. 2010/11:98). Innan den första resultatskrivelsen utformades förde representanter för en dialog med en referensgrupp där det ingick företrädare för samtliga riksdagspartier. Utskottet har i betänkandets inledande del, under , redogjort för huvudkomponenter i regeringens redogörelse och analys i skrivelsen. anser enligt kommittémotion 2011/12:U5 (MP), som avlämnats med anledning av skrivelse 2010/11:167, att arbetet med den globala fattigdomsbekämpningen bör utgå från ett könsmaktsperspektiv och att det är avgörande att styra bistånd mot specifika satsningar för flickor och kvinnor (yrkande 1). Enligt yrkande 2 låter sig resultat i fråga om jämställdhet och kvinnors roll i utveckling inte mätas i korta tidsperspektiv utan kräver längre redovisningsperioder. Regeringen har valt att i huvudsak redovisa de insatser som har jämställdhet som sitt huvudsyfte. anser enligt yrkande 3 att det hade varit betydligt mer intressant att ta del av redovisning från aktörer som inte har jämställdhet i fokus. I yrkande 4 begär partiet att i utvecklingsbanker och andra multilaterala organ ska agera för att främjande av jämställdhet blir en central kärnverksamhet. beklagar enligt yrkande 5 att regeringen skurit ned medelstilldelningen till biståndsaktörernas informationsarbete och opinionsbildning, vilket leder till att debatten om utvecklingspolitiken begränsas. bör beakta rekommendationerna i /Dacs utvärdering av Parisöverenskommelsen om biståndseffektivitet och verka för att överenskommelsen genomförs i biståndspolitiken. Enligt den enskilda motionen 2011/12:U4 (SD) yrkandena 15, som avlämnats med anledning av skrivelse 2010/11:167, bör man i arbetet för jämställdhet ge större prioritet åt satsningar för att bekämpa könsrelaterat våld och människohandel och öka kvinnors säkerhet och rättssäkerhet. Motionären anser att inte på samma onyanserade sätt som ska utöva påtryckningar på andra länder i fråga om abortlagar för att föra fram liberala abortpolitik. I arbetet för flickors rättigheter bör i högre grad stödja insatser för att minska antalet flickaborter. Större fokus bör i SRHR-arbetet ligga på att minska antalet oönskade graviditeter och aborter. Svensk genuspedagogik bör inte bedrivas i andra länder. Utskottet välkomnar den tredje skrivelse om biståndets resultat som regeringen överlämnat till . Skrivelsen är en del i regeringens arbete för att förbättra styrningen och resultatredovisningen inom det svenska internationella utvecklingssamarbetet. Årets skrivelse (2010/11:167 Biståndets resultat tema jämställdhet och kvinnors roll för utveckling) är inriktad på det tematiska området jämställdhet och kvinnors roll för utveckling, ett av tre prioriterade områden i utvecklingssamarbete. I skrivelsen förs inledningsvis en diskussion om vad ett ökat fokus på resultat innebär för utvecklingssamarbetet. Därefter följer en redogörelse för hur arbetar för att främja jämställdhet inom utvecklingssamarbetet samt för resultat, lärdomar och slutsatser från denna verksamhet. Redovisningar och bedömningar görs av insatser i ett antal länder. Utskottet noterar att det av skrivelsen framgår att Sida 2010 använde ca () till insatser vars huvudsyfte var att främja jämställdhet i jämförelse med () 2008. Sammantaget erbjuder skrivelsen enligt utskottet en bred översikt över utvecklingssamarbetet för att främja jämställdhet och kvinnors roll för utveckling och resultatet av detta. Utskottet värdesätter att det i skrivelsen förs en diskussion kring syfte och utmaningar när det gäller att följa upp, redovisa och analysera resultat i biståndet. Utskottet behandlar nedan motionsyrkanden om könsmaktsperspektiv i den globala fattigdomsbekämpningen, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR-frågor) samt människohandel. Därefter för utskottet ett resonemang kring hur redovisningen och analysen av biståndets resultat kan utvecklas och förbättras och tar i sammanhanget upp motionsförslag med anknytning till detta. Jämställdhet och kvinnors roll för utveckling En av grundstenarna i svensk utrikespolitik är alla människors lika värde och respekten för de internationella normerna för de mänskliga rättigheterna. Det övergripande målet för jämställdhetsinsatser inom det internationella utvecklingssamarbetet är följande: jämställdhet, ökat inflytande för kvinnor samt ökad respekt för kvinnors rättigheter i utvecklingsländer. För att målet ska kunna nås måste jämställdhetsintegrering tillämpas. Jämställdhet har varit en viktig tvärfråga i utvecklingssamarbete och har en central position i politik för global utveckling. Det huvudsakliga tillvägagångssättet för att främja jämställdhet i det svenska utvecklingssamarbetet är att jämställdhetsintegrera all verksamhet. Jämställdhetsintegreringen sker i praktiken genom tre metoder: 1) riktade insatser som direkt syftar till att förbättra kvinnors villkor och främja jämställdhet, 2) integrerade insatser där hänsyn tagits till kvinnors situation och jämställdhet men som har ett annat huvudsyfte och 3) dialog med samarbetspartner. Redovisningen av resultat från det bilaterala utvecklingssamarbetet i skrivelse 2010/11:167 utgår från dessa tre metoder. I 2012 (WDR 2012), Gender Equality and Development, slås det fast att jämställdhet mellan könen i sig är ett centralt utvecklingsmål. Ökad jämställdhet mellan könen kan stärka produktiviteten, främja en utveckling till gagn för nästa generation och leda till att institutioner blir mer representativa. WDR 2012 har delfinansierats av . Utvecklingsländerna bör enligt världsbanksrapporten i första hand satsa på ett flertal åtgärder. De bör ta itu med den högre dödligheten bland flickor och kvinnor, sluta missgynna flickor inom utbildning och avskaffa skillnaderna mellan kvinnor och män i fråga om ekonomiska möjligheter, vilket i sin tur påverkar löner och produktivitet. Utvecklingsländerna bör också minska skillnaderna mellan könen när det gäller att göra sig hörda och kunna utöva inflytande såväl i hemmet som i samhället och vidta åtgärder för att ojämlikhet i en generation i minskad utsträckning ska föras över till nästa generation. Det enskilda landets politik är avgörande när det gäller att vidta dessa åtgärder, konstaterar i rapporten, men det internationella samfundet kan på olika sätt komplettera åtgärder på vart och ett av de ovannämnda områdena. efterlyser i kommittémotion 2011/12:U5 ett könsmaktsperspektiv i arbetet med den globala fattigdomsbekämpningen. Utskottet har tidigare slagit fast att ett jämställdhets- och könsmaktsperspektiv ska genomsyra den svenska politiken för global utveckling (bet. 2010/11:UU13). Dessa perspektiv är en central del såväl av rättighetsperspektivet som av fattiga människors perspektiv på utveckling. Rättighetsperspektivet tar sin utgångspunkt i respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati, jämställdhet mellan kvinnor och män samt barnets rättigheter. Utskottet betonar återigen att jämställdhetsperspektivet är centralt för att bidraget till global utveckling och kampen mot fattigdomen ska bli effektivt. Enligt utskottet bekräftar and Development detta synsätt. ser jämställdhet och kvinnors roll i utveckling som ett centralt område i utvecklingsbiståndet för att nå långsiktiga resultat. Ett uttryck för detta är att utskottet redan under den första halvan av tillsatte en särskild arbetsgrupp om jämställdhet inom utvecklingssamarbetet. Resultat från gruppens arbete utnyttjades i beredningen av utskottets betänkande 2003/04:UU3 politik för global utveckling. Arbetsgruppens rapport ingick som bilaga i betänkande 2004/05:UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Ett annat uttryck för prioriteringen av jämställdhet och kvinnors roll i utveckling är att området lyfts fram som en av tre tematiska prioriteringar i utvecklingsbistånd under såväl den förra som den innevarande valperioden. Avgörande för att nå framsteg på området jämställdhet och kvinnors roll i utveckling är bl.a. samarbete med starka aktörer, kapacitetsutveckling, ägarskap och dialog. Utgångspunkten för internationella arbete med SRHR-frågor är de åtaganden som världens länder gjort i samband med konventionerna om de mänskliga rättigheterna samt resultaten från FN:s internationella konferenser bl.a. handlingsprogrammen från FN:s konferenser om befolkning och utveckling i och om kvinnor i . driver jämställdhet och SRHR-frågor som rättighetsfrågor både bilateralt och genom multilaterala processer. Utskottet anser att ska fortsätta att vara pådrivande på dessa områden såväl i bilaterala samarbeten som inom EU och i multilaterala organisationer inklusive utvecklingsbanker. är en stor finansiär i ett flertal multilaterala organisationer och bör även fortsättningsvis agera för att lyfta fram och integrera jämställdhetsinsatser i organisationers verksamhet. Statskontoret överlämnade rapporten av svensk biståndspolitik en utvärdering (2011:25) till regeringen.