bet · GZ01NU1 · 2011-12-09 00:00:00 — Tre tillkännagivanden begärs i kommittémotion 2011/12:N414 (V), nämligen om behovet av en innovationspolitik, om innehållet i en innovationsstrategi och om statens långsiktiga ansvar. För att kunna behålla välfärden måste konkurrera med kunskap och innovationer och inte med låga löner, anför motionärerna. Därför behövs en sammanhållen innovationspolitik. Motionärerna anser att regeringen inte förmått att agera och inte heller ens förstått de utmaningar står inför. Basen för en ekonomiskt uthållig tillväxt är en jämn tillgång till material, energi och kunskap. När tillgången till råvaror blir knappare, blir innovationer och produkter med högre förädlingsvärden och lägre resursförbrukning viktigare, säger motionärerna. Mot denna bakgrund förordar de att ett innovationsprogram ska inrättas. Många länder har inrättat nationella innovationsstrategier, och motionärerna anser att också behöver en sådan strategi. FoU- och innovationssatsningarna bör riktas till områden där är starkt och som kan identifieras som globala tillväxtområden. Samverkan mellan enskilda företag eller genom kluster, universitet och högskolor, forskningsinstitut och myndigheter är av vikt för att få långsiktighet, menar motionärerna. De föreslår att en stor del av de aktuella resurserna ska riktas till de små och medelstora företagen, eftersom dessa har svårast att ta till sig innovativ utveckling. I jämförelse med andra länder har en något lägre andel små företag, men det största problemet är dock bristen på växande småföretag, anser motionärerna. av den totala FoU-verksamheten inom företagssektorn utförs av företag med färre än 50 anställda. Dessutom köps dessa företag ofta upp av utländska investerare, och arbetstillfällen skapas utanför , säger motionärerna. Under den kris som världen nu genomgår är det av flera anledningar brist på kapital för innovationer, och risktagande från privata investerare uteblir, anför motionärerna. De anser att staten då bör träda in och ta ett långsiktigt ansvar. Utskottet behandlade och avstyrkte ett antal motionsyrkanden om näringspolitikens inriktning (bet. 2010/11:NU1). Utskottet redogjorde för sin syn i denna fråga och erinrade om det mål för näringspolitiken som har beslutat om. Målet är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. I en reservation (S, MP, V) presenterades dessa partiers gemensamma uppfattning i frågan och anfördes att målet för näringspolitiken borde ha följande lydelse: Att främja en hållbar tillväxt och en ökad sysselsättning genom insatser för ökad konkurrenskraft och fler och växande företag. Under den allmänna motionstiden väcktes ett 70-tal motioner om olika näringspolitiska frågor. De handlar om företagsfrämjande (finansiering, information och rådgivning, kvinnors företagande, företagare med utländsk bakgrund samt social ekonomi och socialt företagande), vissa forskningsfrågor och turism. Dessa motioner planeras att bli behandlade i motionsbetänkanden . Målet för näringspolitiken är, som nämnts, att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. Goda villkor för företagande är avgörande för ekonomisk tillväxt. För att uppnå en hög nivå på de privata investeringarna krävs att har ett bra företagsklimat. Politiken ska också bidra till hög produktivitetstillväxt genom att skapa goda förutsättningar för konkurrens, forskning, innovation och lärande. Ett konkurrenskraftigt näringsliv förutsätter ett gott företagsklimat som skapas genom insatser inom många olika politikområden. Skatter, transporter, it, forskning, utbildning, handels- och investeringsfrämjande, arbetsmarknad, sociala trygghetssystem för företagare, energi, miljö, landsbygdsutveckling, kultur och regional tillväxt är exempel på områden med stor betydelse i ett näringspolitiskt perspektiv. I en alltmer integrerad världsekonomi ökar möjligheterna men också konkurrensen för svenska företag. Ett bra entreprenörs- och företagsklimat är, enligt utskottets mening, avgörande för att svensk ekonomi ska växa och vara livskraftig i en allt öppnare världsekonomi. En positiv och öppen attityd till företagande och företagsamhet är en förutsättning för ett ökat nyföretagande. Fler företag och jobb kräver ett dynamiskt näringsliv och fler innovationer. När ny kunskap och nya idéer omsätts i lönsamma verksamheter och nya produkter och tjänster skapas bättre förutsättningar för en långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet. Att återupprätta arbetslinjen i är att bygga en stabil grund för trygghetssystemen. Full sysselsättning är det främsta medlet mot växande klyftor och orättvisor i samhället. Regeringen bedriver en tillväxtpolitik som tar sin utgångspunkt i företagsperspektivet och syftar till att skapa bättre förutsättningar för nystart av företag och företagstillväxt. Många politikområden är av central betydelse för företagsklimatet och därmed för entreprenörskapet och näringslivsdynamiken. Ett konkurrenskraftigt näringsliv kräver att näringspolitiken utgår från flera perspektiv. Makroekonomisk stabilitet, goda ramvillkor för företagande och näringspolitiska insatser är nödvändiga för att främja tillväxt i nya och befintliga företag. Tillvaratagandet av möjligheterna till tillväxt i såväl nya som befintliga företag förutsätter att företagens kompetens- och kapitalbehov kan tillgodoses. Det ställer krav på en flexibel arbetsmarknad, en väl fungerande kapitalmarknad, en utformning av skattesystemet som främjar start och tillväxt av företag samt en anpassning av trygghetssystemen till företagarnas behov. För att skapa förutsättningar för fler och växande företag behövs såväl generella som riktade insatser för företagande. För att fler ska bli företagare krävs att fler individer ser företagande som lika självklart och möjligt som en anställning. Nya företag etableras främst inom tjänstesektorn, där också många av de växande företagen är verksamma. De nya företagen stärker konkurrensen och bidrar därmed även till utvecklingen av befintliga företag, vilket förbättrar förutsättningarna för tillväxt och ökad sysselsättning. I takt med att i allt högre grad blir en kunskapsbaserad ekonomi ökar betydelsen av tjänsteinnovationer. Inom utgiftsområde 24 Näringsliv ryms olika insatser för att främja start av nya och tillväxt av befintliga företag. Det handlar om mer generella insatser, såsom insatser för att främja forskning och utveckling samt innovation, konkurrensfrämjande åtgärder och regelförenkling. Det rör sig också om mer riktade insatser, såsom åtgärder för att främja kvinnors företagande, företagande bland personer med utländsk bakgrund samt social ekonomi och socialt företagande. I kommittémotionerna från Socialdemokraterna och efterfrågas riksdagsuttalanden i allmänna termer om näringspolitikens inriktning, företagsfrämjande och innovationsstrategi. Utskottet vill i detta sammanhang lyfta fram vad som sägs i budgetpropositionen om att det krävs ständig förnyelse för att ska behålla och stärka sin position som innovationsland i den globala konkurrensen, eftersom innovationsklimatet i andra länder ständigt utvecklas. Långsiktiga och kraftfulla satsningar från privata och offentliga aktörer på innovationsaktiviteter, som forskning och utveckling, är avgörande för framgångsrika företag. Behovet av att utveckla innovationsförmågan i det svenska näringslivet är en av utgångspunkterna för den kommande nationella innovationsstrategi som regeringen inledde arbetet med . Strategiarbetet ska bl.a. beakta de analyser och slutsatser som presenterades 2010 av och EU och som lyfter fram behovet av en bredare syn på innovation. Inom EU och framhåller man också betydelsen av vetenskaplig kunskap för innovation, som man pekar på att andra källor till kunskap hos användare, entreprenörer och medarbetare behöver betonas mer . Ändamålsenliga regelverk som främjar innovation framhålls som en grundläggande förutsättning. It och internets betydelse för innovation lyfts också fram av både och EU, liksom vikten av att öka innovationsförmågan i små och medelstora företag och hos offentliga aktörer, t.ex. genom offentlig innovationsupphandling. Enligt betänkande Innovationsupphandling (SOU 2010:56) kan innovationsvänlig upphandling och innovationsupphandling stärka den offentliga verksamhetens förnyelse, kvalitet och effektivitet. Utskottet delar regeringens bedömning att offentlig upphandling kan vara en drivkraft för innovation och därmed bl.a. bidra till förbättringar av offentliga tjänster. Satsningar på information om möjligheterna att upphandla innovationer behövs. I budgetpropositionen föreslår regeringen att ska tillföras och därefter för att stödja uppbyggnaden och utbytet av kompetens, metod och erfarenhet för innovationsupphandling, som komplement till det ordinarie upphandlingsstödet (se vidare i det följande). Utskottet vill vidare erinra om att regeringen utformade en strategi för ökad tjänsteinnovation, vilket var ett steg mot en politik för innovation som omfattar alla aspekter av innovation och alla delar av samhället. Genomförandet av tjänsteinnovationsstrategin har fokuserat på att utveckla innovations- och näringspolitiska myndigheters verksamheter. Inom ramen för arbetet med strategin för ökad tjänsteinnovation har det konstaterats att statistiken har brister och att olika indikatorer behöver utvecklas. Regeringen avser därför att ge () i uppdrag att i samverkan med Tillväxtanalys och utveckla indikatorer för innovation. Utskottet avstyrker med vad som anförts de här aktuella motionerna i berörda delar. Utskottet noterar att det i några av motionerna, som väckts av motionärer från Moderata samlingspartiet och , finns yrkanden som i stort överensstämmer med den syn på näringspolitiken som utskottet har. Det rör sig om åtgärder för ett bättre företagsklimat, om hur entreprenörskap ska främjas och om en bättre samordning av statliga insatser för finansiering och rådgivning till företag. Utskottet anser att det som motionärerna efterfrågar ligger i linje med den näringspolitik som regeringen bedriver och som utskottet stöder och att något uttalande från därmed inte behövs. Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att genom likvidation avveckla bolaget , som är ett vilande statligt helägt aktiebolag som förvaltat resterande del av köpeskillingen från försäljningen av . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att avveckla genom likvidation. , tidigare , är ett vilande statligt helägt aktiebolag som förvaltat resterande del av köpeskillingen från försäljningen av (V&S) . Inför försäljningen av V&S överfördes den aktiepost som V&S ägde i distributionsbolaget , Inc. (Beam) till V&S dotterbolag . Eftersom aktieposten, enligt aktieägaravtal mellan V&S och Beams andra ägare , Inc. (), inte fick ingå i försäljningen av V&S delades dotterbolaget därefter ut till staten. V&S Latin firmaändrades därefter till . Enligt aktieägaravtalet skulle V&S aktiepost i Beam återförsäljas till vid ägarbyte i V&S. Preaktios verksamhetsföremål är att äga och förvalta aktier. Bolaget förvaltar även bifirmorna , Statsföretag och Fortia, vilka är firmanamn på tidigare statligt ägda bolag som har likviderats. såldes aktieposten i Beam till för en köpeskilling om ca . Medlen placerades på ett räntebärande konto i . Huvuddelen av köpeskillingen, , inbetalades till staten . Resterande medel, huvudsakligen ränteintäkter, om ca kunde delas ut först och kunde då betalas in till statskassan. Mot bakgrund av att försäljningen av tillgångarna i V&S nu är genomförd och försäljningsintäkterna utdelade till staten samt då bifirmorna inte bedöms vara i behov av att skyddas behövs inte längre . Bolaget bör därför avvecklas genom likvidation. Det bör enligt vad som anges i propositionen vara regeringens uppgift att bedöma vad som är en lämplig tidpunkt för avvecklingen. Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag om avveckling av bolaget . bör sålunda ge regeringen bemyndigande att avveckla bolaget genom likvidation. Regeringen får avgöra vad som är en lämplig tidpunkt för avvecklingen. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv i enlighet med vad utskottet föreslår och som framgår av bilaga 3. Utskottets förslag till anslag överensstämmer med regeringens förslag. beslutar också enligt de förslag om bemyndiganden som läggs fram i propositionen och som behandlas i detta sammanhang. Med bifall till en motion gör ett förnyat tillkännagivande om SIQ). uppmanade regeringen att se till att en långsiktig lösning när det gäller huvudmannaskap och basfinansiering för SIQ kommer till stånd. Frågan är inte slutbehandlad, anser utskottet enhälligt. uppmanar regeringen att återkomma med de förslag om institutets verksamhet som krävs, efter det att en av regeringen planerad utvärdering av SIQ är genomförd. Samtliga övriga här aktuella motioner avslås av i berörda delar. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Utskottet redogör i det följande för regeringens förslag om anslag och bemyndiganden för de olika verksamheter och områden som ingår i utgiftsområde 24 Näringsliv och motsvarande förslag i motioner (se bilaga 2). Regeringens respektive oppositionspartiernas förslag redovisas övergripande. Regeringen föreslår, som tidigare redovisats, anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv på totalt . Hur detta belopp fördelas på de olika anslagen inom utgiftsområdet framgår av bilaga 2. Av de 28 anslagen inom utgiftsområdet svarar 11 tillsammans för av utgiftsområdets totala anslagsbelopp. I fallande storleksordning gäller det följande anslag: Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling (), Kapitalinsatser i statliga bolag (), Näringslivsutveckling m.m. (), Institutens strategiska kompetensmedel m.m. (), (), Exportfrämjande verksamhet (), SGU: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. (), : Förvaltningskostnader (), Turistfrämjande (), Bidrag till kommersialisering av kunskap och innovation m.m. () och (). I det följande redovisas de anslag för vilka regeringen föreslår förändringar jämfört med anslagsnivåer och som inte avser enbart pris- och löneomräkning. Anslaget Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader (1:1), som är beräknat till ca , finansierar förvaltningskostnader vid myndigheten. har till uppgift att främja hållbar tillväxt genom finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2012. ökas anslaget med . Ökningarna är ett led i regeringens arbete för att stödja uppbyggnad av kompetens, metod och erfarenhet för innovationsupphandling. Från anslaget Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling (1:2), som är beräknat till ca , finansieras behovsmotiverad forsknings- och utvecklingsverksamhet samt utveckling av innovationssystemet. Regeringen föreslår att anslaget ökas med , till följd av beslut i den forskningspolitiska propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). sker dessutom en återföring med från tidigare finansiering av verksamhet vid Rymdstyrelsen. Anslaget , som är beräknat till ca , används för verkets förvaltningskostnader och för driftsbidrag till (). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2012 till följd av ökade utgifter för kontroller inom ramen för de territoriella strukturfondsprogrammen. På motsvarande sätt och för samma ändamål beräknas anslaget öka med motsvarande belopp 2013. Av anslaget ska enligt beräkningarna totalt användas för driftsbidrag till . Anslaget Näringslivsutveckling m.m. (1:5), som är beräknat till ca , används för näringslivsfrämjande åtgärder. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2012 för ökade insatser för entreprenörsfrämjande verksamhet i högre utbildning. På motsvarande sätt och för samma ändamål beräknas anslaget öka med motsvarande belopp 2013 och 2014. Regeringen föreslår vidare att anslaget ökas med 2012 för genomförande av särskilda insatser för att stärka och utveckla nya eller befintliga turistdestinationer samt för rådgivning och affärsutveckling. För samma ändamål beräknas anslaget öka med motsvarande belopp 2013 och 2014. Under rubriken (prop. s. 62) säger regeringen att turistnäringen är en sysselsättningsintensiv näring med en hög andel kvinnor, unga och personer med utländsk bakgrund. Den har goda förutsättningar att utvecklas ytterligare, inte minst i glesbygdsområden. Tillväxteffekterna av en stärkt turistnäring bedöms vara betydande. För att säkerställa att de positiva effekterna av den ökade utländska turismen når ut i hela landet föreslår regeringen därför att särskilda insatser ska genomföras för att stärka och utveckla nya eller befintliga destinationer. Insatserna ska även stödja de små och medelstora turistföretagens innovativa förmåga och förutsättningar att växa för att bidra till en hållbar turistutveckling i hela . För att öka kunskapen om ägarskiften föreslår regeringen att anslaget ökas med 2012. För samma ändamål beräknas anslaget öka med motsvarande belopp 2013 och 2014. Under rubriken (prop. s. 62) säger regeringen att en stor andel av de svenska små och medelstora företagen beräknas skifta ägare det kommande decenniet. Ytterligare kunskapsunderlag behövs, bl.a. genom förbättrad och förenklad statistik. Regeringen föreslår slutligen att anslaget ökas med för insatser kopplade till små enskilda aktörer som vill etablera sig på apoteksmarknaden. beräknas anslaget öka med för samma ändamål. beräknas anslaget öka med som följd av överföringen till anslaget Konkurrensforskning under . Vidare beräknas anslaget minska till följd av att det tillfördes för ett projekt om att utveckla elbilstekniken vid Innovatum teknikpark i . Sammantaget föreslår regeringen att anslaget ökas med totalt . Från anslaget geologiska undersökning (SGU): Geologisk undersökningsverksamhet m.m. (1:8), som är beräknat till ca , finansieras myndighetsverksamhet inom SGU och Bergsstaten samt förvaltning av anläggningar som tidigare använts för statens civila beredskapslager för olja. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för en förstärkt satsning på kvalificerad mineralinformation m.m. Under rubriken (prop. s. 64) sägs det att SGU i en rapport till regeringen har lämnat förslag till hur arbetet med en svensk mineralstrategi bör läggas upp. Regeringen har för avsikt att ta fram en mineralstrategi med tydliga och uppföljbara mål. Strategin bör vara väl sammanhållen och starkt förankrad hos intressenterna. Som ett led i detta arbete avser regeringen att avsätta för en satsning på kvalificerad mineralinformation m.m. Ytterligare överförs till anslaget från anslaget Sanering och återställning av förorenade områden inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Anslaget (1:15), som är beräknat till ca , används för verkets förvaltningskostnader. trädde lagen (2008:962) om valfrihetssystem i kraft. avser regeringen att ge i uppdrag att göra en uppföljning av konkurrensförhållandena i valfrihetssystemen i kommunerna. Regeringen föreslår att anslaget tillförs för att finansiera ett sådant uppdrag. tillfördes anslaget engångsvis för att finansiera vissa tillkommande, initiala kostnader till följd av lagen (2010:536) om valfrihet hos Arbetsförmedlingen. Anslaget Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen (1:17), som är beräknat till ca , används för att täcka kostnader i samband med upprustning och drift av . beslutade (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92:NU33) bl.a. att finansieringen av kanalens upprustning ska tillförsäkras genom statsmakternas försorg. Varje budgetår sedan anslaget inrättades /93 har anvisat medel för upprustning och drift av kanalen. De statliga insatserna har bidragit till att kanalens värde som kulturhistoriskt byggnadsverk och attraktivt turistmål ökat. På grund av att trafiken ökat på kanalen finns behov av omfattande renoveringar av dess pirer och kajer. Renoveringsarbeten för ca behöver utföras 20122018 för att garantera säkerheten och för att kanaltrafiken ska kunna upprätthållas. Regeringen bedömer att kanalbolag klarar att bära merparten av investeringen men att kostnaderna för renoveringen bör delas mellan staten och bolaget. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget till kanalbolag för upprustning och drift av kanalen bör ökas med för . För budgetåren 20132015 beräknas anslaget öka med . Anslaget Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. (1:18), som är beräknat till ca , används för att täcka utgifter för omstrukturering, genomlysning och försäljning av företag med statligt ägande. Staten är en betydande bolagsägare i . I regeringens arbete med förvaltningen av bolag ingår att arbeta med olika typer av ägarfrågor och att såväl förbereda som genomföra de beslut som har fattat avseende det statliga ägandet och ett antal specifika bolag. Extern rådgivning är ett komplement till löpande förvaltning; t.ex. anlitas extern expertis vid omstrukturering, genomlysning och försäljning av företag med statligt ägande. Rådgivningskostnaderna minskade från ca 2009 till ca 2010, vilket beror på att behovet av rådgivning i samband med aktieförsäljningar har minskat. Det råd för försäljning av aktier i bolag med statligt ägande som tillkallades 2007 (dir. 2007:130) var tidsbegränsat till utgång. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att uppdraget skulle förlängas. Under budgetåret har dock frågan om en förlängning omprövats. Behovet av ett formellt rådgivande organ i samband med försäljningar är inte längre lika stort. Rådets uppdrag har därför inte förlängts, och de medel som finansierat dess verksamhet återförs därmed till det här aktuella anslaget. Detta innebär en ökning av anslaget med respektive år 20122014. Anslaget föreslås minska med och beräknas minska med samt med för att finansiera en del av ökningen av anslaget Medel till AB kanalbolag (1:17) för upprustning och drift av kanalen. Sammantaget föreslås alltså en minskning av anslaget med . Anslaget Kapitalinsatser i statliga bolag (1:19), som är beräknat till , används av regeringen, efter beslut av i varje enskilt fall, för kapitalinsatser i statligt ägda bolag. Anslaget får även användas för att förvärva eller bilda aktiebolag för ny statlig verksamhet. Regeringen föreslår att den bemyndigas att besluta om kapitaltillskott på högst till Ersättningsmark i . Regeringen bedömer att statligt ägda bolag bör ha samma förutsättningar för sin verksamhet som bolag med andra ägare. Det betyder att de inte ska ha uttalade fördelar genom tillgång till speciella marknader eller bättre tillgång till kapital men heller inte nackdelar i form av sämre tillgång på kapital. fanns, kopplat till anslaget, ett bemyndigande för regeringen att använda ett särskilt konto i för kapitalinsatser i statliga bolag. Till följd av den nya regleringen i budgetlagen (2011:203) om att tillskott av kapital ska finansieras med anslag avslutades kontot . Befintliga medel, uppgående till , redovisades mot statsverket på inkomsttiteln av statens verksamhet. har bemyndigat regeringen att överföra fastigheter med en samlad areal om högst produktiv skogsmark från till staten som därefter ska användas som ersättningsmark (prop. 2009/10:169, bet. 2009/10:NU22). På bolagsstämman beslutades det därför om en utdelning från av dotterbolaget i som äger produktiv skogsmark. Mot bakgrund av den beskattning som aktualiseras när skogsmarken överlåts kommer kapitaltillskott att behövas till det nybildade bolaget i . Om ingen skatt eller mindre skatt än beräknat utgår kommer det överskjutande kapitalet att återbetalas till staten i form av utdelning. Kapitaltillskottet påverkar inte statens finansiella sparande. Det ger dock en effekt på de takbegränsade utgifterna.