bet · GZ01NU3 · 2011-11-30 00:00:00 — Behovet av en pålitlig tillförsel av klimatneutral energi framhålls i motion 2011/12:MJ307 (KD) och ett riksdagsuttalande om detta efterfrågas. Vidare förordar motionären tillkännagivanden om dels att utbyggnaden av fossilfri elproduktion bör fortsätta, dels att överföringskapaciteten till andra länder bör byggas ut. godkände regeringens förslag om ett mål om effektivare energianvändning till 2020 liksom förslaget om att de vägledande målen om energieffektivisering till 2010 och 2016 ska ligga fast (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25). Som framgår av den då aktuella propositionen uttrycks målet till 2020 som att en minskning av energiintensiteten ska uppnås , dvs. att den tillförda energin per BNP-enhet i fasta priser ska minskas . Målet ska, anfördes det i propositionen, omfatta samtliga samhällssektorer och inkludera effektiviseringar i varje steg av energitillförseln inklusive omvandling och förädling, distribution och slutlig användning. Vidare framhölls i propositionen att målet bör ha en annan konstruktion än vad som anges i energitjänstedirektivet för att bättre motsvara målsättningarna i den svenska energipolitiken. Basåret är detsamma som i energitjänstedirektivet, dvs. 2008, vilket tydliggör att ser dessa två mål som parallellt verkande. Målet till 2016 innebär en energieffektivisering , medan målet till 2020 innebär en minskning av energiintensiteten med . De olika sätten att mäta effektiviseringen och de olika omfattningarna av målen gör dock att dessa inte är helt jämförbara. presenterade kommissionen en handlingsplan för energieffektivitet. Handlingsplanen följdes av ett förslag till ett nytt direktiv om energieffektivitet (KOM(2011) 370). I direktivet föreslås att flera av de åtgärder som lades fram i energieffektiviseringsplanen blir juridiskt bindande. Syftet är att säkerställa att EU:s mål om primärenergibesparing ska uppfyllas. Det nya direktivet ska ersätta såväl kraftvärmedirektivet (2004/8/EG) som energitjänstedirektivet (2006/32/EG). Det föreslagna direktivet omfattar olika typer av åtgärder för ökad energieffektivitet i offentlig sektor, hushåll och service, industri samt i sektorerna för energiomvandling och energiöverföring. Förslaget inkluderar även krav på medlemsstaterna att anta vägledande nationella mål till 2020 och att bredda sin rapportering kring energieffektivisering. genomförde utskottet en subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till direktiv om energieffektivitet (utl. 2011/12:NU8). Enligt utskottets uppfattning är förslaget i sitt nuvarande skick inte förenligt med subsidiaritetsprincipen. Mot denna bakgrund föreslog utskottet att skulle lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande i enlighet med 10 kap. 6 § riksdagsordningen. I det motiverade yttrandet anförs bl.a. att en detaljerad styrning från EU-nivå som inte tillåter lösningar som är anpassade till lokala och regionala förhållande till gagn för kostnadseffektiv måluppfyllelse inte bör accepteras. Utskottet har () även genomfört en överläggning med energiminister om kommissionens förslag till energieffektiviseringsdirektiv. delade in den svenska elmarknaden i fyra elområden. Denna indelning gjordes för att neutralisera kommissionens farhågor om att skulle ha missbrukat sin dominerande ställning på den svenska överföringsmarknaden (artikel 102 EUF-fördraget) genom att diskriminera mellan inhemska elöverföringstjänster och exporttjänster och segmentera EU:s inre marknad. åtog sig därför att dela upp den svenska kraftmarknaden i flera anmälningsområden. Mot bakgrund av att skulle gå från ett system med endast ett gemensamt elområde (prisområde) till en indelning med fyra elområden har regeringen (regeringsbeslut 20110929) gett i uppdrag att följa och analysera de eventuella prisskillnaderna på elpriset som införandet av fyra elområden kan komma att innebära på den svenska elmarknaden och andra konsekvenser för elkonsumenternas möjligheter att vara aktiva på elmarknaden. bör enligt uppdraget även belysa andra konsekvenser för marknaden samt om lämpligt ge förslag till åtgärder som ytterligare kan förbättra marknadens funktion. ska särskilt utreda eventuella effekter för konkurrenssituationen på elmarknaden och grossistmarknadens funktion, och redovisa denna del av uppdraget . Övriga delar av uppdraget ska redovisas . Vidare kan påminnas om att statsrådet besvarade en fråga (fr. 2011/12:101) av (S) om statsrådet, mot bakgrund av den omfattande elproduktionen som finns i , avsåg att ta något initiativ till att hela länet ska inrymmas i elområde 3. I sitt svar framhöll statsrådet bl.a. att gränsen mellan elområdena följer av den fysiska överföringskapaciteten. Därtill anförde hon att regeringen arbetar för att skapa förutsättningar för att långsiktigt minimera de eventuella prisskillnader som kan uppstå med indelningen i elområden, bl.a. genom att möjliggöra ökad elproduktion och ökad överföringskapacitet som långsiktigt kommer att medföra ett lägre pris och minskade prisskillnader mellan elområdena. beslutade (bet. 2010/11:NU23) om ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att det ska genomföras en utvärdering av genomförda om- och avregleringar. Elmarknaden omnämndes i detta sammanhang som ett av två områden som särskilt skulle utvärderas. Regeringen har därefter givit två professorer i uppdrag att genomföra utvärderingen, vilken ska vara klar . Som tidigare nämnts biföll propositionen Kärnkraft förutsättningar för generationsskifte (prop. 2009/10:172, bet. 2009/10:NU26). Beslutet innebar som också tidigare beskrivits att ett tillstånd till uppförande och drift av en ny kärnkraftsreaktor förutsätter att den nya reaktorn ersätter en av de befintliga reaktorerna, att den äldre reaktorn är permanent avstängd när den nya reaktorn tas i drift och att den nya reaktorn uppförs på en plats där någon av de befintliga reaktorerna är lokaliserad. Tillåtlighetsregeln för prövning av nya kärnkraftsreaktorer infördes genom en ny paragraf, 17 kap. 6 a §, i . När det gäller frågan om möjligheten för andra aktörer än de nuvarande ägarna till reaktorföretagen att bygga nya reaktorer anfördes följande i nyssnämnda proposition (s. 30). Möjligheten till ett generationsskifte i kärnkraftsbeståndet bör dock inte hindras av att den nuvarande tillståndshavaren eller andra tillståndshavare till elproducerande kärnkraftsreaktorer skulle avstå från att ersätta gamla reaktorer med nya. Den lagstiftning som föreslås begränsar nämligen inte någon annan aktör från att förvärva, genom köp eller nyttjanderättsavtal, mark på en av platserna för de kärnkraftsreaktorer som är i drift för elproduktion. Sådan mark kan förvärvas från befintliga aktörer eller från kommunen eller andra ägare av mark intill nuvarande anläggningsområden. För att en ny tillståndshavare ska kunna bli aktuell för att inneha och driva en ny reaktor förutsätts det att den befintliga tillståndshavaren inte önskar driva ersättningsreaktorn. I en sådan situation öppnas en möjlighet för övriga tillståndshavare eller någon annan aktör med tillgång till mark på en plats där kärnteknisk verksamhet redan bedrivs att ansöka om att få uppföra en ny reaktor som ersätter den äldre reaktorn. Regeringen skulle då kunna få ta ställning till flera ansökningar om tillåtlighet för uppförande av en ny kärnkraftsreaktor. Vidare kan erinras om att utskottet behandlade (bet. 2010/11:NU26) en motion som väckts enligt 3 kap. 13 § riksdagsordningen med anledning av s.k. händelse av större vikt (naturkatastrofen i i ) och som främst rörde frågan om högre säkerhet i svenska kärnkraftsreaktorer. Enligt utskottet, som avstyrkte motionen, bör olyckan i inte tas till intäkt för ett närmast panikartat beslut om en radikal förändring av energipolitikens inriktning. Det är dock högst motiverat, påpekade utskottet, att vidta sådana åtgärder för säkerheten vid svenska kärnkraftsreaktorer som regeringen har beslutat om. I en reservation (S, MP, V) föreslogs ett tillkännagivande om att det ska införas ett förbud mot att uppföra nya reaktorer i , om att det ska göras ändringar i ansvarsreglerna vid en olycka och om att ska ges i uppdrag att ta fram en plan för förnybar energi i . utsåg regeringen två förhandlare med uppdrag att undersöka lösningar som minimerar riskerna för konkurrensbegränsningar på grund av samägandet inom kärnkraftsindustrin. Regeringen förlängde senare i två omgångar förhandlarnas mandat. meddelade regeringens förhandlare att det saknades förutsättningar att nå en lösning som var godtagbar för samtliga parter. I samband med detta framhöll regeringen i ett pressmeddelande sin uppfattning att förtroendefrågan kring samägandet kvarstår för reaktorägarna och att de har ett ansvar att arbeta vidare med den, t.ex. genom att skapa branschetiska regler för att öka transparensen och minska risken för att samägandet leder till eller misstänks leda till konkurrensbegränsning. Det sker lämpligen i dialog mellan relevanta myndigheter, små och stora köpare och andra intressenter. När det gäller målet för elcertifikatssystemet, vilket berörs i några av de här aktuella motionerna, kan erinras om att beslutade om ändringar i lagen (2003:113) om elcertifikat och godkände ett nytt mål för ökningen av förnybar el, som innebär en ökning med till 2020 jämfört med nivå (prop. 2009/10:133, bet. 2009/10:NU16). Lagändringarna innebär att systemet förlängs och att kvotpliktsnivåerna anpassas till det nya målet för produktion av förnybar energi. Vad gäller målet för andelen förnybar energi i bör påminnas om det beslut som fattade (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25) om att andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energianvändningen. Målet utgår från EU-direktivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor där det ställs ett bindande krav på att uppnå en andel om förnybar energi 2020. Det kan i detta sammanhang även erinras om att utskottet , i samband med beredningen av propositionen om en ny lag om elcertifikat, avstyrkte olika motioner om elcertifikatssystemet, bl.a. om att målet för elcertifikatssystemet borde höjas till förnybar el 2020 (prop. 2011/12:155, bet. 2011/12:NU6). beslutade att ett nationellt planeringsmål för vindkraft skulle fastställas till en årlig produktionskapacitet på (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17). Syftet med detta planeringsmål var att ge förbättrade möjligheter att synliggöra vindkraftsintresset i fysisk planering och vid tillståndsprövning. godkände en planeringsram för vindkraft som motsvarar en årlig produktionskapacitet på , varav till lands och till havs (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25). producerade vindkraften i , vilket är en ökning jämfört med föregående år. fanns 1 655 vindkraftverk i varav 1 584 landbaserade (installerad effekt på 1 855 MW) och 71 havsbaserade (installerad effekt på 163,4 MW). infördes ett nytt statligt stöd för solceller. Stödet regleras genom förordningen (2009:689) om statligt stöd till solceller. Syftet med detta stöd är att bidra till omställningen av energisystemet och till näringslivsutveckling inom energiteknikområdet. Av förordningen framgår att stödet syftar till att den årliga elproduktionen från solceller ska öka med minst 2,5 GWh . Stödperioden har förlängts och fr.o.m. gäller att installationen ska ha slutförts för att vara berättigad till stöd. Därtill finns ett stöd för investeringar i solvärme. Detta stöd, vilket regleras genom förordningen (2008:1247) om stöd för investeringar i solvärme, har kunnat sökas av både enskilda personer och företag. Stödets storlek har bestämts på grundval av solvärmeanläggningens värmeutbyte och motsvarar per kWh som anläggningen beräknas producera. Småhus har kunnat få högst per lägenhet och större projekt har kunnat få högst . Förslaget i budgetpropositionen innebär att inga nya medel anslås till detta stöd. kommer dock att kunna betala ut stöd för beslut fattade . gav regeringen i uppdrag att i samråd med och utveckla en sektorsövergripande långsiktig strategi och föreslå åtgärder som bidrar till ökad användning av biogas. presenterade myndigheterna en slutrapport. De slutsatser och förslag som identifieras i myndigheternas slutrapport täcker olika politikområden och varierar både vad gäller karaktär och typ av åtgärd. En remissprocess av slutrapporten avslutades . I om produktion och användning av biogas 2010 (ES 2011:07) redovisas att 2010 producerades i totalt 1 387 GWh biogas i 220 produktionsanläggningar. I jämförelse med ökade den totala biogasproduktionen med 24 GWh. Av den totala biogasen producerades i avloppsreningsverk, i samrötningsanläggningar, i deponier, i industrianläggningar och på gårdsanläggningar. Den geografiska fördelningen visar att större delen av biogasproduktionen var centrerad till ett fåtal län. , , och stod för av landets biogasproduktion. Utskottet tar först ställning till flertalet av de här aktuella motionsyrkandena som på olika sätt rör mål och riktlinjer för energipolitiken. Därefter behandlar utskottet i separata avsnitt motionsyrkanden som rör ett uppdrag till om förnybar energi, en nationell strategi för biogas och, avslutningsvis, ett planeringsmål för solenergi. Mål och riktlinjer för energipolitiken Som redovisas i budgetpropositionen bygger den svenska energipolitiken på samma grundpelare som energisamarbetet i EU och syftar således till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Utskottet vill redan inledningsvis tydliggöra att detta är en inriktning som utskottet står bakom. I detta inbegrips att energipolitiken måste sörja för att svenska såväl företag som hushåll kan lita på att det finns en långsiktigt säker tillgång på elektrisk kraft och annan energi till internationellt konkurrenskraftiga priser. För att detta ska vara möjligt måste det finnas stabila och långsiktiga spelregler för energimarknadens aktörer som ger förutsättningar för investeringar i produktions- och distributionssystem. Därtill är det en angelägen uppgift att säkerställa goda konkurrensförhållanden på energimarknaderna, och utskottet vill betona betydelsen av ett fortsatt arbete för att främja konkurrens och effektivitet såväl på elmarknaden som på andra energimarknader. Arbetet med att vidareutveckla den gemensamma nordiska elmarknaden, stärka överföringskapaciteten mellan länderna och främja en fortsatt integrering med övriga elmarknader inom och EU är därför även fortsättningsvis angeläget. Vidare är olika åtgärder för att främja en fungerande konkurrens mellan olika uppvärmningsalternativ betydelsefulla. För att ska kunna möta klimatförändringarna måste insatserna för att förbättra konkurrenskraften och försörjningstryggheten, som inledningsvis nämndes, förenas med en strävan mot ekologisk hållbarhet. I linje med denna uppfattning godkände flera mål på energi- och klimatområdena. Dessa innebär bl.a. att andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energianvändningen, att andelen förnybar energi i transportsektorn 2020 ska vara , att energianvändningen ska vara effektivare till 2020 och att utsläppen ska vara lägre än 1990. Genom de ambitiösa mål fastställt och de satsningar som görs på förnybar energi och effektivare energianvändning kan ett hållbart samhälle främjas i kombination med att den svenska försörjningstryggheten stärks. Utskottet övergår i det följande till att kommentera de här aktuella motionsyrkandena. I några av motionerna, däribland i motionerna 2011/12:N268 (M), 2011/12:N409 (M), 2011/12:N404 (SD) och 2011/12:N406 (SD), framförs förslag som på olika sätt avser kärnkraftens roll i det framtida svenska energisystemet. Med anledning av dessa motioner vill utskottet först framhålla sin uppfattning att kärnkraften kommer att utgöra en viktig del av den svenska elproduktionen. Mot denna bakgrund beslutade om förutsättningarna för ett generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet. Genom kontrollerade generationsskiften kan såväl effekten som säkerheten uppgraderas. Beslutet innebar bl.a. att förbudet mot uppförande av nya reaktorer skulle tas bort som det skapades förutsättningar för ett generationsskifte genom att eventuella nya reaktorer ska ersätta de befintliga reaktorerna. Att detta beslut ligger fast bekräftades så sent som av med anledning av då aktuella motioner. Utskottet ser inget skäl för att ompröva sin uppfattning. När det gäller frågan om statliga stöd eller subventioner till kärnkraft, som tas upp i motion 2011/12:N268 (M), har utskottet ingen annan uppfattning än motionärerna. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att i samband med beslutet om kärnkraften uppmanade regeringen att återkomma med förslag om lagstiftning eller andra åtgärder med innebörden att statligt stöd för kärnkraften i form av direkta eller indirekta subventioner inte kan påräknas. Motionerna 2011/12:N293 (M) och 2011/12:N364 (V), vari frågan om samägandet av den svenska energiproduktionen behandlas, bör kunna avslås av med hänvisning till vad utskottet anförde då ett likalydande förslag avslogs av . Utskottet vill erinra om vad som då påpekades om att förtroendefrågan kvarstår och att reaktorägarna har ett ansvar för att arbeta vidare med denna fråga. När det gäller målet för energieffektivisering och behovet av olika åtgärder på området, vilket berörs i motionerna 2011/12:N343 (S), 2011/12:Fi241 (MP), 2011/12:N257 (MP) och 2011/12:N258 (M), vill utskottet erinra om att godkände regeringens förslag om ett mål om effektivare energianvändning till 2020 liksom förslaget om att de vägledande målen om energieffektivisering till 2010 och 2016 ligger fast. Utskottet ser inget skäl för att ompröva sitt tidigare beslut. I detta sammanhang vill utskottet även uppmärksamma att regeringen i budgetpropositionen föreslagit att insatserna för energieffektivisering förlängs. Denna fråga återkommer utskottet till i avsnittet om anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi. Även när det gäller vad som framförs i motionerna 2011/12:N343 (S), 2011/12:Fi241 (MP), 2011/12:N257 (MP), 2011/12:N260 (MP) och 2011/12:N415 (V) om behovet av olika åtgärder för att främja förnybar energi vill utskottet hänvisa till att det står bakom de beslut har fattat. har, som nämnts i det föregående, bl.a. fastställt att andelen förnybar energi i ska vara av den totala energianvändningen 2020. Vidare har godkänt ett mål för elcertifikatssystemet om en ökning av den förnybara elen med till 2020 jämfört med nivå. Med anledning av vad som sägs i motion 2011/12:N257 (MP) om behovet av planeringsmål för alla förnybara energislag och i motion 2011/12:N260 (MP) om ett nationellt mål för biogasproduktionen till 2020 vill utskottet erinra om att har poängterat värdet av teknikneutrala mål. Beträffande den svenska basindustrins energiförsörjning, vilken på olika sätt berörs i motionerna 2011/12:N217 (S), 2011/12:N266 (S) och 2011/12:N404 (SD), vill utskottet betona betydelsen av en energipolitik som tryggar tillgången på el och annan energi till internationellt konkurrenskraftiga priser. Enligt utskottets uppfattning möjliggörs detta bäst genom en politik som främjar utbyggnad av förnybar energiproduktion som ett kontrollerat generationsskifte av det svenska kärnkraftsbeståndet genomförs. När det gäller vad som anförs i motion 2011/12:N205 (S) om behovet att införa ett mål om att direktverkande el som uppvärmningsform ska vara avvecklad vill utskottet framhålla sin uppfattning att detta framför allt kan främjas genom en god konkurrens på marknaden mellan olika uppvärmningsformer. Något mål om detta bör dock inte fastställa. Med anledning av vad som anförs i motion 2011/12:N343 (S) om nödvändigheten av en bred energipolitisk överenskommelse över blockgränserna vill utskottet framhålla att det givetvis välkomnar om fler partier ansluter sig till den energipolitiska överenskommelse som träffats. Däremot ser utskottet inget skäl för att göra något uttalande med anledning av detta yrkande. Enligt utskottets uppfattning överensstämmer åsikterna i motion 2011/12:MJ307 (KD) om hur energipolitiken bör föras väl med vad utskottet i olika delar ovan anfört. Motionen kan därigenom i allt väsentligt anses tillgodosedd, varför den avstyrks. Med hänvisning till det anförda avstyrks samtliga här aktuella motioner i berörda delar. Uppdrag till om förnybar energi I motion 2011/12:N257 (MP) föreslås att ska uppmana regeringen att ge i uppdrag att utreda när energisystem kan vara helt baserat på förnybara energislag och lämna förslag på åtgärder som krävs för att nå detta mål. Enligt utskottets uppfattning har mycket högt uppställda mål när det gäller förnybar energi. har bl.a. fastställt att andelen förnybar energi i ska vara av den totala energianvändningen 2020. Vidare har godkänt ett mål för elcertifikatssystemet om en ökning av förnybar el med till 2020 jämfört med nivå. Därutöver vill utskottet erinra om de långsiktiga prioriteringar som regeringen satt upp om att bl.a. avveckla användningen av fossila bränslen vid uppvärmning till 2020 och göra den svenska fordonsflottan oberoende av fossila bränslen till 2030. Sammanfattningsvis anser utskottet att således har mycket högt ställda ambitioner och mål när det gäller att öka användningen av förnybara energikällor i det svenska energisystemet, och ser mot den bakgrunden inget skäl för att tillmötesgå motionärernas krav. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionsyrkandet. Nationell strategi för biogas I motion 2011/12:N260 (MP) förordas ett riksdagsuttalande om behovet av en helhetsstrategi för biogas, vilken bl.a. ska omfatta mål och åtgärder. Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet framhålla sin uppfattning att biogas kan spela en viktig roll i det svenska energisystemet för produktion av förnybart transportbränsle, el och värme. Som redovisats i det föregående har haft i uppdrag att, i samråd med och , utveckla en sektorsövergripande biogasstrategi och föreslå åtgärder som bidrar till en ökad användning av biogas. Av budgetpropositionen framgår att myndigheternas slutrapport remissbehandlades och att de olika förslagen nu bereds inom . Utskottet ser ingen anledning för att föregripa det pågående beredningsarbetet. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionen i här aktuell del. I några av de här aktuella motionerna argumenteras för inrättandet av olika produktions- eller planeringsmål för att främja solenergin. Utskottet vill med anledning av dessa motioner erinra om att elcertifikatssystemet är det huvudsakliga styrmedlet för att öka användningen av el från förnybara energikällor i . Detta system bygger på att de mest kostnadseffektiva investeringarna görs först. För vindkraften har fastställt en planeringsram. Denna ram är dock inte ett utbyggnadsmål utan syftar till att synliggöra vindkraftsintressen i den fysiska planeringen och vid tillståndsprövning. Utskottet ser inte att det föreligger samma behov av en planeringsram för utbyggnaden av solenergin. När det gäller motionsyrkandena om att inrätta ett produktionsmål vill utskottet peka på att ett sådant i viss mån kan vara kontraproduktivt då elcertifikatssystemet, som ovan nämnts, bygger på att de mest kostnadseffektiva investeringarna ska göras först. Enligt utskottets uppfattning bör de statliga insatserna snarare inriktas på att få fram system där kostnaderna för att producera solenergianläggningar kan minskas för att därigenom förbättra solenergins möjligheter att konkurrera med annan energiproduktion. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna 2011/12:N208 (MP), 2011/12:N231 (C) och 2011/12:N415 (V) i här aktuella delar. Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till investeringsplan för perioden 20122014 för och bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen föreslagit. Vidare bemyndigar regeringen att låta förvärva statens andel av tillgångarna i och därefter likvidera bolaget. Därtill avslår en motion om kraftledningsprojektet .