bet · GZ01AU1 · 2011-11-28 00:00:00 — Utvärderingsuppdrag har även lagts ut på Statskontoret och (IJ2010/2000/IU). Dessutom förs regelbundna samtal mellan berörda myndigheter och kommuner och landsting. Regeringen har också en kontinuerlig dialog med de ansvariga myndigheterna. Myndigheterna kan tillsammans utveckla och åtgärda eventuella problem och ge regeringen underlag om utvecklingen. Mot bakgrund av det ovan anförda ställer sig utskottet bakom regeringens förslag om medelsanvisning på anslag 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare (prop. punkt 6 i denna del). Det innebär att Socialdemokraternas motion A334 yrkande 1 i denna del och motion A362 i denna del inte kan godtas. Utskottet kan inte heller godta motion A388 i denna del. Motion A334 (S) yrkande 6 avstyrks med hänvisning till vad som anförts ovan. Utskottet föreslår också att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014 (prop. punkt 1). En sammanställning av anvisningen på anslag inom utgiftsområde 13 finns längre fram i betänkandet. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet anslag 1:5 Hemutrustningslån och en motion med påverkan på detta anslag. I avsnittet behandlas även regeringens förslag om ändrad finansiering av hemutrustningslån. Utskottet återkommer till dessa förslag längre fram i betänkandet. Utskottet föreslår att regeringens förslag om att föreskrifter om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar inte ska underställas avslås. Anslag 1:5 Hemutrustningslån har använts för att finansiera räntekostnader för upplåningen av medel för lån till hemutrustning. Omfattningen av låneverksamheten bestäms främst av antalet kommunmottagna nyanlända och i vilken utsträckning de väljer att ta lån. Underskottet i verksamheten i huvudsak låneeftergifter och bristande inbetalningar av räntor och amorteringar har finansierats via anslaget. I propositionen (prop. punkt 4) föreslås att hemutrustningslån finansieras genom anslag i statens budget i stället för genom upplåning i . Skälet till detta är att hemutrustningslånen inte är förenliga med principen om låg förväntad förlust. I den nya budgetlagen (2011:203), som trädde i kraft , anges i 7 kap. 3 § att utlåning får finansieras med lån i där den förväntade förlusten är låg. Därför föreslår regeringen en övergång från lånefinansiering till anslagsfinansiering. Övergången till anslagsfinansiering innebär att räntor som betalas in av låntagare ska redovisas mot inkomsttitel i stället för som mot anslag, vilket innebär att bruttoprincipen enligt budgetlagen tillämpas för inbetalda räntor. Den totala utlåningen var . Enligt prognoser beräknas nyutlåningen till ca . I propositionen föreslås att anslaget för hemutrustningslån tillförs medel som motsvarar den årliga utbetalningen av nyupptagna lån. I propositionen föreslås också att samtliga lån, dvs. både utestående och nya, hanteras enligt samma princip. Det får till följd att anslagsmedel behöver avsättas för att amortera de nuvarande lånen hos . Medel behöver tillföras som motsvarar skulden vid samma tillfälle som övergången till anslagsfinansiering sker och beräknas då uppgå till ca . I propositionen föreslås vidare att föreskrifter om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar i fortsättningen inte underställs (prop. punkt 5). Förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar innehåller gynnande föreskrifter för enskilda. Det är normalt regeringen som beslutar föreskrifter av detta slag. Regeringen har dock tidigare valt att presentera förslag som rör hemutrustningslån i propositioner till . Detta har i praktiken inneburit att regeringen har bundit sig vid att även fortsättningsvis underställa förslag om i varje fall större förändringar av bestämmelserna om hemutrustningslån. På samma sätt som på andra områden kan det dock snabbt uppstå behov av att anpassa bestämmelserna om hemutrustningslån till ändrade förhållanden. För att undvika den risk för fördröjning som det innebär att underställa ändringarna för beslut bör det fortsättningsvis vara en uppgift för regeringen att besluta om föreskrifter som rör hemutrustningslån. Förslaget påverkar inte ramen för utgiftsområdet. I propositionen (prop. punkt 6 i denna del) föreslås att ett ramanslag på ca anvisas på anslag 1:5 Hemutrustningslån . Motion med anslagspåverkan 2012 I motion A388 föreslås att anslag 1:5 Hemutrustningslån tas bort, vilket innebär en minskning på på anslaget. Enligt partiets mening resulterar anslaget inte i någon vettig avkastning åt det svenska folket, och följaktligen bör det avskaffas. Propositionen och motionens förslag till anslag 1:5 Hemutrustningslån Belopp i tusental kronor Utskottet instämmer med regeringen att invandrare utgör en stor resurs för ekonomi och för mångfalden i samhället. Hemutrustningslån är ett viktigt inslag för att underlätta etableringen i arbetslivet och i samhället. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning på anslag 1:5 Hemutrustningslån (prop. punkt 6 i denna del) och kan följaktligen inte ansluta sig till motion A388 (SD) i denna del. Utskottet godtar också förslaget om ändrad finansiering av hemutrustningslån (prop. punkt 4). Utskottet tillstyrker förslaget om att föreskrifter om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar inte ska underställas (prop. punkt 5). En sammanställning av anvisningen på anslag inom utgiftsområde 13 finns längre fram i betänkandet. Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet anslag 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare. I avsnittet behandlas även ett förslag om bemyndigande på detta anslag. Anslag 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare används för utbetalningar till projekt som beviljats medel inom ramen för Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare inom EU:s ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar (Integrationsfonden). Projekten ska syfta till att förbättra systemen för mottagning och integration av tredjelandsmedborgare i . Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) är ansvarig myndighet för fonden. Verksamheten inom Integrationsfonden omfattar fleråriga projekt. Åtaganden som finansieras på anslaget medför därmed utgifter kommande budgetår. I propositionen föreslås att bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014 (prop. punkt 2). I propositionen (prop. punkt 6 i denna del) föreslås att ett ramanslag på anvisas på anslag 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare . beräknas anslaget till respektive . Regeringens förslag till medelsanvisning och bemyndigande har inte lett till några motionsyrkanden. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag (prop. punkterna 2 och 6 i denna del). En sammanställning av anvisningen på anslag inom utgiftsområde 13 finns längre fram i betänkandet. Invandrade kvinnor och arbetsmarknaden Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlas motioner utan anslagspåverkan om invandrade kvinnor och arbetsmarknaden. Utskottet föreslår att motionerna avslås. Jämför reservationerna 7 (S) och 8 (MP, V) och särskilt yttrande 2 (S). anser i motion A324 yrkande 4 att en utvärdering ska göras av olika arbetsmarknadsprojekt och insatser riktade till invandrade kvinnor i syfte att se vilka projekt som fungerat. En uppföljning av tidigare arbetsmarknadsprojekt och liknande insatser som riktats mot kvinnor saknas. Ökad kunskap om vilka insatser som leder till invandrade kvinnors etablering på arbetsmarknaden behövs för att kunna planera kommande aktiviteter. I yrkande 5 föreslås att regeringen återkommer till med en handlingsplan som syftar till att förbättra invandrade kvinnors ställning på arbetsmarknaden. Amineh Kakabaveh (V) föreslår i motion 2010/11:A414 yrkande 1 att invandrarkvinnornas situation på arbetsmarknaden utreds och kartläggs så att åtgärder kan vidtas och så att diskrimineringen av invandrarkvinnor på arbetsmarknaden på grund av kön och etnicitet motverkas. I yrkande 2 föreslås att regeringen tillsätter en utredning om hur vårdnadsbidraget påverkar invandrarkvinnors möjligheter till utbildning och deras situation på arbetsmarknaden. I yrkande 3 föreslås att regeringen återkommer till med ett handlingsprogram och en samlad strategi för att stärka utlandsfödda kvinnors ställning i arbetslivet. Arhe Hamednaca (S) begär i motion A210 yrkande 1 ett tillkännagivande om invandrarkvinnors rätt till eget arbete. Ett sätt att bryta invandrarkvinnors utanförskap är att se till att kvinnor ges chansen till arbete och egen försörjning och därigenom uppnår frihet. I yrkande 2 anförs att de strukturella inlåsningseffekter som många invandrarkvinnor lever med måste motarbetas. Många kvinnor är utsatta för ett dubbelt förtryck: dels från den egna patriarkala kulturen, dels av det svenska samhällets oförmåga att se och hjälpa. En kartläggning av problemets omfattning är nödvändig. (M) begär i motion A351 ett tillkännagivande om att se över möjligheten att införa en nationell strategi som ska syfta till att få fler utrikes födda kvinnor i arbete. Utrikes födda kvinnor har en betydligt lägre sysselsättningsgrad än inrikes födda kvinnor. Konsekvenserna för många av dessa kvinnor är att de har ställts utanför möjligheten till egen försörjning, arbetsgemenskap och en framtida rimlig pension. råder det stora skillnader när det gäller sysselsättning mellan utrikes födda kvinnor och män. Sysselsättningsnivån bland utrikes födda kvinnor är lägre än bland utrikes födda män. Den genomsnittliga tiden från invandring till arbete är också längre för kvinnorna än för männen. För dem som ingår i målgruppen för etableringslagen är mediantiden från folkbokföring i till sysselsättning för kvinnor. Det är mer än dubbelt så som för män i samma grupp. efter invandringen är av männen men enbart av kvinnorna förvärvsarbetande. Det tar följaktligen betydligt för nyanlända utrikes födda kvinnor att etablera sig på arbetsmarknaden än det tar för nyanlända utrikes födda män. Av regeringsrapporten födda kvinnor hinder och barriärer för etablering (dnr A2011/72/IU) framgår att nyanlända utrikes födda kvinnor i flera avseenden har sämre förutsättningar för etablering på arbetsmarknaden än nyanlända utrikes födda män. Faktorer såsom lägre utbildningsnivå, mindre arbetslivserfarenhet, sämre hälsa liksom stort ansvar för hem och familj och uttag av föräldrapenning lyfts fram som möjliga förklaringar. Myndigheters låga förväntningar på utrikes födda kvinnor poängteras också. Enligt utskottets mening är en av de stora integrations- och jämställdhetsutmaningarna att fler utrikes födda kvinnor ska kunna försörja sig själva. I den nuvarande situationen riskerar många av dessa kvinnor att fastna i såväl långtidsarbetslöshet som en ekonomiskt utsatt situation. Även om den genomförda etableringsreformen har tydligt jämställdhetsfokus måste betydligt mer göras för att utrikes födda kvinnor ska få makt över sin vardag genom en egen lön att leva på. Utskottet välkomnar följaktligen den utredning om ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare som regeringen tillsatt (dir. 2011:88). Utredningen ska undersöka vilka åtgärder som behöver vidtas för att åstadkomma ett ökat arbetskraftsdeltagande för nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare som inte omfattas av etableringslagen och analysera vilka ekonomiska incitament som påverkar deras arbetskraftsdeltagande och deltagande i etableringsinsatser. Undersökningen ska också kartlägga uttaget av föräldrapenning bland nyanlända utrikes födda kvinnor och män och föreslå åtgärder som ökar möjligheterna för dem att kombinera föräldraskap med arbete och deltagande i etableringsinsatser. I uppdraget ingår också att föreslå åtgärder som säkerställer att nyanlända får en individuellt anpassad etablering som är likvärdig för kvinnor och män. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet kan med detta konstatera att regeringen uppmärksammar problemen. Något ytterligare initiativ av kan inte anses behövligt. Utskottet avstyrker motionerna 2010/11:A414 (V) yrkandena 13, A324 (V) yrkandena 4 och 5, A210 (S) yrkandena 1 och 2 och A351 (M). Övriga frågor om integration Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlas övriga icke anslagspåverkande motioner om integration som väckts under den allmänna motionstiden. Utskottet föreslår att motionerna avslås. Jämför reservation 9 (V). och (båda M) anför i motion A251 att det behövs en mer sammanhållen integrationspolitik. Integrationspolitiken bör utformas efter hur verkligheten ser ut och inte efter ett vi-och-dom- tänkande, detta för att undvika att det skapas två parallella samhällen. begär i motion Sf325 yrkande 20 ett tillkännagivande om särskilda konjunkturoberoende insatser riktade till nyanlända. För att kunna använda arbetsmarknadspolitiken till att förhindra att grupper som nyanlända ställs utanför bör de fördelningspolitiska inslagen i arbetsmarknadspolitiken i detta avseende stärkas. Att nyanlända är en prioriterad grupp i arbetsmarknadspolitiska program är enligt inte tillräckligt. I yrkande 22 föreslås att Arbetsförmedlingen ges i uppdrag att systematisera anordnandet av rekryteringsmässor över hela landet. Detta format, som skapar möjligheter för kontakter mellan arbetssökande och arbetsgivare inom olika branscher, har visat sig vara särskilt lyckosamt för att fånga upp unga och personer med utländsk bakgrund. (KD) anför i motion Ub361 yrkande 1 att nyanlända behöver information om företagande under sin introduktionstid. Förutsättningarna för personer med utländsk bakgrund att starta och driva företag behöver förbättras. Information om hur det är att vara företagare i och särskild riktad hjälp till personer som invandrar till är därför nödvändig. (FP) hänvisar i motion A223 till att har ett flyktingsamverkansavtal som länets kommuner undertecknat. i har fått i uppdrag att koordinera och följa upp detta arbete för att bl.a. uppmuntra kommunerna att samarbeta, sluta avtal och ta ett större ansvar för flyktingmottagandet. bör enligt motionen göras till ett pilotlän för etableringsreformen, och regeringen bör följa upp erfarenheterna från detta arbete. Beträffande förslaget om en sammanhållen integrationspolitik som förs fram i motion A251 (M) vill utskottet anföra att integrationspolitikens genomförande förutsätter insatser inom många politikområden och av ett stort antal aktörer på både nationell, regional och lokal nivå. Det ställer höga krav på samsyn och samverkan mellan berörda myndigheter. Dessa behov ombesörjs bäst inom ramen för en samlad strategi, som dels anger en övergripande och långsiktig inriktning för politiken, dels avgränsas genom realistiska och mätbara mål och prioriteringar för verksamheten. Utskottet välkomnar därför den nya strategi för integrationspolitiken för innevarande mandatperiod som regeringen ska redovisa i samband med förslaget till budgetproposition . Särskilt viktigt är att utgångspunkten liksom tidigare ska vara att målen i huvudsak ska uppnås genom generella insatser, vilket motverkar det vi-och-dom-tänkande som motion A251 (M) vänder sig emot. Med det anförda får motion A251 (M) anses tillgodosedd. I fråga om insatser för nyanländas arbetsmarknadsetablering som förs fram i motionerna Sf325 yrkande 20 och 22 (V) och A223 (FP) är det utskottets mening att det tar innan den som fått uppehållstillstånd i kommer ut på arbetsmarknaden. En snabbare etablering i samhället och på arbetsmarknaden för med sig såväl individuella som samhällsekonomiska vinster. En avgörande förutsättning för genomförandet av etableringsreformen är ett väl fungerande samarbete mellan samtliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå. I sammanhanget noterar utskottet att Statskontoret fått i uppdrag att bedöma hur väl myndigheterna utifrån respektive roll och ansvar samverkar och samordnar sina verksamheter i syfte att uppnå en effektiv etableringsinsats. Statskontoret ska bl.a. bedöma processen för bosättning. har fått i uppdrag att utvärdera hur reformen har påverkat vissa nyanlända invandrares möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Därtill kan läggas att har en kontinuerlig dialog med de ansvariga myndigheterna, bl.a. i form av en samrådsgrupp. Med detta konstaterande kan motion A223 (FP) anses besvarad, och den avstyrks följaktligen. Med det anförda avstyrks även motion Sf325 yrkande 20 och 22 (V). Utskottet ansluter sig till utgångspunkten i motion Ub361 (KD) yrkande 1 att företagande är en central väg för nyanlända invandrare som vill skapa sig en bättre framtid. Enligt utskottets mening har företagare födda utomlands ofta goda kunskaper om affärskultur, politik, religion och språk i sina forna hemländer. Företagare födda utomlands kan alltså bidra till att öka handeln och förbättra handelsrelationerna mellan och andra länder. Utskottet noterar i sammanhanget att regeringen beslutat om förordningen (2010:84) om statsbidrag för verksamheter med yrkesinriktat mentorskap. disponerade för mentorskapsverksamhet i enlighet med förordningen. fördelar stöd till projekt där nyanlända matchas med en på grundval av t.ex. yrke, utbildning eller branschbakgrund. Av medlen har fördelats till sammanlagt nio projekt. har disponerat för information, administration, utvärdering m.m. i samband med stödet. Utskottet avstyrker motion Ub361 (KD) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlas anslag 2:1 och tre motioner med påverkan på detta anslag. Diskrimineringslagen och lagen om trädde i kraft . Diskrimineringslagen ersatte jämställdhetslagen och sex andra lagar, vilket medfört bl.a. att skyddet mot diskriminering i stort sett är lika för de olika diskrimineringsgrunderna kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder och sexuell läggning. Två nya diskrimineringsgrunder, ålder och könsöverskridande identitet eller uttryck, har tillkommit. Genom diskrimineringslagen har skyddet mot diskriminering för samtliga diskrimineringsgrunder, utom ålder, utökats till nya samhällsområden, som allmän sammankomst och offentlig tillställning, värnplikt och civilplikt och offentlig anställning. Dessutom har förbudet mot diskriminering på grund av kön respektive funktionshinder utökats till att fullt ut gälla inom hälso- och sjukvården och inom . Socialförsäkringen med anslutande bidragssystem och arbetslöshetsförsäkringen är också nya områden för diskrimineringsgrunden funktionshinder. Förbudet mot åldersdiskriminering är dock begränsat till utbildningsverksamhet och arbetslivet i vid mening. Genom diskrimineringslagen har skyddet mot diskriminering på arbetslivsområdet utvidgats. Diskriminering är förbjudet även när en person gör en förfrågan om arbete, och förbudet ska också kunna åberopas av en person som söker eller fullgör praktik hos en arbetsgivare och när arbete utförs av inhyrd eller inlånad arbetskraft. Genom diskrimineringslagen har en ny påföljd införts, diskrimineringsersättning. Syftet är att undvika en koppling till skadeståndslagen och därmed ge bättre förutsättningar för högre ersättningsnivåer till dem som diskrimineras. Diskrimineringsersättningen ska både vara en ersättning för den kränkning som överträdelsen innebär och verka avskräckande mot diskriminering. Myndigheten , som inrättades , har tillsyn över att diskrimineringslagen följs. (JämO), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), () och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) avvecklades . Anslag 2:1 används för förvaltningskostnader och för att finansiera . I propositionen anförs att en effektiv och heltäckande lagstiftning är en nödvändig förutsättning för att vi i ska kunna uppnå målet om ett samhälle fritt från diskriminering. Regeringen har genom diskrimineringslagen och inrättandet av en ny myndighet, (), skapat förutsättningar för att bekämpa diskrimineringen i samhället mer effektivt. I propositionen (prop. punkt 6 i denna del) föreslås att ett ramanslag på ca anvisas på anslag 2:1 . Motioner med anslagspåverkan 2012 föreslår i motion A377 yrkande 1 att anslaget till ökar med . Enligt motionärerna visar utvärderingar av myndigheters arbete mot diskriminering att det finns ett fortsatt behov av att identifiera effektiva åtgärder mot diskriminering, i synnerhet när det gäller hur strategier bör utformas och genomföras för att icke-diskrimineringsperspektivet ska genomsyra verksamheterna. anser i motion A388 att anslaget till ska avskaffas i dess helhet. Skälet till detta är att anslaget inte bedöms resultera i någon vettig avkastning åt det svenska folket. yrkar i motion A362 att anslaget till ökar med för att förstärka arbete med aktiva åtgärder i arbetslivet. Propositionens och motionernas förslag till anslag 2:1 Belopp i tusental kronor Att skyddas mot diskriminering är en mänsklig rättighet och inte en förhandlingsbar förmån. Förbud mot diskriminering finns inskrivet i ett stort antal konventioner om mänskliga rättigheter. Enligt FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna är alla människor födda fria och lika i värde och rättigheter. Icke-diskrimineringsprincipen är en viktig beståndsdel även när det gäller att säkerställa rättigheter för de nationella minoriteterna. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet regeringens satsning på att stärka skyddet mot diskriminering. Genom diskrimineringslagen, som omfattar fler samhällsområden än tidigare, och genom inrättandet av myndigheten har förutsättningar skapats för att diskrimineringen i samhället ska bekämpas mer effektivt. Det rättsliga skyddet mot diskriminering på individnivå har därmed stärkts, och den nya påföljden, diskrimineringsersättningen, innebär att det numera kostar att diskriminera. Utskottet noterar att frågan om ett utvidgat skydd mot diskriminering på grund av ålder och förslagen i departementspromemorian Bortom fagert tal om bristande tillgänglighet för personer med funktionshinder som en form av diskriminering (Ds 2010:20) bereds i . Utskottet har bilden att den nya lagstiftningen mot diskriminering fått ett visst genomslag sedan den trädde i kraft . Fler personer har fått upprättelse genom DO:s försorg och DO har väckt talan i domstol i fler fall . Diskrimineringsersättningen har sedan den infördes resulterat i höjda yrkanden i DO:s stämningsansökningar och höjda ersättningar i förlikningar. DO:s insatser och det strategiska arbete mot diskriminering som utförs av myndigheter och de lokala verksamheterna mot diskriminering bidrar till att öka kunskapen om diskriminering i samhället, inte minst bland arbetsgivare. Utskottet välkomnar även regeringens satsning på andra metoder att minska diskrimineringen och främja lika rättigheter och möjligheter. Utskottet noterar att fått medel för lokal verksamhet mot diskriminering (s.k. antidiskrimineringsbyråer). Dessa verksamheter fyller en viktig funktion i samhället, bl.a. genom sitt arbete med råd och stöd om diskrimineringslagstiftningen på lokal nivå. Här kan utskottet konstatera att talerätten för enskilda organisationer, som infördes genom diskrimineringslagen, har använts av två antidiskrimineringsbyråer. Utskottet noterar även att insatser för att minska diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter genomförs inom EU. Europeiska kommissionen presenterade 2008 ett förslag om ett nytt EU-direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder och sexuell läggning.