bet · GZ01FiU1 · 2011-11-15 00:00:00 — Dessa krediteringar är kopplade till nivån på de skatter som arbetsgivaren betalar för sina anställda och är tänkta att vara ett substitut för en skattelättnad och kompensera för enskilda arbetsgivares kostnader för löneskatter. Regeringen gör bedömningen att dessa åtgärder även fortsättningsvis bör redovisas på budgetens inkomstsida på motsvarande sätt som de skattenedsättningar som hanteras direkt i skattesystemet. Utöver dessa båda nedsättningar finns det ett stort antal skattenedsättningar som hanteras direkt i skattesystemet och påverkar företags och privatpersoner skatteinbetalningar. Dessa nedsättningar och andra slag av särregler i skattelagstiftningen redovisas som skatteutgifter i den skrivelse som lämnas i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen. I Socialdemokraternas motion Fi240 yrkande 3 i denna del föreslår motionärerna en skattestimulans på 1 miljard för investeringar i hyres- och studentlägenheter . Investeringsstimulansen ska betalas ut med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan den moms fastighetsägaren betalat för projektet och den moms som skulle ha betalats om momsen varit . Motionärerna inrättar också traineeplatser för unga i offentlig och privat verksamhet genom kreditering för arbetsgivaravgiften. Kostnaden beräknas till . Motsvarande yrkanden finns i motionerna A335 (S) yrkande 12, C348 (S) yrkande 1 och C349 (S) yrkande 5. lägger i motion Fi243 yrkande 3 delvis också förslag om krediteringar på skattekontot. avsätts för ett upprustningsprogram för flerfamiljshus, för upprustning av välfärdslokaler och för att bygga bort hinder i offentliga miljöer och affärslokaler. För utbildningsvikarier, övergångsjobb, lärlingar och traineer avsätts och för stöd till kollektivtrafik i glesbygd avsätts . Skatte-, civil-, trafik- och arbetsmarknadsutskottens yttranden anför i sitt yttrande att bostadsmarknaden och bostadsproduktionen under en lång rad år präglats av en omfattande statlig påverkan genom regleringar och olika former av subventioner och att detta har bidragit till de obalanser på bostadsmarknaden som fortfarande i hög grad gör sig gällande. har det skett en omläggning av bostadspolitiken i syfte att normalisera sektorn och förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Utgångspunkten för detta arbete har varit att hushållens behov och önskemål ska vara styrande för hur bostadsbeståndet utvecklas. Denna omläggning har bl.a. inneburit att konkurrenssnedvridande subventioner har avvecklats, byggnadslagstiftningen har förenklats och att hyresbostadsmarknaden har fått nya konkurrensneutrala regler som har stöd av marknadens parter. Utskottet anför att reformarbetet behöver gå vidare genom ytterligare förenklingar av regelverken och i samverkan med bostadsmarknadens aktörer undanröja återstående hinder för en anpassning av bostadsutbudet. En återgång till en bostadspolitik som bygger på omfattande statliga regleringar och subventioner saknar däremot enligt vad civilutskottet anför helt stöd inom bostadssektorn. konstaterar att flera partier i sina förslag om statsbudgeten och politikens allmänna inriktning trots detta för fram förslag med en sådan inriktning. förslag om ram utgår t.ex. från att ett omfattande bidragssystem för nyproduktion av bostäder införs. Ett motsvarande förslag förs även fram av Socialdemokraterna. I detta fall är det emellertid fråga om en skattesubvention som inte belastar utgiftsområde 18 utan statsbudgetens inkomstsida. Oavsett vilken av dessa metoder man väljer torde de enligt utskottets mening vara kostnadsdrivande och de konkurrensbegränsande effekterna på bostadsmarknaden skulle bli desamma. och arbetsmarknadsutskottet ställer sig i sina yttranden bakom den inriktning av politiken som regeringen föreslår och avstyrker de aktuella motionsyrkandena. Även trafikutskottet avstyrker motionsyrkandena. 3.5 Beräkningen av inkomsterna på statens budget Utskottet har under föregående avsnitt redovisat de förslag på skatteområdet som regeringen och de fyra oppositionspartierna lägger fram i sina respektive budgetalternativ. Flertalet förslag påverkar inkomsterna på statens budget 2012. Det finns dock undantag. Den förändrade sammansättningen av avgiftsnivåerna för uttag av socialavgifter har ingen offentligfinansiell effekt då åtgärden görs inom ramen för oförändrat totalt uttag av socialavgifter. Den lägre energiskatten på el i norra kvarstår oförändrad och har därmed inte heller någon offentligfinansiell effekt. Samma sak gäller för den fortsatta skattebefrielsen för biodrivmedel. Den aviserade utvidgningen av möjligheterna till återbetalning av vägavgift bedöms ha försumbar effekt på de offentliga finanserna. Utöver de åtgärder på skatte- och avgiftsområdet som redovisats i avsnitt 3.4 påverkas inkomstberäkningen även av den förlängning av den tillfälligt förkortade kvalificeringstiden för nystartsjobb som föreslås under utgiftsområde 14, avsnitt 3.5.1. Förslagen och bedömningarna innebär att de totala nettoskatteintäkterna sammantaget minskar med 2012. Den totala bruttoeffekten beräknas till . Skillnaden hänför sig till den höjda skatten på tobak. I tabellen nedan redovisas regeringens och oppositionspartiernas beräkning av inkomsterna på statens budget 2012. Tabell 3.4 Regeringens och oppositionspartiernas beräkning av inkomsterna på statens budget 2012 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) 1000 Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Källa: och oppositionspartiernas budgetmotioner. Regeringen föreslår (punkt 4) att godkänner den beräkning av statsbudgetens inkomster som redovisas i avsnitt 7.1 och bilaga 1 avsnitt 2. I partimotionerna från Socialdemokraterna, föreslås att godkänner den inkomstberäkning som redovisas i respektive motion. Sådana yrkanden framställs i motionerna Fi240 yrkande 3 delvis (S), Fi241 yrkande 3 delvis (MP), Fi242 yrkande 4 delvis (SD) och Fi243 yrkande 3 delvis (V). 3.6 Statens budget i sammandrag I de närmast föregående avsnitten har utskottet behandlat de poster som statens budget är uppbyggd av. Skillnaden mellan inkomsterna på statens budget och utgifter på utgiftsområden (inklusive förändring av anslagsbehållningar, nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen) utgör budgetsaldot, vilket definitionsmässigt är lika med statens lånebehov, men med omvänt tecken. Ett positivt budgetsaldo motsvaras således av ett lika stort lånebehov. Budgetsaldot och därmed lånebehovet framkommer alltså som ett resultat av de delar som bygger upp budgeten. tar ställning till de olika delarna och inte till saldot som sådant. I tabell 3.5 presenteras regeringens och oppositionspartiernas budgetalternativ . Regeringens förslag medför ett positivt budgetsaldo på , vilket innebär en amortering av statsskulden. Även Socialdemokraterna, har ett positivt saldo. har dock ett något mindre positivt saldo jämfört med regeringen. Samtliga dessa partier har emellertid såväl högre inkomster som utgifter i förhållande till regeringens förslag. Även har högre inkomster och utgifter i förhållande till regeringens förslag. Utgifterna ökar dock mer än inkomsterna, vilket får till följd att statens budgetsaldo minskar med ca i förhållande till regeringen. Detta innebär att budgetsaldot med förslag blir negativt med ca . Tabell 3.5 Statens inkomster, utgifter och saldo 2012 Inkomster av försåld egendom Källa: och oppositionspartiernas budgetmotioner. Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget omfattar ålderspension i form av inkomstpension, tilläggspension, premiepension och administrationskostnader. Regeringen föreslår i budgetpropositionen (punkt 7) att godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 2012. Utgifterna beräknas till 2012. Oppositionspartierna har inga andra förslag än regeringen vad avser ålderspensionssystemets utgifter. 3.8 Yttranden från andra utskott Sammanlagt tolv utskott har yttrat sig över budgetpropositionens förslag till utgiftsramar och inkomstberäkning och de motioner som väckts med anledning av propositionen. Två utskott, utrikesutskottet och utbildningsutskottet, har avstått från att yttra sig. En översiktlig sammanställning över yttranden som kommit in görs i tabell 3.6. Av tabellen framgår om regeringens förslag tillstyrks eller avstyrks i yttrandet och om yttrandena innehåller avvikande meningar eller särskilda yttranden. Yttrandena återfinns i sin helhet som bilagor i betänkandet. Av de tolv utskott som yttrat sig har samtliga tillstyrkt regeringens förslag. Tabell 3.6 Yttranden med anledning av regeringens och partiernas förslag till utgiftsramar och inkomstberäkning I sitt yttrande (SkU1y) behandlar skatteutskottet skattefrågor i budgetpropositionen. instämmer i regeringens bedömning när det gäller inriktningen av skattepolitiken och ambitionerna på skatteområdet, tillstyrker de förslag som regeringen lägger fram i propositionen och har ingen invändning mot att regeringens inkomstberäkning godkänns. Jobbskatteavdraget har enligt utskottet varit ett verkningsfullt medel i regeringens arbete för ett minskat utanförskap, en ökad sysselsättning och föra att göra det mer attraktivt med företagande, vilket bl.a. framgår av . En ytterligare förstärkning av avdraget skulle öka antalet arbetade timmar genom såväl ytterligare sänkta trösklar för inträde på arbetsmarknaden som fler arbetade timmar för dem som redan finns på arbetsmarknaden. konstaterar att en sådan förstärkning dock skulle kräva reformutrymme som inte finns och delar regeringens bedömning att en ytterligare förstärkning bör ske först när det ekonomiska läget tillåter. Motionsförslag om bl.a. en avtrappning av jobbskatteavdraget och skärpt progressivitet i skatteskalan avvisas av utskottet. Marginalskattehöjningar inverkar negativt på arbetsviljan och motverkar den utveckling som enligt utskottet är önskvärd och nödvändig om ska klara att upprätthålla en rättvis, generös och offentligt finansierad välfärd. avstyrker motionsförslag om skattereduktion för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa mot bakgrund av att dessa slopades som en del i finansieringen av jobbskatteavdraget och således har finansierat en kraftig sänkning av inkomstskatten för framför allt låg- och medelinkomsttagare. När det gäller motionärernas förslag om att kompletterande stöd för den som går från försörjningsstöd till arbete bör vara utformat som en skattekreditering, dvs. att stödet ska sättas in på skattekontot. Målet med ett sådant stöd bör rimligen vara att den som börjar arbeta ska märka av en förbättring så snart arbetet påbörjas. är tveksamt om detta syfte uppnås om stödet inbetalas på skattekontot eftersom stödet kan komma att kvittas mot olika skattekrav eller spärras för att täcka beslutade men ännu ej förfallna skattekrav. Inte heller betalas ett eventuellt överskott ut automatiskt. Den reducerade skatten på HUS-arbeten har ökat arbetsutbudet och gjort det lättare för den vita marknaden på området att konkurrera med den svarta marknaden. Det handlar enligt utskottets mening om en långsiktig och strukturell åtgärd som är nödvändig om man, som utskottet, ser allvarligt på svartarbete och dess följder i form av otrygga jobb, brister i försäkringsskydd, obefintligt konsumentskydd etc. När det gäller frågan om vem som kan få skattereduktion för ROT-arbete anser utskottet att rätten till avdrag bör vara begränsad till den som har underhållsansvaret för bostaden. Någon utvidgning av kretsen avdragsberättigade är således inte aktuell. Utskottet anser inte att det finns skäl att vare sig avskaffa, utöka eller på annat sätt förändra reglerna för HUS-avdrag. tillstyrker regeringens förslag om sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster eftersom förslaget bedöms ha gynnsamma effekter på sysselsättningen, förenklar tillämpningen och minskar företagens administrativa kostnader genom att skattesatsen för dessa tjänster sänks till samma nivå som för livsmedel. Dessutom anser utskottet att förslaget är positivt ur konkurrenssynpunkt. Utskottet noterar vidare att regeringen noga kommer att följa reformens effekter på priser och sysselsättning m.m. Utskottet ser positivt på regeringens förslag att införa en ny frivillig sparform, ett investeringssparkonto med syftet att göra det enklare att spara. För investeringsfonder och deras andelsägare ersätts beskattningen på fondnivå med en schablonbeskattning av andelsägarna. Mot bakgrund av att skattereglerna måste vara förenliga med och vara utformade så att den svenska skattebasen värnas, är det enligt utskottet nödvändigt att avskaffa beskattningen av svenskregistrerade investeringsfonder för att inte riskera att dessa fonder ska lämna och att anpassa skatteuttaget på delägarnivå till en sådan förändring. ställer sig bakom regeringens förslag till förenklingar av och förbättringar i 3:12-reglerna som syftar dels till att stimulera nyföretagande och förenkla för ägarna av de mindre fåmansföretagen, dels motverka s.k. skatteupplägg. Utskottet tar starkt avstånd från förslag om ett återinförande av förmögenhetsskatten. En av de viktigaste åtgärderna för att främja tillgången på kapital, inte minst för de mindre företagen, är beslutet att 2006 slopa förmögenhetsskatten. Då försvann en skatt som till följd av oenhetliga värderingsregler och många undantag även skapade kryphål som uppmuntrade till skatteplanering och orationella transaktioner. När det gäller de förslag om höjd bolagsskatt som framför erinrar skatteutskottet om att bolagsskatten och expansionsfondsskatten för småföretagen sänktes fr.o.m. med hänvisning till att har haft en högre bolagsskatt än EU-genomsnittet. När det gäller regeringens förslag om skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet anser utskottet i likhet med regeringen att stimulansen bör utformas som en skattereduktion. På det sättet får lika stora gåvor samma skattemässiga värde. framhåller att det, som regeringen anför, finns anledning att vara försiktig vid utformningen av de ändamål som ska berättiga till reduktion, och utskottet har därför inte någon invändning mot att skattereduktion endast ska beviljas för gåvor som lämnas för att främja vetenskaplig forskning eller för att bedriva hjälpverksamhet bland behövande. När det gäller Socialdemokraternas och olika förslag om att ett antal nya stödformer ska krediteras på skattekonto avstyrker skatteutskottet dessa mot bakgrund av att utskottet ställer sig bakom den inriktning på skattepolitiken som regeringen föreslår. I en avvikande mening från framgår att de föreslår en sänkning av energiskatten på el i stället som anges i deras motion Fi242. I sitt yttrande (SkU2y) konstaterar skatteutskottet att eftersom myndigheterna inom Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution har likartad verksamhet när det gäller uppbördshanteringen och brottsbekämpningen är det väsentligt att de möjligheter till förenklingar och förbättringar som finns genom myndighetssamverkan tillvaratas. Arbetet mot grov organiserad brottslighet, där samtliga myndigheter inom utgiftsområdet deltar, är ett exempel på myndighetssamverkan. Utskottet konstaterar vidare att arbetet mot skattefusk, svartarbete och grov brottslighet utgör ett centralt inslag i myndigheternas arbete med att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidrar till ett väl fungerande samhälle för medborgare och näringsliv samt motverkar brottslighet. Utskottet har behandlat motionsförslag om inriktningen av arbetet mot skattefusk, svartarbete och ekobrott och har i det ärendet (bet. 2010/11:SkU27) konstaterat att det pågår ett aktivt arbete på flera olika fronter som är inriktat på att komma till rätta med alla former av skattefusk och svartarbete. tillstyrker i ett protokollsutdrag regeringens förslag till ram för utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Socialdemokraterna, , och tillstyrker bifall till sina respektive motioner i varsin avvikande mening. framför i sin avvikande mening att ramen för utgiftsområde 4 ska ökas med jämfört med regeringens förslag. Detta är mindre än vad yrkade på för utgiftsområde 4 i sin motion (Fi242 yrkande 5). framhåller i sitt yttrande att det genomförda reformarbetet på statlig nivå har lett till förbättringar i bostadsmarknadens funktion men att det fortfarande återstår stora strukturella problem. På den statliga nivån behöver reformarbetet gå vidare genom att söka ytterligare förenklingar av regelverken och i samverkan med bostadsmarknadens aktörer undanröja återstående hinder för en anpassning av bostadsutbudet. En återgång till en bostadspolitik som bygger på omfattande statliga regleringar och subventioner saknar helt stöd inom bostadssektorn, konstaterar utskottet och riktar kritik mot förslag om att införa ett system med subventionerade kreditgarantier för upprustning av miljonprogrammets bostadsområden. Oppositionspartiernas förslag ger inte civilutskottet anledning att föreslå någon förändring av de förslag till ram för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik som lagts fram av regeringen. Anslagsförslagen har en felaktig inriktning, är dåligt underbyggda eller saknar trovärdig finansiering. tillstyrker regeringens förslag till ram för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. SD anmälde i en avvikande mening att utgiftsramen bör vara högre än regeringens förslag 2012. Detta är mindre än vad yrkade på för utgiftsområde 6 i sin motion (Fi242 yrkande 5). anser att ska ha en human asylpolitik och vara en för den som flyr undan förföljelse och förtryck och konstaterar att denna politik har ett starkt stöd i . Utskottet avfärdar förslag på besparingar på utgiftsområde 8 Migration med och med för 20132015. avfärdar förslag till åtgärder för att kraftigt minska asyl- och anhöriginvandringen och avfärdar därför också förslaget om en kraftigt reducerad ram för utgiftsområdet. När det gäller utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp föreslår socialförsäkringsutskottet att finansutskottet tillstyrker ramen för utgiftsområdet. delar regeringens bedömning att sjukförsäkringsreformen har haft stor betydelse för den minskade sjukfrånvaron. I budgetpropositionen föreslås förbättringar som syftar till att komma till rätta med icke avsedda effekter av sjukförsäkringsreformen. ska kunna bevilja sjukpenning på fortsättningsnivån för fler än . Personer som lämnar den tidsbegränsade sjukersättningen och som saknar eller har låg sjukpenninggrundande inkomst, ska kunna beviljas sjuk- eller rehabiliteringsersättning i särskilda fall och ett boendetillägg om deras arbetsförmåga är fortsatt nedsatt till följd av sjukdom. konstaterar att regeringens förslag tillgodoser tillkännagivande i denna del (bet. 2010/11:SfU12). När det gäller den mycket komplexa frågan om arbetsförmågebedömningen noterar utskottet att nu får i uppdrag att utreda vilken betydelse det skulle få att ändra begreppet reguljär arbetsmarknad till begreppet normalt förekommande arbete. välkomnar att regeringen föreslagit förbättringar av bostadsbidraget för barnfamiljer. Utskottet ser särskilt positivt på förslagen att höja bostadsbidraget för barnfamiljer eftersom detta kommer att gynna framför allt de ekonomiskt utsatta barnen. När det gäller ung arbetskraft framhåller att en sänkning av avgiftsuttaget genomfördes så sent som . De sänkta socialavgifterna har ökat incitamenten för arbetsgivare att anställa ungdomar och även att behålla unga i arbete. De har således bidragit till ökad sysselsättning bland ungdomar. Utskottet anser inte att nedsättningen ska avskaffas eller halveras och göra det dyrare att anställa unga eller behålla unga i arbete. anser i sitt yttrande att regeringens prioriteringar är väl avvägda. Utskottet erinrar om satsningen för att förbättra vården av och omsorgen om de mest sjuka äldre, vilken beräknas uppgå till ca . tillstyrker i ett protokollsutdrag regeringens förslag till ram för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen trots det mycket begränsade utrymme som finns för reformer har värnat kulturpolitiken och också skapat utrymme för några angelägna reformer, i kontrast till flera länder inom EU där kulturpolitiken har utsatts för drastiska besparingar. ställer sig bakom regeringens förslag i fråga om ramarna för utgiftsområdena 13 Integration och jämställdhet och utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. En riksdagsmajoritet bestående av de fyra oppositionspartierna framförde kritiska synpunkter i ett tillkännagivande till regeringen när det gäller sysselsättningsfasen i den s.k. jobb- och utvecklingsgarantin. Det förefaller arbetsmarknadsutskottet som om regeringens förslag i budgetpropositionen synnerligen väl tillmötesgår såväl de synpunkter som utskottet tidigare framfört om förstärkt kvalitet i sysselsättningsfasen, som vad efterlyste i sitt tillkännagivande. Utskottet noterar vidare att ett av få förslag som återkommer i samtliga oppositionspartiers budgetförslag är att avskaffa den s.k. sfi-bonusen. Mot bakgrund av att reformen bara har varit på plats i lite , att regeringen givit i uppdrag att redovisa verksamhetens utveckling och att IFAU har inlett en utvärdering av sfi-bonusens effekter är det inte rätt tidpunkt att nu dra några slutsatser om reformens effekter anser utskottet. Ett avskaffande av sfi-bonusen vore särskilt beklagligt mot bakgrund av att bevekelsegrunderna hos ett av de partier som vill avskaffa bonusen snarare bottnar i en vilja att försvåra än att underlätta en god integrationsprocess för människor som sökt sig till vårt land. När det gäller oppositionspartiernas förslag till ramar konstateras att oppositionspartierna fortfarande prioriterar stora delar av sin budget till dem som inte arbetar. Utskottet finner prioriteringen svårbegriplig av flera skäl. Det viktigaste skälet är att de återställare som man förordar riskerar att öka arbetslösheten i ett läge där så gott som alla bedömare varnar för en vikande arbetsmarknad och erinrar om att förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen är den av regeringens arbetsmarknadsreformer som i högst grad bidrar till minskad arbetslöshet. Miljardförstärkningarna av arbetslöshetsförsäkringen framstår inte som ansvarsfulla i en ekonomisk situation som talar för ett behov av ansvarstagande. Utskottet tar avstånd från förslag på ett gästarbetarsystem som, om det blev verklighet, skulle göra att gick miste om värdefull arbetskraft och medföra osäkerhet och otrygghet för dem som kommit hit. Retoriken om att begränsa invandringen för att kunna ta hand om dem som redan kommit till anser utskottet ekar tomt när i sitt budgetförslag yrkar på halverade utgifter på integrationsområdet och i stort sett vill avveckla området 2014. Avslutningsvis konstaterar utskottet att förslag för utgiftsområdena 13 och 14 präglas av en betydligt mer framtidsinriktad syn än övriga tre oppositionspartiers förslag. I en avvikande mening anmälde att de i finansutskottet kommer att yrka på en förändrad ram för utgiftsområde 14 som är högre än regeringens förslag 2012. Detta är mer än vad yrkade på för utgiftsområde 14 i sin motion (Fi242 yrkande 5). 3.9 ställningstagande till rambeslutet