bet · GZ01FiU5 · 2011-12-12 00:00:00 — 2011/12:FiU5 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen I detta betänkande behandlas utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen. Utskottet framhåller att restriktivitet ska prägla budgetpolitiken i EU och att EU-budgeten bör reformeras och moderniseras. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag 2012 och tillstyrker att regeringen bemyndigas att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag under utgiftsområde 27 anvisar anslag under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen i enlighet med utskottets förslag i bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 27 punkt 2. Ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 27 punkt 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (SD), (M), (M), (V) och (KD). fastställde ramen för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen till 31 (bet. 2011/12:FiU1). Utgiftsområdets anslag får enligt 5 kap. 12 § riksdagsordningen inte överskrida den fastlagda ramen för utgiftsområdet. I detta betänkande tar utskottet ställning till förslagen i budgetpropositionen om medelsfördelning 2012 och om ett bemyndigande för regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för (prop. 2011/12:1 utg.omr. 27 om avgiften till Europeiska unionen). hade utskottet en överläggning med statssekreterare om EU:s budget . informerade statssekreteraren utskottet i samma fråga. presenterade ledamoten i Revisionsrätten, , årsrapporten för utskottets ledamöter. Utgiftsområde 27: Anslag och bemyndigande Utskottets förslag i korthet anvisar anslag inom utgiftsområde 27 enligt regeringens förslag samt bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Målet för den svenska budgetpolitiken i EU Målet för den svenska budgetpolitiken i EU beslutades av (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Enligt målet ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU samt för att belastningen på statens budget ska hanteras i linje med de principer för finansiering av EU-medlemskapet som har fastslagit. ska också verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel. Utgifterna på EU-budgeten delas in i betalningsbemyndiganden (betalningar) och åtagandebemyndiganden (åtaganden). Ett åtagande på EU-budgeten kan leda till betalningar såväl det aktuella budgetåret som kommande år, medan betalningarna motsvarar faktiska utgifter. Utfallet för EU-budgeten 2010 visar att den totala nivån för användningen av medel i förhållande till budgeterade medel i stort sett är oförändrad jämfört med ; det rör sig om för åtaganden och för betalningar. Överskottet av betalningar, efter överföringar, ökade något till . Regeringen konstaterar att problemen med överbudgetering därmed kvarstår. Jämfört med ökade betalningarna i EU:s årsbudget 2011 med . Ökningen var planenlig och berodde framför allt på genomförandet av de sjuåriga programmen inom sammanhållningspolitiken. Åtagandena ökade med jämfört med . Med hänsyn till att eftersträvade betydligt högre åtagande- och betalningsnivåer bedömer regeringen detta som acceptabelt. anser regeringen att det finns skäl att fortsätta med en restriktiv linje och försöka minska överbudgeteringen. Regeringen redogör slutligen för kommissionens förslag till EU:s budget som presenterades och som innebar en ökning med för åtaganden och med för betalningar i förhållande till den beslutade budgeten . Anslag 1:1 Avgiften till Europeiska unionen Utfallet för den svenska EU-avgiften 2010 blev högre än vad som anvisades i statens budget. För att täcka underskottet på anslaget utnyttjades anslagskrediten. Anledningen till avvikelsen är framförallt den retroaktiva justering på ca av den BNI-baserade avgiften som gjordes . Enligt regeringen görs sådana retroaktiva justeringar utifrån den senast tillgängliga statistiken. gjorde en större revidering av BNI-statistiken. Tabell 1 Avgiften till EU, utgiftsutvecklingen Källa: Budgetpropositionen . beräknas utgifterna bli ca lägre än vad som budgeterats (se tabell 1). Detta beror framför allt på att EU:s slutligt beslutade årsbudget 2011 blev lägre än kommissionens budgetförslag, vilket låg till grund för anslagsberäkningen 2011. i den gällande budgetramen, 2012 och 2013, beräknas EU-budgetens utgifter att öka. leder detta, enligt regeringen, till en ökning av EU-avgiften med ca jämfört med utgiftsprognosen . Värdet av särskilda reduktioner beräknas 2012 uppgå till . Regeringen föreslår att anvisar 31 (punkt 2) under anslag 1:1 Avgiften till Europeiska unionen. Mot bakgrund av att nästa fleråriga budgetram ännu inte har beslutats är prognosen mycket osäker. Utgiftsprognosen baseras på av kommissionens föreslagna tak för betalningar, vilket är det utfall som betalningarna historiskt hamnat på. Beräkningen baseras också på ett oförändrat system för egna medel. Bemyndigande om att ingå ekonomiska åtaganden Medlemsländernas avgifter används för att finansiera EU-budgetens betalningar under innevarande år. De åtaganden som staten ingår på området avser EU-budgetens åtagandebemyndiganden , som kan resultera i betalningar innevarande eller kommande år. Sammanlagt uppgick åtagandena till . Åtagandena resulterade i betalningar om , varför återstår i utestående åtaganden. Därutöver gjordes betalningar avseende åtaganden gjorda på sammanlagt . Vid utgången av uppgick de utestående åtagandena sammanlagt till totalt . Utöver utestående åtaganden utgör åtaganden och åtaganden . Vidare utgör åtaganden , och som kommissionen ännu inte fördelat. Merparten av dessa utestående åtaganden avser unionens sammanhållningspolitik, där genomförandetakten varit lägre än förväntat. Enligt regeringen bedömer kommissionen att de utestående åtagandena i stor omfattning kommer att resultera i betalningar . Enligt regeringen uppgår andel av åtagandebemyndiganden i EU:s budget till . Beräknat på kommissionens budgetförslag motsvarar detta . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Förhandlingarna om EU:s årsbudget hade utskottet en överläggning med statssekreterare om kommissionens förslag till EU:s årsbudget 2012. Regeringen betonade i sin faktapromemoria (2010/11:FPM122) att skulle verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, i enlighet med proposition 1994/95:40. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens redovisade ståndpunkt inför det fortsatta arbetet och underströk vikten av att verkar för budgetrestriktivitet och budgeteffektivitet i förhandlingarna. informerade statssekretare utskottet om förhandlingarna om EU:s årsbudget 2012. Då hade både rådet och antagit sina respektive läsningar av budgetförslaget. I förhållande till budgeten 2011 innebar rådets läsning en ökningstakt på för åtaganden och för betalningar. läsning, i sin tur, innebar en ökningstakt på för åtaganden och för betalningar jämfört med budgeten . I rådet hade , tillsammans med ett antal andra medlemsstater, valt att inte stödja rådets läsning. Ett förlikningsförfarande mellan rådet och inleddes . Detta kulminerade i ett förlikningsmöte där rådet och Europarlamentet nådde en överenskommelse om EU:s budget . Enligt överenskommelsen ska EU:s budget uppgå till i åtagandeanslag och i betalningsanslag. Detta innebär att betalningarna ökar i förhållande till budgeten . EU:s årsbudget antogs slutligen av . lämnade Revisionsrätten sin årsrapport . Revisionsrätten drar slutsatsen att räkenskaperna ger en rättvisande bild av Europeiska unionens finansiella ställning och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för året. Årsrapporten inleder förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för genomförandet av EU-budgeten för . De betalningar som ligger till grund för räkenskaperna innehåller fortfarande väsentliga fel. Felprocenten uppskattas till för EU:s utgifter på 2010. Det EU-utgiftsområde där det oftast förekom fel 2010 var området sammanhållning, energi och transport. Felprocenten uppskattas där till . Detta är mer jämfört med och förklarar också den lilla ökningen av den uppskattade felprocenten för budgeten som helhet. Revisionsrätten anser att de granskade kontrollsystemen på EU-budgetens olika områden fortfarande endast delvis är ändamålsenliga när det gäller att garantera att betalningarna är korrekta. Trots av gradvisa förbättringar av systemen kvarstår betydande risker, vilka endast fullt ut kan åtgärdas genom en förbättring av de rättsliga ramarna och en ny utformning av kontrollsystemen, anser Revisionsrätten. stöder regeringens inriktning i budgetpolitiken i EU, som innebär budgetrestriktivitet och en inriktning mot att reformera och modernisera EU:s budget. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag. När det gäller bemyndigandet att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten konstaterar utskottet att regeringen till skillnad från tidigare redovisar utfallet för det gångna budgetåret. Dessutom redovisar regeringen hur stora de utestående åtagandena är , vilka omfattas av bemyndiganden . Utskottet välkomnar redovisningen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till bemyndigande. Anslag under utgiftsområde 27, punkt 1 (SD) (SD) anför: har i budgetprocessen inte yrkat på någon annan ram än regeringen har gjort vad avser utgiftsområde 27. Anledningen till att vi inte yrkar på ändrade ramar är pragmatisk: en omförhandling av medlemskapet torde vara en långdragen process som dessutom bör förankras väl hos det svenska folket. Därmed bedömer vi också att man sannolikt inte kan räkna in eventuella besparingar under innevarande budgetperiod. Vi vill likväl ändå framhålla att vi är mycket kritiska till utgiftsområdet i sin helhet. Vår principiella hållning är att inte ska vara medlem i EU eller EMU, då unionen inte bara är ekonomiskt betungande utan även tar allt tydligare steg mot mer överstatlighet med klara och tydliga finanspolitiska ambitioner med sikte på en federal statsbildning. Den kris som utspelar sig, huvudsakligen inom euroområdet, stärker oss i vår uppfattning. ser emellertid positivt på ett mellanstatligt samarbete med länder samt inte minst positivt på nyttan med den inre marknaden. Det är därför vår uppfattning att vi i stället för medlemskap i bör söka medlemskap i med full tillgång till den inre marknaden, i likhet med och . Mot ovanstående bakgrund ställer vi oss om än högst motvilligt bakom regeringens ram för utgiftsområde 27. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2011/12:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 27: bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . anvisar för anslag under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen enligt följande uppställning: Avgiften till Europeiska unionen Utskottets förslag till anslag under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Avgiften till Europeiska unionen har betalat i avgift till Europeiska unionen. För enbart 2012 uppgår EU-avgiften till drygt 30 miljarder kronor.Enligt regeringens budgetproposition väntas den svenska EU-avgiften öka med i storleksordningen framöver till följd av kommissionens förslag till en ny flerårig budgetplan där nya satsningar aviseras som förslag till nedprioriteringar helt saknas.Vi kan i detta specifika fall förvisso konstatera att regeringen ser med oro på den svällande EU-budgeten och att man också motsätter sig densamma. Men vi frågar oss likväl vad regeringens motvilja får för betydelse i praktiken. Den har ju i EU-sammanhang visat sig vara allt annat än en slagkraftig förhandlingspartner. Regeringens inställning i förhandlingsfrågor på internationell nivå tycks vila på lite lätt dumsnäll majoritet. När regeringen representerar ger man därför gärna vika och avstår från att värna våra egna intressen i alltför hög grad, förhoppningsvis i utbyte mot lite goodwill.Vi ser exempelvis i frågan om den enhetliga EU-momsen att även mindre, ideella föreningar kommer att momsbeskattas av en mindre sympatisk icke folkvald . Regeringens inställsamma linje fungerar säkert alldeles utmärkt i en utopisk värld där alla vill varandra väl och gott och kämpar för varandras rättigheter. I verkligheten behövs dock pondus och beslutsamhet tillsammans med en benhård vilja att värna de sina och i det här fallet svenska folkets intressen.Tillåt mig i detta sammanhang uttrycka en viss skepsis mot att vår nuvarande regering har den vilja som fordras för att uppnå konkreta resultat vid förhandlingsbordet. Resultatet imponerar föga.Låt mig också poängtera att lyckats förhandla fram en avsevärt lägre per capita-avgift än . Det finns alltså ingen naturlag som hävdar att just ska tillhöra de allra största nettobidragsgivarna i Europeiska unionen.För att illustrera kostnaden för EU-medlemskap motsvarar nuvarande avgift drygt tre fjärdedelar av kostnaden för hela det svenska försvaret och kommer efter höjningen att motsvara i princip hela Försvarsmaktens årliga utgifter.Låt oss konstatera att EU-avgiften historiskt svällt något alldeles kollosalt. Bara under innevarande budgetperiod beräknar regeringen att vi ska betala . Avgiften väntas alltså öka än mer . fick vi knappt hälften av EU-avgiften, eller närmare bestämt , tillbaka i återflöde i form av bland annat jordbruksstöd, regionalt stöd samt socialt stöd. Större delen av EU-avgiften var således en direkt nettoförlust för de svenska skattebetalarna. Den del som vi trots allt får tillbaka i form av återflöde kan vi dessutom inte själva disponera. Tvärtom är dessa pengar öronmärkta för olika typer av satsningar som kanske inte ens vi själva valt att genomföra. Det får mig att ställa frågan: Är vi kapabla att hushålla med våra egna resurser, eller behöver vi verkligen förvaltas från likt livegna bönder under den nya tidens feodalherrar?I vårt sverigedemokratiska alternativ är svaret glasklart. I hade vi i stället själva fritt kunnat disponera kapitalet och alltså inte fått det förverkat eller tvångsförvaltat.Med tanke på hur situationen i hela EU ser ut med växande skuldberg och bristande finanspolitiskt ansvarstagande är det min och mitt partis bedömning att vi i allra högsta grad är kapabla nog att vara herrar i vårt eget hus utan inblandning från främmande makt. ambition är helt och fullt att kvarstå i den inre marknaden, vilket vi anser gynnar vår handel och därmed vårt gemensamma välstånd. Vi gör bedömningen att vi genom att omförhandla medlemskapet till att enbart omfatta EES kan ta del av alla fördelar relaterade till frihandel och fri rörlighet av varor och tjänster. Enligt skulle vi spara ungefär tre fjärdedelar av vår nettoavgift givet att vi förhandlade fram ungefär motsvarande villkor som vårt grannland . skulle det alltså motsvara en direkt nettobesparing på . , när vår nettoavgift alltså antas öka, kan vi dessutom anta att den potentiella besparingen ökar ytterligare.Sverigedemokraterna är dock, och har alltid varit, ett pragmatiskt parti. Att omförhandla vårt nuvarande medlemskap och träda ut ur unionen är en långsiktig process och kan med stor sannolikhet inte genomföras under nuvarande budgetperiod. Av den anledningen, enbart, väljer vi att i detta budgetförslag inte yrka på några andra satsningar än de som regeringen gör under utgiftsområde 27.Herr talman! Låt oss med detta sagt förstå att aldrig kommer att vika i frågan om självständighet. Vår målsättning är glasklar. ska återigen både bli och förbli en självständig stat där makten utgår från folket. Vi kommer därför att göra allt vi kan för att förmå att lämna EU. Låt mig börja med att yrka bifall till utskottets förslag till beslut.Herr talman! Det här är i grund och botten inte en debatt om huruvida ska vara medlem i Europeiska unionen. Låt mig ändå konstatera att medlemskap i på många sätt har tjänat oerhört väl.I en alltmer nära sammanflätad värld med stort beroende mellan länder är det uppenbart att internationellt samarbete är viktigt för att uppnå bästa möjliga tillväxt, välstånd och sammanhållning både här hemma och i världen runt omkring oss.Det har också blivit uppenbart för de allra flesta av oss att samarbetet inom EU krävs för att lösa de gränsöverskridande utmaningar som vi alla står inför, med miljöförstöring och brottslighet som några exempel. Isolering i kalla är ingen lösning.Sverige ska självklart fortsätta driva på för en moderniserad och återhållsam budget. Jag kan garantera att är ett av de länder som starkast driver på i denna riktning.För den breda majoriteten av partier är det uppenbart att ska fortsätta delta brett och aktivt i internationella samarbeten och inte minst inom Europeiska unionen.Herr talman! Jag yrkar som sagt bifall till utskottets förslag och önskar alla en riktigt god jul och ett gott nytt år.