bet · GY01TU22 · 2011-05-31 00:00:00 — I sammanhanget kan nämnas att regeringen givit i uppdrag att utreda behovet av ökad kapacitet i det svenska järnvägssystemet (dnr N2011/1933/TE). ska lämna förslag till effektiviseringsåtgärder och kapacitetshöjande åtgärder som kan vidtas för att tillgodose kapacitetsbehovet. I uppdraget ingår att även analysera olika alternativ för höjd hastighetsstandard och att i detta arbete bl.a. beakta Utredningen om höghastighetsbanors (dir. 2008:156) betänkande Höghastighetsbanor ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft (SOU 2009:74). Det är också av yttersta vikt att inom unionen ytterligare prioritera arbetet inom trafiksäkerhetsområdet. Det är inte tillfredsställande att antalet trafikdödade i EU:s medlemsländer uppgår till närmare 40 000 personer . Arbetet med trafiksäkerhet har varit ett prioriterat område i svensk transportpolitik och 1997 beslutade om den s.k. nollvisionen, dvs. strävan efter att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken (prop. 1996/97:137, bet. 1997/98:TU4, rskr. 1997/98:11). Utskottet välkomnar att kommissionen i vitboken nu höjer ambitionerna på området på europeisk basis genom att inrätta ett snarlikt mål om att till 2050 uppnå målet om nästan inga dödsolyckor i trafiken. Angående förslagen till åtgärder för att skapa ett gemensamt europeiskt transportområde Utskottet instämmer med kommissionen när det gäller vikten av att skapa en fungerande inre marknad med ett samverkande transportsystem. Som framhålls i vitboken finns det dess värre fortfarande ett antal hinder för att den inre marknaden ska fungera väl och det är följaktligen angeläget att komma till rätta med dessa. Utskottet har (senast i utl. 2009/10:TU26) framhållit att i syfte att skapa fungerande transportflöden återstår mycket att göra över nationsgränserna, bl.a. för att se till att godstågstrafiken genom bedrivs på ett mer effektivt och smidigt sätt, och håller en högre hastighet för att därigenom kunna utgöra ett fullgott alternativ till lastbilstransporter. Utskottet har i sammanhanget särskilt förespråkat s.k. gröna korridorer som ett sätt att begränsa trafikens negativa miljöeffekter och minska trängseln, som konkurrenskraften ökar. Utskottet påminner om att det i har bedrivits ett arbete med denna inriktning inom det logistikforum som regeringen inrättade . Enligt utskottets mening kan EU:s transportpolitik utvecklas genom internationella partnerskap som skapar gröna transportkorridorer till och från . Detta system skulle kunna tjäna som exempel inom övriga . Utskottet vill även betona att sjöfarten har en stor potential att bidra till hållbara transporter och att det därför är angeläget att bl.a. sjömotorvägarna fortsättningsvis ses som ett prioriterat initiativ. Det är angeläget att lagstiftningen är utformad så att konkurrens på lika villkor skapas för företag, länder och olika delar av som det inte görs avkall när det gäller säkerhet, miljöskydd och hälsa. Utskottet vill, liksom i det tidigare utlåtandet /10:TU4, framhålla vikten av såväl harmoniserade regler som förenkling i övrigt när det gäller regelgivning och den administrativa tillämpningen av reglerna. Det finns t.ex. enligt utskottets mening en stor potential för effektivisering rörande hanteringen av transporthandlingar och biljetter i syfte att åstadkomma enhetlighet inom gemenskapen, till nytta för såväl person- som godstrafik. Vidare anser utskottet att företag inom transportbranschen alltjämt är belastade av en onödigt omfattande byråkrati. Utskottet instämmer med kommissionen när det gäller vikten av att skapa attraktiva transportjänster av hög kvalitet och med god tillgänglighet och tillförlitlighet liksom en hög säkerhetsnivå. Det är även angeläget att transportsystemet understöds av system för trafik- och reseinformation som förser resenärerna med information som är såväl lättillgänglig som tillförlitlig. Utskottet vill också framhålla vikten av att tillgodose passagerarnas behov av användarvänliga transporter, t.ex. vad gäller säkerhetskontrollernas utformning. Vidare vill utskottet understryka att transportsystemet måste utformas så att det är användbart för alla, inklusive personer med funktionsnedsättningar. Det är här också angeläget att beakta den demografiska utvecklingen; med en åldrande befolkning kommer bl.a. kraven på bra lösningar för resenärer med nedsatt rörlighet att öka. Som tidigare nämnts välkomnar utskottet kommissionens initiativ till en nollvision på trafiksäkerhetsområdet inom EU. Utskottet noterar att det framhålls i vitboken att insatser med fokus på bl.a. utbildning är av stor betydelse för att minska antalet trafikdödade. Utskottet delar denna uppfattning och vill i sammanhanget även lyfta fram vikten av att behandla frågor om alkohol vid ratten och iakttagande av hastighetsgränser. Det svenska trafiksäkerhetsarbetet har med goda resultat fokuserats till bl.a. dessa frågor, och de svenska erfarenheterna skulle kunna tjäna som exempel för arbetet i övriga . Liksom kommissionen anser utskottet också att marknadsöppningen på transportområdet måste gå hand i hand med arbeten av hög kvalitet och bra arbetsvillkor. Utskottet välkomnar därför kommissionens avsikt att utvärdera i fråga om sysselsättning och arbetsvillkor inom transportsektorn. Det är enligt utskottets mening angeläget att t.ex. se över arbetsförhållandena inom sjöfarten och att även arbetsförhållandena för lastbilschaufförer uppmärksammas. Utskottet anser generellt att det är viktigt att strukturförändringar med förväntade sysselsättningseffekter följs och analyseras på EU-nivå och att en hög beredskap iakttas när det gäller att förutse sådana förändringar. De enskilda åtgärderna bör däremot vidtas i de enskilda medlemsstaterna. Angående förslagen till åtgärder avseende teknik och beteende Utskottet delar kommissionens syn om vikten av teknisk innovation och utveckling för att påskynda övergången till ett effektivare och mer hållbart europeiskt transportsystem. Utskottet är positivt till den aviserade färdplanen för teknik liksom den planerade innovations- och utvecklingsstrategin för transportsektorn. Utskottet vill dock i sammanhanget framhålla betydelsen av att vissa tekniska lösningar inte otillbörligt främjas på bekostnad av andra. Teknikneutralitet och fastställandet av öppna standarder bör enligt utskottets mening vara viktiga led i detta arbete. I fråga om ny teknik vill utskottet också särskilt framhålla att det finns stora möjligheter att bl.a. effektivisera transporter, minska logistikkostnader och minska belastningen på miljön genom att använda IT i transportsystemet (ITS). ITS bidrar till att systemen kan anpassas efter användarnas behov och önskemål av sömlösa transporter och smidiga byten mellan transportslag. ITS bidrar även till att öka säkerheten och minska sårbarheten i transportsystemet, inte minst vid transporter av farligt gods. Utskottet noterar att det i vitboken understryks att skyddet av personuppgifter och privatliv måste utvecklas parallellt med den ökande användningen av informationsverktyg. Utskottet välkomnar detta. Som utskottet anförde i utlåtande /10:TU4 är utvecklingen av transporttjänster och transportteknik av synnerligen stor betydelse när det gäller att komma till rätta med de problem och olägenheter som transporter förorsakar. bör det betonas att ny teknik inte ensam kan förväntas klara av dessa utmaningar. Enligt utskottets mening är det angeläget att ny teknik kombineras med olika styrmedel, däribland ekonomiska, för att målen ska kunna nås. Prisinstrumentet kan exempelvis vara ett effektivt och flexibelt styrmedel för att påverka valet av olika transportsätt. Det är dock viktigt att i detta sammanhang även beakta andra faktorer såsom regionalpolitiska och fördelningspolitiska konsekvenser. Kommissionen understryker i vitboken vikten av att främja en hållbar rörlighet i städerna och att det behövs en integrerad strategi som bl.a. innefattar fysisk planering, effektiv kollektivtrafik och prissättningsprogram. Utskottet delar denna uppfattning. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att kollektivtrafiken är ett viktigt medel för att åstadkomma en långsiktigt hållbar tillväxt. Med en väl fungerande kollektivtrafik kan människors behov av rörlighet tillgodoses på ett energieffektivt och klimatvänligt sätt. I har kollektivtrafikbranschen och andra intressenter tagit initiativ till en partnerssamverkan där det övergripande målet är att kollektivtrafikens marknadsandel ska fördubblas . Som ett mål på vägen dit ska antalet resor med kollektivtrafik fördubblas till 2020. Detta initiativ kan enligt utskottets mening utgöra ett exempel för andra medlemsländer på hur kollektivtrafiken kan utvecklas. Utskottet vill betona att det utifrån ett subsidiaritetsperspektiv inte är ändamålsenligt att EU engagerar sig i olika genomförandefrågor för hur stadstrafiken bör utformas i städer. Liksom det anfördes i utlåtande /10:TU4 hanteras sådana åtgärder lämpligare inom medlemsstaterna med hänsyn till gällande ansvarsförhållanden och vikten av att trafikbeslut fattas i så decentraliserade former som möjligt. Utskottet kan dock välkomna kommissionens initiativ på området i den mån dessa innebär att riktlinjer för bästa praxis och resultattavlor tas fram eller att kunskap och metodutveckling när det gäller samhällsplaneringens betydelse för ett effektivt trafiksystem, i vilket även kollektivtrafik ingår som en integrerad del, sprids. Utskottet menar att EU:s insatser därigenom kan bli stödjande i stället för styrande och främja en ändamålsenlig uppgiftsfördelning mellan EU och dess medlemsstater. Angående förslagen till åtgärder för att skapa en modern infrastruktur och smart finansiering Utskottet instämmer med kommissionen i att behöver ett multimodalt stomnät som kan transportera stora och samlade mängder av gods och passagerare på ett högeffektivt och hållbart sätt. Det är viktigt med transportkorridorer som på ett effektivt sätt kan knyta länderna inom EU och angränsande områden närmare varandra. Utskottet vill i sammanhanget understryka behovet av att ta särskild hänsyn till de speciella förhållanden som råder i och vissa andra medlemsstater i de nordliga delarna av EU. Gles bebyggelse och låg befolkningstäthet i stora områden, stora avstånd och ett kallt klimat med snö och is innebär särskilda behov i transporthänseende. Det är angeläget med en god samverkan mellan transportslagen för att uppnå högre effektivitet och lägre transportkostnader samt för att minska negativ miljöpåverkan. I detta sammanhang bör också knutpunkternas och de intermodala plattformarnas betydelse för optimering av passagerar- och godstrafiken framhållas. Utskottet välkomnar därför att kommissionen i vitboken lyfter fram vikten av t.ex. multimodala terminaler vid havet och konsolideringscentrum för stadslogistik. Utskottet vill betona att det är angeläget att fullt ut integrera transportslagen och transportnäten, liksom att anamma ett transportslagsövergripande synsätt vid infrastrukturplaneringen. Det kan här påminnas om att regeringen, i syfte att främja ett trafikslagsövergripande perspektiv inom transportpolitiken i , inrättade som bl.a. de tidigare trafikslagsinriktade myndigheterna och upphörde med sin verksamhet (prop. 2009/10:59). Mot bakgrund av att händelser som översvämningar, ras och skred kan förväntas inträffa oftare på grund av de befarade klimatförändringarna vill utskottet också, liksom i tidigare utlåtanden (se t.ex. utl. 2009/10:TU26) påtala behovet av att i den gemensamma transportpolitiken ha en särskild fokusering på sårbarhetsfrågor. Det är angeläget med ett hänsynstagande till dessa förväntade risker när det gäller såväl befintlig som planerad infrastruktur. Ny infrastruktur är dyr och det har också visat sig vara svårt att få träffsäkerhet i kalkylerna som kostnaderna inte sällan underskattas. Enligt utskottet är det därför rationellt att i första hand undersöka möjligheten till ett optimalt utnyttjande av befintliga anläggningar, exempelvis genom smarta prioriteringsregler. Utskottet anser att den s.k. fyrstegsprincipen som tillämpas i kan tjäna som modell i detta sammanhang. Vid behov av ny kapacitet på väg eller järnväg ska åtgärderna enligt denna princip analyseras i fyra steg som översiktligt kan beskrivas som påverkansåtgärder, effektivare utnyttjande, smärre ombyggnader och nyinvesteringar. Syftet är att därigenom ta reda på om man kan effektivisera användningen av den befintliga infrastrukturen innan man använder resurser för att bygga nytt. Behoven inom infrastrukturområdet är många och stora. Utskottet instämmer därför med kommissionen i att det behövs diversifierade finansieringskällor inom både den offentliga och privata sektorn. Utskottet anser också att det behövs en bättre samordning av de olika EU-instrumenten för transportområdet och välkomnar således det aviserade initiativet om att skapa en ny finansieringsram för transportinfrastruktur. Utskottet vill i det sammanhanget understryka behovet av transparens och tydlighet. Kommissionen förespråkar i vitboken ett generellt initiativ till att avsätta intäkter från transporter till utvecklingen av transportsystemet. Liksom regeringen motsätter sig utskottet en dylik öronmärkning av inkomster från transporterna. Det följer av huvudprincipen i den svenska budgetlagen (2011:203) att statens inkomster ska redovisas brutto på statens budget och att statens medel inte ska användas på något annat sätt än har bestämt. Medlen måste få användas inom det område där de bedöms göra mest nytta. Kommissionen förespråkar vidare i vitboken en internalisering av externa kostnader som buller, luftföroreningar och trafikstockningar. Utskottet kan instämma i att externa kostnader bör internaliseras i större utsträckning och med utgångspunkt i prissättningen för marginalkostnaderna. Såväl styrande som finansierande avgifter behövs enligt utskottet för att kunna möta de utmaningar som finns. Det är dock angeläget att avgiften inte är så hög att den nya infrastrukturen underutnyttjas eller att den t.ex. medverkar till en omfördelning av trafik till kringliggande, sämre vägnät. Vidare är det viktigt att åtgärder i transportsystemet är samhällsekonomiskt lönsamma som också regionalpolitiska och andra faktorer bör ingå i totalbedömningen. Det bör t.ex. inte införas någon avgift om inte samhällsvinsten med detta påtagligt överstiger administrationskostnaderna. Utskottet motsätter sig därför kravet på att det bör bli obligatoriskt att införa vägavgifter och skatter genom en nationell kilometerskatt för tunga lastbilar. Utskottet har i tidigare ställningstaganden (se yttr. 2009/10:TU5y) konstaterat att en majoritet av lastbilstransporterna är kortare än , vilket är avstånd där järnvägen har svårare att konkurrera och än mindre sjöfarten. En kilometerskatt ger därför i första hand ökade kostnader men inte någon miljöeffekt. Utskottet vill även i likhet med i yttrande 2009/10:TU5y tillägga att har framhållit att en kilometerskatt innebär sämre förutsättningar för tillväxt i landet som landets möjligheter att delta i den internationella konkurrensen försvagas. Utskottet noterar i sammanhanget att det också i vitboken framhålls att godstransporter på korta och medellånga distanser () även fortsättningsvis kommer att ske med lastbil. Enligt utskottets mening måste fokus i stället riktas mot fortsatt teknikutveckling av fordon (exempelvis hybridlastbilar), övergång till fossilfria bränslen, effektivare transportplanering, sparsam körning m.m., i stället för orättmätiga skattehöjningar. Angående förslagen till åtgärder som rör den externa dimensionen Utskottet välkomnar kommissionens ambition att förbättra EU:s transportpolitik och infrastrukturpolicy gentemot tredjeland och i synnerhet visavi länderna i vårt närområde. Utskottet vill i sammanhanget, liksom i utlåtande /10:TU26, särskilt framhålla den nordliga dimensionen i EU:s externa och gränsöverskridande politik och även påminna om att EU-länderna enades om att anta en gemensam strategi för . Strategin syftar bl.a. till att fördjupa och förbättra arbetet inom några prioriterade politikområden, däribland tillgänglighet, vilket innefattar transport- och infrastrukturfrågor. Strategin bör i ett längre perspektiv kunna leda till ett än mer fördjupat samarbete länderna emellan när det gäller t.ex. transport- och infrastrukturplanering och på så vis skapa effektiva transportstråk som kan utvecklas till gröna transportkorridorer. Utskottet vill betona att EU:s har en viktig transportpolitisk roll, inte minst för framtidens råvaruförsörjning och handeln med nya marknader i t.ex. . Utskottet vill dessutom framhålla behovet av att prioritera transportkorridoren Norra axeln, som länkar samman de nordliga delarna av , , och . När det gäller kommissionens tankar om ett samstämmigt agerande från EU:s sida i internationella sammanhang vill utskottet påtala att medlemsländerna kan och bör samordna sitt agerande utan att överlåta åt kommissionen att ensam företräda länderna, t.ex. i IMO eller . Utskottet menar att en sådan ordning skulle strida mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet vill understryka att ett tydligare europeiskt ledarskap i transportfrågorna är avgörande för att åstadkomma nödvändiga beslut. Enligt utskottets mening bör detta kunna åstadkommas genom en tätare europeisk samverkan på transportområdet, snarare än genom kommissionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Europeiska kommissionens vitbok för ett gemensamt europeiskt transportområde motiveringen (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och i (S). Vi är i stora delar överens med majoriteten i utskottet när det gäller synpunkterna på kommissionens vitbok om den framtida europeiska transportpolitiken. I några avseenden vill vi dock framföra en avvikande mening. Vi instämmer med kommissionen i att prissignaler spelar en viktig roll vid många beslut som har långtidsverkan på transportsystemet. Som det anförs i vitboken måste transportavgifter och transportskatter omfördelas så att de i större utsträckning avspeglar principerna om att förorenaren och användaren betalar. Koldioxidutsläppen från lastbilarna på våra vägar ökar stadigt på grund av allt fler och allt tyngre lastbilar. Denna trend måste brytas. Enligt vår mening är kilometerskatten ett effektivt styrmedel för att minska klimatpåverkan. Rätt utformad kan en sådan skatt öka effektiviteten i transportsystemet och därmed minska slitage, buller och utsläpp. Till skillnad från utskottets borgerliga företrädare ställer vi oss därför bakom kommissionens ambition att gradvis införa en obligatorisk infrastrukturavgift för tunga lastbilar. Vi noterar att man i flera andra europeiska länder redan har infört, eller planerar att införa, kilometerskatt för tunga lastbilar. Vi vill att detta också görs i . Det är dock angeläget att det i detta sammanhang tas hänsyn till de delar av skogsindustrin som saknar alternativ till transporter på väg. Liksom kommissionen anser vi socialdemokrater att höghastighetståg har en viktig roll att spela i det framtida europeiska transportnätet. Vi är därför positiva till kommissionens målsättning om att bl.a. tredubbla den nuvarande sträckningen av nätet för höghastighetståg till 2030. Till skillnad från regeringen anser vi att det är angeläget att påbörja planeringen och utbyggnaden av höghastighetsbanor även i . Ett system med höghastighetsbanor skulle skapa en kraftigt utökad kapacitet i det redan hårt belastade svenska järnvägsnätet och minska sårbarheten i detta. En satsning på höghastighetståg är också väsentlig av klimatskäl då det bl.a. skulle skapas klara alternativ till flyget på de berörda sträckorna. Höghastighetsbanor har, som det framgår av kommissionens vitbok, i allra högsta grad en europeisk dimension. Vi vill därför understryka vikten av att inte ställer sig utanför det omfattande europeiska nät för höghastighetståg som håller på att växa fram. Vi ser slutligen positivt på att vitboken tar sikte på att främja arbeten av hög kvalitet och goda arbetsvillkor inom transportområdet. Detta är en viktig förutsättning för att transportsystemet ska kunna fungera såväl effektivt som säkert. Vi vill i sammanhanget betona att det är helt oacceptabelt att företag i de olika medlemsstaterna kan konkurrera med låga löner och dåliga arbetsvillkor i övrigt; möjligheterna till social dumpning måste elimineras. Vi välkomnar därför kommissionens avsikt att utvärdera i fråga om sysselsättning och arbetsvillkor inom transportsektorn, inte minst inom sjöfartsområdet. I sammanhanget vill vi även särskilt understryka vikten av att uppmärksamma arbetsförhållandena för lastbilschaufförer. Europeiska kommissionens vitbok för ett gemensamt europeiskt transportområde motiveringen (MP, V) av (MP) och (V). Transportsektorn ökar fortfarande sina utsläpp av fossila växthusgaser och detta i en sådan utsträckning att det med råge förtar minskningen inom andra samhällssektorer. Vi välkomnar därför att kommissionen tagit fram en ny vitbok om den framtida europeiska transportpolitiken med en samlad vision och konkreta målsättningar för att minska transportsystemets klimatavtryck. Vi är positiva till att kommissionen fastställer specifika utsläppsmål för transportslagen, och till skillnad från utskottsmajoriteten är vi även positiva till att kommissionen formulerat ett konkret mål om att överföra transporter från väg till mer klimatsmarta transportlösningar. Vi menar att en grundläggande syn på inte bara väg- utan också flygtrafiken måste vara att den ska minska, inte öka. På motsvarande vis anser vi att det även hade varit önskvärt med tydligt uttalade mål om att öka de miljövänligare järnvägs- och sjöfartstransporternas marknadsandelar. Kommissionen förutser i vitboken en fortsatt kraftfull tillväxt av transporterna inom EU och medger att det är helt uppenbart att transporterna inte kan fortsätta att utvecklas som . Den presenterade färdplanen innehåller därför ett antal initiativ för att främja ett hållbart transportsystem. Vi välkomnar denna ansats. De utpekade satsningarna täcker dock ett vitt område och det saknas enligt vår mening en helhetsbild och en strategi för hur dessa sammantaget kan bidra till att miljömålen uppnås, inte minst mot bakgrund av de förutspådda trafikökningarna. Vinsterna av alternativa bränslen och nya förbränningsmotorer uppväger t.ex. inte det faktum att transportvolymerna på väg och i luften fortsätter att växa. I vitboken förutspås det att flygtrafiken inom EU kan komma att fördubblas . Vi anser att en sådan utveckling måste förhindras. Räknat per passagerarkilometer är flyget det transportsätt som genererar mest klimatskadliga utsläpp. Flyget är inte ett energieffektivt transportmedel och bör därför endast användas i sammanhang där andra alternativ inte finns. Mot denna bakgrund välkomnar vi kommissionens målsättning om att bl.a. tredubbla den nuvarande sträckningen av nätet för höghastighetståg till 2030. I sammanhanget vill vi framhålla att vi till skillnad från regeringen anser att det är angeläget att även i påbörja planeringen och utbyggnaden av höghastighetsbanor. Chicagokonventionen tillämpas för internationell civil luftfart och förbjuder parter att beskatta flygbränsle som medförs ombord på luftfartyg. Detta system är en förlegad ordning som motverkar en miljöanpassad utveckling; det är angeläget att flygtrafiken minskar sin miljöpåverkan och att beskattning av flygbränsle blir möjligt. Vi anser därför att det inom EU bör ageras kraftfullt för en omförhandling av Chicagokonventionen. Vi invänder vidare mot den underliggande positiva bild som tecknas i vitboken av tågtrafikens avreglering. Vi instämmer inte i att en avreglering stärker järnvägen, tvärtom. Tågtrafikens avreglering och privatisering leder i stället till en försämrad och svåröverblickbar järnvägstrafik med minskad kvalitet när det gäller tider och utbud.