bet · GZ01TU1 · 2011-12-07 00:00:00 — Vidare konstaterar regeringen när det gäller it och jämställdhet att könsfördelningen inom it-området alltjämt är ojämn, både inom näringslivet och inom den högre utbildningen. I fråga om resultatet för delmålet om bredband i världsklass och möjligheterna att använda elektroniska samhällstjänster framhåller regeringen att tillsammans med toppar den europeiska listan över tillgång till bredband i hemmet, av hushållen. Regeringen pekar vidare på att av alla hushåll och företag i landet har tillgång till bredband om minst /s och framhåller att förutsättningarna är goda för att denna siffra ska öka ytterligare . I fråga om samhällsomfattande tjänster såsom den fasta telefonitjänsten konstaterar regeringen att dessa tillhandahålls nästan uteslutande genom marknadens försorg. Det meddelas i sammanhanget att PTS på uppdrag av regeringen upphandlat elva telefonilösningar till stadigvarande hushåll och fasta verksamhetsställen som hade blivit av med sin telefoni. Mål för den elektroniska förvaltningen Det övergripande målet för den statliga förvaltningspolitiken är en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315). Elektronisk förvaltning (e-förvaltning) ska bidra till detta mål. Av den nämnda propositionen framgår att regeringens övergripande mål för e-förvaltningen är att arbetet ska leda till att det ska vara så enkelt som möjligt för så många som möjligt att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter samt ta del av förvaltningens service. I regeringens resultatredovisning framhålls det att är ett av de ledande länderna inom e-förvaltning. E-delegationens arbete med att genomföra regeringens handlingsplan för e-förvaltning lyfts fram, och regeringen pekar bl.a. på att resultaten nu syns i form av strategiska utvecklingsprojekt, vägledningar och riktlinjer. Mål för sektorn elektronisk kommunikation Målen för sektorn elektronisk kommunikation är att enskilda, företag och myndigheter ska få tillgång till effektiva och säkra elektroniska kommunikationer. De elektroniska kommunikationerna ska ge största möjliga utbyte när det gäller urvalet av överföringstjänster samt deras pris och kvalitet. ska i ett internationellt perspektiv ligga i framkant i dessa avseenden. De elektroniska kommunikationerna ska vara hållbara, användbara och tillgodose framtidens behov. De främsta medlen för att uppnå detta ska vara att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens utan snedvridningar och begränsningar samt att främja internationell harmonisering. Staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden (prop. 2002/03:110, bet. 2002/03:TU6, rskr. 2002/03:228). I fråga om effektivt fungerande marknader påminner regeringen i resultatredovisningen bl.a. om att har beslutat om ändringar i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation som sammantaget väntas leda till en bättre fungerande marknad och främja konkurrensen (prop. 2010/11:115, bet. 2010/11:TU20, rskr. 2010/11:256). Regeringen konstaterar också att efterfrågan på mobilitet och bandbredd ökar kraftigt och att PTS vidtagit flera åtgärder som bl.a. bidrar till att göra ytterligare radiospektrum tillgängligt för marknadens aktörer. Regeringen framhåller vidare att PTS och berörda myndigheter vidtagit ett antal åtgärder för att bidra till säkra och robusta elektroniska kommunikationer. Regeringen understryker i sammanhanget att samarbetet mellan privata och offentliga aktörer är allt viktigare då allmänhetens acceptans för avbrott och störningar minskar. Det betonas att ett fortsatt samarbete är nödvändigt för att öka driftsäkerheten i elektroniska kommunikationsnät. Det övergripande postpolitiska målet är att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet, vilket innebär att alla ska kunna ta emot brev och andra försändelser som väger högst . Det ska finnas möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser. Dessutom ska enstaka försändelser befordras till enhetliga priser. Det ska finnas möjlighet att försäkra försändelser och få ett kvitto från mottagaren på att försändelsen har tagits emot (prop. 1997/98:127, bet. 1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304). Regeringen bedömer att PTS tillsynsverksamhet på postområdet 2010 visar att målen för postservicen i landet är uppfyllda och att samtliga postoperatörer uppfyller kraven på en tillförlitlig postverksamhet. Målet för grundläggande betaltjänster Målet är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser (prop. 2006/07:55, bet. 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). Med grundläggande betaltjänster avses tre tjänster: betalningsförmedling, uttag av kontanter och hantering av dagskassor för näringsidkare och ideella föreningar. I resultatredovisningen påminner regeringen om att PTS på regeringens uppdrag har upphandlat grundläggande betaltjänster på ett antal utvalda orter och i ett antal utvalda områden i landet där marknaden inte tillgodosåg behovet av dessa tjänster. De upphandlade tjänsterna omfattar kontantuttag och betalning av räkningar. Regeringen konstaterar vidare att flertalet länsstyrelser har rapporterat att ett tillfredsställande resultat uppnåtts vad gäller utveckling av och tillgång till grundläggande tjänster. Det meddelas dock också att ett antal län redovisar problem med att infrastrukturen för användande av it-tjänster inte är till fullo utbyggd. I motion 2011/12:T429 av m.fl. (S) understryks det att ska vara ett informationssamhälle för alla. Motionärerna betonar att alla ska kunna ta del av moderna it-tjänster i hela landet och menar att detta är en viktig del i målsättningen om en kunskapsbaserad ekonomi präglad av värdeburen tillväxt. Motionärerna framhåller därför i yrkande 31 att det nuvarande it-politiska målet ska behållas. I det följande redovisar utskottet sin bedömning av regeringens mål- och resultatredovisning när det gäller transportpolitiken och politiken för informationssamhället. Utskottet vill inledningsvis välkomna de åtgärder som regeringen vidtagit i budgetpropositionen för att utveckla och förtydliga mål- och resultatredovisningen. Det kan påminnas om att utskottet i samband med behandlingen av föregående års budgetproposition (bet. 2010/11:TU1) efterlyste bl.a. en tydligare sammanställning av måluppfyllelsen inom transportpolitiken, t.ex. i form av en schematiserad tabell så som varit fallet i tidigare budgetpropositioner. Utskottet noterar med tillfredsställelse att en sådan samlad målbedömning för transportområdet redovisas i budgetpropositionen . lägger stor vikt vid resultatuppföljning och efterfrågar i hög grad resultatinformation. Utskottet är därför också positivt till att regeringen i den senaste budgetpropositionen har utvecklat resultatredovisningen för väg- och järnvägssatsningarna, vad gäller såväl investeringar som underhållsåtgärder. Genom den utvecklade resultatinformationen förbättras grunden för beslut om utgiftsramar och anslag. Utskottet påminner om att Trafikanalys enligt sin instruktion har i uppdrag att följa upp hur det nuvarande transportpolitiska målet och dess delmål uppfylls inom transportsektorn. lämnades i rapporten av de transportpolitiska målen (rapport 2011:1) den andra uppföljningen sedan de nuvarande målen antogs av . Myndigheten konstaterar här bl.a. att det ännu inte finns någon etablerad beräkningsmetodik för att bedöma det övergripande målet om ett samhällsekonomiskt effektivt transportsystem. Trafikanalys har dock inlett ett arbete för att utveckla en sådan metodik för att använda i framtida uppföljningar. Utskottet välkomnar detta arbete och emotser dess resultat med stort intresse. Utskottet vill i sammanhanget också lyfta fram att Trafikanalys publicerade rapporten och näringslivets konkurrenskraft möjligheter till mätbarhet och måluppföljning (PM 2011:9). I rapporten lämnas förslag till hur näringslivets aspekter skulle kunna följas upp, dels på kort sikt, dels på medellång till lång sikt. Utskottet kan konstatera, i likhet med regeringen, att de två senaste årens stränga vintrar har inneburit svåra utmaningar för framkomligheten i trafikens infrastruktur. Den huvudsakliga anledningen var stora nederbördsmängder i form av snö, vilket, i kombination med sträng kyla och fukt, resulterade bl.a. i försenade och inställda tåg. Störningarna pågick och fick betydande konsekvenser för resenärer och transportköpare. Mot denna bakgrund anordnade utskottet en offentlig utfrågning om bl.a. vinterberedskapen inom järnvägstrafiken (2009/10:RFR10). En uppföljning av vinterberedskapen gjordes därefter (2010/11:RFR4). Även inför den kommande vintern anordnar utskottet en offentlig utfrågning om vinterberedskapen och om hur järnvägstrafiken kan bli mer robust och driftsäker. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att regeringen tillsatte en utredning (dir. 2010:26) för att utreda den samlade hanteringen av vinterns störningar 2009/10 i järnvägstrafiken och ge förslag till åtgärder för att förbättra beredskapen inom transportsystemet som helhet vid liknande väderrelaterade situationer. Flera aktörer har därefter identifierat ambitiösa åtgärdsprogram för att förbättra sin beredskap inför liknande händelser. Infrastrukturförvaltaren , stationsförvaltaren Jernhusen samt det största järnvägsföretaget inom persontrafik SJ respektive godstrafik har tagit fram åtgärdsprogram. Utskottet vill också framhålla att statsråd i sitt svar på en skriftlig fråga anförde att fått i uppdrag av regeringen att dokumentera och upprätthålla ett samlat åtgärdsprogram för järnvägens beredskap för störningar, med särskilt fokus på vinterberedskapen. Utskottet vill också lyfta fram den gemensamma krisövning med 17 aktörer inom järnvägsområdet som ägde rum med syfte att öva på att hantera extremt vinterväder. I övningen deltog bl.a. SJ, , och . Utskottet är väl medvetet om att de två senaste vintrarna har påvisat brister i det svenska järnvägssystemet och delar därför regeringens uppfattning att vinterberedskapen måste förbättras. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag om en extra satsning på totalt till infrastruktur 2012 och 2013. Satsningen ska rikta in sig på drift och underhåll, reinvesteringar och trimningsåtgärder på både järnväg och väg (se vidare i avsnittet Anslagsfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer). Tillskottet ligger utöver de till järnvägsunderhåll som regeringen aviserade i samband med ekonomiska vårproposition. Utskottet utgår ifrån att regeringen i sin årliga mål- och resultatredovisning för särskilt redogör för beredskapen inom transportsystemet inför liknande vädersituationer. Den försämrade framkomligheten i trafikinfrastrukturen till trots, kan utskottet ändå med tillfredsställelse notera att det av rapporten 2010 (Statistik 2011:24) som Trafikanalys presenterade bl.a. framgår att järnvägen transporterade den största godsmängden . Trafikarbetet uppgick för resande- och godståg, vilket var en ökning jämfört med och den näst högsta noteringen . Utskottet noterar också med tillfredställelse den fortsatt positiva utvecklingen när det gäller vägtrafiksäkerheten. En viktig förklaring till den historiskt kraftiga minskningen i antalet omkomna i vägtrafiken 2010 står till viss del att finna i de stränga vintrarna liksom i den ekonomiska konjunkturnedgången. Som redovisat inför utskottet i samband med budgetberedningen har dock olycksutvecklingen inte varit lika positiv . omkom 281 personer i vägtrafiken medan antalet förolyckade uppgick till 228 personer. Vad gäller fotgängare så rör det sig om mer än dubbelt så många omkomna, 41 personer, jämfört med 19 2010. Medeltalet har dock varit sammanlagt 327 trafikdödade , vilket tydligt pekar på att den långsiktiga trenden går i rätt riktning. I sammanhanget kan också nämnas att Trafikanalys i rapporten i sjukvården (Statistik 2011:23) från konstaterade att även antalet skadade i vägtrafiken fortsätter att minska. skadades drygt 7 700 personer i trafiken, vilket motsvarade en nedgång med mer än 1 000 personer, eller , jämfört med året innan. Som framgår av regeringens redovisning är olycksutvecklingen inte lika positiv inom bantrafiken. Även om antalet olyckor som drabbat resenärer och järnvägsanställda ligger oförändrat lågt har en ökning skett av antalet omkomna till följd av obehörig närvaro på spårområden. Utvecklingen redovisas i tabellen nedan. I sammanhanget bör det noteras att det största antalet dödsolyckor utgörs av självmord, vilka uppgått till ca 6575 . Tabell 1 Antal förolyckade inom bantrafiken 20062010 Källa: Trafikanalys, Bantrafikskador 2010 (Statistik 2011:17). Anm.: Självmord är inte inkluderade i tabellen. Utskottet förutsätter att regeringen ser till att de åtgärder som krävs vidtas även fortsättningsvis för att preciseringen när det gäller antalet omkomna och skadade i trafiken ska nås. Utskottet noterar att regeringen i regleringsbrev (dnr N2011/3385/TE) har givit verket i uppdrag att i en särskild rapport i samband med sin årsredovisning redovisa vilka åtgärder verket vidtagit i syfte att bidra till uppfyllelse av målet för säkerhet inom vägtransportsystemet och av miljökvalitetsmålen liksom till minskad ohälsa. Utskottet välkomnar detta och vill i sammanhanget även hänvisa till att utskottet avser att ta upp trafiksäkerhetsfrågorna till fördjupad behandling senare under i samband med behandlingen av motioner inom trafiksäkerhetsområdet från den allmänna motionstiden . Inledningsvis bör påminnas om att utskottet tog initiativ till att genomföra en förstudie för att följa upp det svenska övergripande it-politiska målet om ett hållbart informationssamhälle för alla (RD 169-768-2010/11). I förstudien konstaterades det att regeringens återrapportering av målet inte helt tydligt beskrivit i vilken utsträckning målet uppfyllts, även om utvecklingen syntes väl ha skett enligt det fastlagda målet. Utskottet beslutade därför att genomföra en fördjupad granskning av frågan inom ramen för mål- och resultatuppföljningen i samband med budgetberedningen 2011 (prot. 2010/11:3). Utskottet kan sedermera konstatera att regeringen i budgetpropositionen bedömer att det nuvarande it-politiska målet i absolut mening inte kan sägas vara uppnått men att utvecklingen går tydligt i rätt riktning. Utskottet ansluter sig till denna bedömning. Regeringen anför att de skillnader som kvarstår i fråga om tillgång till och användning av internet pekar på att det fortsatt förekommer hinder mot allas deltagande i informationssamhället som har att göra med kompetens och förmåga, tillgång till nödvändiga resurser samt motivation och intresse att delta. Det är enligt utskottets mening angeläget att fortsatt verka för att dessa hinder undanröjs. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att it- och energiminister lanserade en digital agenda för (N2011.12). Här understryks att har en stark position inom it-området, vilket också visar sig i ett antal internationella jämförelser. Det anges att målet för den digitala agendan kan relateras till dessa rankningar, nämligen att enligt dessa, eller andra likartade mätningar, ska befinna sig bland de bästa nationerna i världen. Utskottet ställer sig bakom denna målsättning och noterar med tillfredsställelse att vikten också understryks av att ligger i topp i andra mätningar av t.ex. jämställdheten inom it-sektorn, demokrati och mänskliga rättigheter. Det framhålls att för att nå målet i agendan och för att möta de utmaningar som finns på såväl global som nationell nivå behövs insatser inom flera områden. Med utgångspunkt i it-användarens perspektiv har följaktligen fyra strategiska områden identifierats på en övergripande nivå: lätt och säkert att använda tjänster som skapar nytta it:s roll för samhällsutvecklingen. Vikten av att öka det digitala innanförskapet understryks i den digitala agendan. Inom ramen för det strategiska området lätt och säkert att använda uppges bl.a. att regeringen avser att lämna flera uppdrag inom området, bl.a. till Handisam om en framtida struktur för uppföljning av e-tillgänglighet och till som kommer att ges i uppdrag att ta fram statistik för området. Utskottet välkomnar detta. I den tidigare nämnda förstudien konstaterade utskottet bl.a. att den fysiska tillgången till it-infrastrukturen i är väl bevakad och redovisad, liksom informationen om hur användningen av informationssamhällets tjänster ser ut med avseende på bl.a. kön, ålder, funktionshinder m.m. Informationen om den digitala kompetensen bedömdes dock vara mer begränsad, trots att it-kompetens och digitala färdigheter är väsentliga förutsättningar för användningen av informationssamhällets tjänster. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att man i den digitala agendan också lyfter fram den digitala kompetensens betydelse och betonar att alla i arbetsför ålder ska ha en god digital kompetens för att vara anställningsbara eller kunna starta och driva företag. Utskottet noterar med tillfredsställelse att man i sammanhanget redovisar ett antal initiativ för att stärka den digitala kompetensen, bl.a. inom skolväsendet. Insatserna inom de olika strategiska områdena ska medverka till att nå målet i agendan, vilket ställer krav på att utvecklingen inom alla områden kontinuerligt följs upp och analyseras. Det konstateras att det inte finns någon statlig myndighet som ensam ansvarar för de it-politiska frågorna; regeringen meddelar därför sin avsikt att inrätta en som ska få i uppdrag att verka för att målet i den digitala agendan uppnås. Utskottet är positivt till regeringens initiativ och förutsätter att det i kommande års resultatredovisningar till kommer att lämnas en redogörelse över vidtagna åtgärder samt deras resultat. Regeringen föreslår i budgetpropositionen ett nytt och ambitiöst it-politiskt mål. Vidare föreslår regeringen att de två delmålen "it ska bidra till att förbättra livskvalitet och till att förbättra och förenkla vardagen för människor och företagit ska användas för att främja hållbar tillväxt" ska upphävas med hänvisning till att dessa inkluderas i det föreslagna övergripande målet liksom i de områden som inkluderas i den digitala agendan. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag. Utskottet vill i sammanhanget också påminna om att den aviserade ska beskriva och analysera den faktiska utvecklingen mot det nya it-politiska målet samt rapportera om detta. Utskottet är positivt till detta. Med anledning av yrkandet i motion T429 (S) om att behålla det nuvarande it-politiska målet vill utskottet påminna om att vid olika tillfällen har angett att mål bör formuleras på ett sådant sätt att de är möjliga att följa upp. () har också understrukit vikten av att mål som används i styrningen ska vara utformade som riktiga mål, dvs. ett önskat resultat eller tillstånd vid en viss framtida tidpunkt (Resultat och styrning i statsförvaltningen, ESV 2007:23). Det kan enligt utskottets mening ifrågasättas huruvida det nuvarande it-politiska målet om ett hållbart informationssamhälle för alla uppfyller kraven på uppföljningsbarhet, vilket också återspeglats i att utskottet i den ovan nämnda förstudien konstaterade att det inte tydligt gick att utläsa av regeringens återrapportering i vilken utsträckning målet uppfyllts. Motionärernas krav på att alla ska kunna ta del av moderna it-tjänster i hela landet kan enligt utskottets mening anses ingå implicit i det föreslagna nya it-politiska målet som innebär att man bl.a. ska ta fasta på internationella jämförelser av förutsättningarna för och användningen av it. Som redovisats ovan inkluderas dessutom aspekter rörande digitalt innanförskap specifikt i de områden som täcks av den antagna digitala agendan. I sammanhanget kan det även framhållas att den aviserade ska utforma ett förslag på hur utvecklingen mot målet i agendan kan följas upp. Utskottet välkomnar detta. Strävan att fortsatt verka för ett hållbart informationssamhälle för alla kommer således enligt utskottets mening att väl kunna tillgodoses genom de initiativ som vidtas inom ramen för den digitala agendan. Utskottet förutsätter att regeringen inom ramen för det normala resultat- och uppföljningsarbetet återkommer till regeringen med detaljerad information om hur detta arbete fortskrider. Mot bakgrund av det ovan anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag om ett nytt it-politiskt mål och om att två av de befintliga delmålen ska upphävas. Motion T429 (S) yrkande 31 avstyrks följaktligen. presenterade tidigare granskningarna Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? (RiR 2011:6) och Trafikverkens produktivitet Hur mycket infrastruktur får man för pengarna? (RiR 2011:7). Regeringen har i skrivelserna 2010/11:139 respektive 2010/11:141 redovisat sin bedömning av iakttagelser liksom vilka åtgärder som vidtagits med anledning av rapporterna. granskning av kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar har i rapporten i stora järnvägsinvesteringar? (RiR 2011:6) granskat förutsättningarna för kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar. Granskningen har utgått ifrån projekt som slutfördes och inriktats på principerna för den ekonomiska redovisning som då gällde. sammanfattande bedömning är att staten inte har gjort tillräckligt för att säkerställa en god kostnadskontroll. noterar emellertid att regeringen och har tagit flera initiativ som tyder på en ambitionshöjning på området. drar följande slutsatser i rapporten: Staten (regeringen och ) bedöms inte ha gjort tillräckligt för att säkerställa en god kostnadskontroll. Det finns brister i uppgifterna om kostnadsavvikelser som därför inte är tillförlitliga samt en bristande uppföljning av kostnadsavvikelserna. Det finns betydande risker för kostnadsökningar på grund av bristande produktivitet i branschen, osäker planering och underskattning av kostnader i stora järnvägsinvesteringar. Osäkra riskbedömningar har lett till svårigheter att korrekt uppskatta kostnaderna för järnvägsinvesteringar. Det finns problem med användningen av ett branschindex (banindex) i redovisningen eftersom det försvårar jämförelser med kostnadsutvecklingen inom andra utgiftsområden. Regeringen genomför ingen samlad uppföljning av åtgärdsplanerna, vilket innebär att inte får tillförlitliga uppgifter om järnvägsinvesteringarnas framdrift. lämnar följande rekommendationer till regeringen: Förbättra kostnadskontrollen i användandet av offentliga medel genom att skapa ett system för systematisk uppföljning av de ekonomiska planerna i sin helhet. Utveckla rapporteringen till inom området och ge information om de avslutade järnvägsprojektens kostnad i förhållande till vad som angavs i respektive initiala beslut. Överväg att låta utreda utfallsbaserade kalkylmetoder för att öka systematiken i planerade projekt när de jämförs med kostnadsutfall i avslutade projekt. Utveckla formerna för extern kvalitetssäkring av kostnadskalkyler i större och mer komplicerade investeringsprojekt. lämnar också följande rekommendationer till : Förbättra kvaliteten i årsredovisningen genom att den årliga redovisningen av kostnadsutvecklingen utvecklas och förtydligas. Förtydliga användningen av banindex genom att det tydligt framgår vad olika uppgifter står för. Vidareutveckla uppföljningen av kostnadsavvikelser i enskilda projekt med fokus på vilka fördyringar som uppstått och besparingar som kunnat göras. Förbättra dokumentationen och säkerställ att väsentliga händelser i planering och genomförande av enskilda järnvägsprojekt dokumenteras på ett systematiskt, lättillgängligt och transparent vis. Förbättra skedesöverlämningen genom att utveckla en procedur vid överlämnande mellan projektledare. Regeringens bedömning och åtgärder Regeringen instämmer i skrivelse 2010/11:139 delvis i iakttagelser angående statens åtgärder för att ha kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar.