bet · GY01JuU12 · 2011-02-21 00:00:00 — Förslagen bereds inom och av budgetpropositionen framgår att regeringen avser att återkomma till med förslag till förbättrad utslussning från sluten ungdomsvård bl.a. i kombination med elektronisk övervakning (prop. 2010/11:1, utg.omr. 4 s. 16 f.). Ett av syftena med den reform av påföljdssystemet för unga lagöverträdare som, såvitt nu är i fråga, trädde i kraft (prop. 2005/06:165, bet. 2005/06:JuU34, rskr. 2005/06:294) var att begränsa användningen av böter som straff för unga lagöverträdare. Genom reformen, som även syftade till att vidareutveckla och förbättra påföljdssystemet för unga i åldern som har gjort sig skyldiga till brott, infördes ungdomstjänst som en ny fristående påföljd för unga lagöverträdare. Påföljden överlämnande till vård inom fick en annan avgränsning och bytte även beteckning till ungdomsvård. Stödet till unga personer, även till dem under , förstärktes, och en särskilt kvalificerad kontaktperson kan numera utses om den unge är i behov av särskilt stöd och särskild vägledning för att motverka bl.a. brottslig verksamhet. I propositionen förutskickades att reformen skulle utvärderas när den hade varit i kraft (prop. 2005/06:165 s. 125). I utredningsuppdraget att företa en översyn av påföljdssystemet för vuxna och unga lagöverträdare, som regeringen beslutade (dir. 2009:60), ingår att företa en uppföljning av reform av påföljder för unga lagöverträdare. Utredningen har antagit namnet (Ju2009:11) och ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen har i regleringsbreven gett i uppdrag att påbörja och fortsätta arbetet för att kunna genomföra ett uppdrag om att följa upp och utvärdera reformen om ingripanden mot unga lagöverträdare som trädde i kraft . I regleringsbrevet har slutligen fått uppdraget att utvärdera om syftet med den nämnda reformen har uppnåtts. Utvärderingen ska inriktas på domstolarnas påföljdsval och innehållet i påföljderna. Utvärderingen av reformen ska även omfatta verkställigheten av ungdomspåföljderna och hantering av misskötsamhet. Uppdraget, som ska utföras i samråd med bl.a. (Ju2009:11), ska slutredovisas . Utskottet har tidigare vid beredningen av allmänna motioner behandlat ett motionsyrkande om helgavskiljning (bet 2007/08:JuU16 s. 11 12). Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning till att regeringen då gett i uppdrag att påbörja ett arbete för att kunna följa upp och utvärdera reformen av påföljdssystemet för unga lagöverträdare och att detta arbete inte borde föregripas. utskottsbehandling förbättrad utslussning av unga lagöverträdare Vid beredningen av allmänna motioner har utskottet behandlat ett motionsyrkande om att Sis ska ges huvudansvaret för eftervården för den som dömts till sluten ungdomsvård (bet. 2008/09:JuU19 s. 10 11). Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning till att det inom pågick ett arbete om hur utslussningen från sluten ungdomsvård kan förbättras. Utskottet vidhöll denna sin inställning vid behandlingen av ett liknande motionsyrkande vid beredningen av allmänna motioner förenklad beredning (bet. 2009/10:JuU11). Utskottet ställer sig positivt till vad som anförs i yrkandet i Ju343 om att överväga möjligheten att införa helgavskiljning som en ny straffpåföljd för unga lagöverträdare. Emellertid, vilket framgår ovan, pågår ett arbete dels inom (Ju2009:11), dels inom med att se över och utvärdera påföljdssystemet för unga lagöverträdare. Utskottet vill inte föregripa detta arbete och avstyrker därför motionen. Utskottet instämmer i vad som anförs i motion Ju347 om vikten av att förbättra utslussningen från sluten ungdomsvård och därmed minska risken för återfall i kriminalitet. En väl anpassad utslussning från sluten ungdomsvård bedöms minska risken för återfall i brott. Som framgår ovan har regeringen uppmärksammat frågan om behovet av en förbättrad utslussning och avser att återkomma till med förslag om en strukturerad utslussning från sluten ungdomsvård med utvecklade kontrollmöjligheter (prop. 2010/11:1, utg.omr. 9 s. 188). Vidare har Sis anslag ökats med för att organisera en strukturerad utslussning från sluten ungdomsvård (s. 192). Utskottet, som anser att yrkandet i motionen får anses skäligen tillgodosett, avstyrker detsamma. Av direktiven till (dir. 2009:60) framgår att utredningen även har att ta ställning till om den som fyllt ska behandlas som en vuxen lagöverträdare. Utskottet vill inte föregripa detta arbete och avstyrker därmed motion Ju422 yrkande 2. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Brottsförebyggande arbete, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och Arhe Hamednaca (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju293 yrkande 9 och avslår motion 2010/11:Ju301. Vi vill utveckla arbetet med kontaktpoliser i hela landet. Det innebär att en lokal polis knyts till varje skola. Dessa ska arbeta brottsförebyggande men också delta i andra aktiviteter på skolan. Samverkan mellan skola, socialtjänst, hälso- och sjukvård och polis kan förstärkas genom bindande samverkansavtal. Även samverkan med frivilligorganisationer har en viktig roll i det brottsförebyggande arbetet. Problematiken med hedersrelaterat våld och förtryck drabbar många ungdomar. Att polis och åklagare har god kunskap om denna företeelse är en förutsättning för att man ska kunna arbeta förebyggande och göra tidiga insatser. Polisen ska få bättre möjlighet att förebygga langning och förhindra att unga dricker alkohol. Unga som begår brott behöver en tydlig reaktion och snabba insatser för att komma på rätt spår igen. Så sker inte . Det vill vi ändra på. Utan förebyggande åtgärder och tidiga insatser förblir kampen mot brottsligheten ineffektiv. Regeringen bör återkomma till med förslag om att kontaktpoliser bör införas i hela landet. Handläggning av ungdomsbrottsutredningar, punkt 2 (M, FP, C, KD) av (C), (M), (M), i (M), (M), (KD), (M) och (FP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår motionerna 2010/11:Ju361 yrkande 1 och 2010/11:Ju387. De brister som konstaterade i sin granskning av hur de rättsliga myndigheterna hanterar unga lagöverträdare (Hanteringen av unga lagöverträdare en utdragen process, RiR 2009:12) måste som utskottet tidigare anfört tas på största allvar (bet. 2009/10:JuU11). Som framgått fortsätter arbetet inom och berörda myndigheter med att förbättra organiseringen av handläggningen av ärenden som rör unga lagöverträdare. pågår beredning inom av förslag från en utredning som bl.a. sett över om det finns behov av särskild snabbhet eller särskild kompetens i domstolsförfarandet när det gäller unga lagöverträdare (Mål och medel Särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol, SOU 2010:44). bereds även förslagen i departementspromemorian Effektivare insatser mot ungdomsbrottslighet (Ds 2010:09). Vi vill inte föregripa resultatet av detta arbete och avstyrker bifall till motion Ju387. Vi avstyrker även bifall till motion Ju361. Handläggning av ungdomsbrottsutredningar, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju361 yrkande 1 och avslår motion 2010/11:Ju387. Det är särskilt viktigt med en snabb handläggning av ungdomsmål eftersom sambandet mellan brott och straff då markeras tydligare. Den unge kan se sambandet mellan gärningen och reaktionen på den. En snabb hantering av ungas ärenden underlättar för dem att bryta den brottsliga banan tidigt och därmed undvika att ett kriminellt beteende befästs. Hanteringen av unga lagöverträdare, , kräver specialiserade kunskaper och erfarenhet, vilket man har förstått både inom polisen och inom domstolsväsendet. Ett sätt att förbättra förutsättningarna för en skyndsam handläggning av ungdomsmål, utan att för den skull ge avkall på rättssäkerheten, är att särskilda ungdomsrotlar inrättas inom åklagarväsendet och vid domstolarna. Särskilda kompetenskrav ska ställas på de personer som arbetar vid dessa rotlar. Med ett tidigare ingripande och med snabbare behandling och rehabilitering skulle återfallsfrekvensen kunna minskas. Specialutbildad personal genom hela kedjan är nödvändigt. De unga ska träffa poliser, åklagare och domare som vet att bemötande och förhör av unga bör ske på särskilt sätt. Erfarenheterna av särskilda ungdomsåklagare inom åklagarväsendet, liksom särskilda domare som handlägger ungdomsmål vid de större domstolarna, är goda. Det är viktigt att sådan kompetens finns även vid de mindre domstolarna. Regeringen bör återkomma till med förslag om att inrätta särskilda ungdomsrotlar inom åklagarväsendet och vid domstolarna. Påföljder för unga lagöverträdare m.m., punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Ju343 och 2010/11:Ju422 yrkande 2 och avslår motion 2010/11:Ju347. Ungdomar som begår brott vistas ofta i miljöer, eller umgås i kretsar, där brottslighet accepteras eller t.o.m. uppmuntras. Dagens straffpåföljder är otillräckliga om unga lagöverträdare lämnas i det sociala sammanhang som orsakade, eller i vilket fall inte förmådde förhindra, att ungdomen begick brott. Därför vill jag att ungdomar ska kunna dömas till en ny påföljd: helgavskiljning. Helgavskiljning skulle innebära att domstolen ges möjlighet att döma en ung människa till att och kortare perioder avskiljas från sin hemmiljö för att delta i t.ex. påverkans- och attitydprogram, praktik eller organiserad fritidsverksamhet. På så vis skulle den unge få en kännbar konsekvens, men framför allt skulle han eller hon få hjälp att lämna ett destruktivt kriminellt liv bakom sig. Lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare måste ändras så att den endast omfattar personer som var år när gärningen begicks. I blir en person myndig och i och med denna ålder ska han eller hon betraktas som fullt ansvarig för sina handlingar. Emellertid tar svensk lag ändå särskild hänsyn till personer som är men under . Detta förhållningssätt är orimligt, eftersom de som är är myndiga och därmed ansvariga för sina handlingar. Regeringen bör återkomma till med förslag på en ändring enligt ovanstående av lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Ju293 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa kontaktpoliser i hela landet. 2010/11:Ju301 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att införa s.k. bekymringssamtal. 2010/11:Ju343 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska överväga att införa helgavskiljning, en ny straffpåföljd för unga lagöverträdare. 2010/11:Ju347 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra utslussningen från sluten ungdomsvård och se över hur uppföljningen efter utslussningen kan förbättras. 2010/11:Ju361 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ungdomsrotlar vid åklagarväsendet och domstolarna. 2010/11:Ju387 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om snabbare rättslig prövning av ungdomsbrott. 2010/11:Ju422 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen med särskilda bestämmelser om unga bör reformeras för att endast inkludera personer som ännu ej fyllt .