bet · GY01KU14 · 2011-02-21 00:00:00 — I 3 §, som har rubriken , föreslås nu läggas fast att redovisningen av de resultat som uppnåtts ska göras i budgetpropositionen. I 4 § föreslås en bestämmelse om att regeringen till ska lämna en redovisning av skatteutgifter. Regeringen anser att den nya budgetlagen ska innehålla grundläggande bestämmelser om utformningen av årsredovisningen för staten med hänsyn tagen till de särskilda förhållanden som råder i den statliga verksamheten. Bestämmelser om årsredovisningen för staten finns i 510 §§ i den föreslagna budgetlagens 10 kap. Årsredovisningen, som ska lämnas till året efter budgetåret (5 §), ska innehålla en uppföljning av beslut om överskottsmålet, utgiftstaket och andra övergripande budgetpolitiska mål, utfallet på budgetens inkomsttitlar och anslag samt av statens lånebehov, en redovisning av hur regeringen har utnyttjat de beställningsbemyndiganden och de bemyndiganden att göra åtaganden och besluta om utlåning som beslutat om, liksom en resultaträkning, en balansräkning, en finansieringsanalys och noter. Årsredovisningen för staten ska vidare innehålla en redovisning om utvecklingen av statsskulden, upplysningar om förväntade förluster och väsentliga risker i statens utlåning och utställda garantier och en samlad redovisning av vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledning av iakttagelser. Slutligen ska årsredovisningen innehålla vissa uppgifter och uttalanden om EU-medel och EU-räkenskaperna (6 §). Regeringen ska förklara väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och utfallet. Bland bestämmelserna om årsredovisning för staten finns också bestämmelser om vad resultaträkningen, balansräkningen och finansieringsanalysen ska omfatta, nämligen statens samtliga intäkter och kostnader, tillgångar och skulder samt betalningar som påverkar statens nettoupplåning. Regeringen kan dock besluta att undantag får göras för viss verksamhet eller viss tillgång eller viss skuld men ska ange skälen för undantagen (7 §). Förslaget innehåller också en bestämmelse om de grunder som årsredovisningen för staten ska vila på (8 §), som i huvudsak överensstämmer med vad som gäller enligt 2 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554). Mot bakgrund av att det kan finnas principiella betänkligheter mot att det saknas normer om uppställningsformer som beslutas av föreslås föreskrifter om vilka rubriker som resultaträkningen, balansräkningen och finansieringsanalysen ska innehålla (9 §). När det gäller årsredovisningen föreslås slutligen en bestämmelse (10 §) om jämförelsetal som innebär att för varje post i resultaträkningen och balansräkningen samt finansieringsanalysen ska beloppet för motsvarande post för det närmast föregående budgetåret anges. Om grunderna för värdering, klassificering och indelning i poster har ändrats, ska posterna för det närmast föregående budgetåret räknas om eller ändras så att jämförelserna blir meningsfulla. Förslaget till budgetlag innehåller slutligen en bestämmelse (11 kap. 1 §) om att regeringen meddelar föreskrifter för genomförande av statens budget. Bestämmelsen ger upplysning om regeringens befogenhet att meddela föreskrifter på området. välkomnar att det ska vara obligatoriskt för regeringen att lämna en skatteutgiftsredovisning och menar att det är ett steg i riktning mot att budgetpröva skatteutgifter på samma sätt som sker på budgetens utgiftssida. Eftersom resultatredovisningen enligt författningskommentaren till 10 kap. 3 § ska relateras till verksamheten som helhet anser finansutskottet att det kan betyda att resultatredovisningen i budgetpropositionen även ska innehålla en redovisning av resultaten av skatteutgifterna. , som inte gör någon annan bedömning än finansutskottets, tillstyrker regeringens lagförslag när det gäller 10 kap. budgetlagen. Även 11 kap. förslaget till budgetlag tillstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till budgetlag, såvitt avser ikraft- och övergångsbestämmelser. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag till följdändringar i riksdagsordningen och fem andra lagar. Utskottet föreslår dessutom ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om en anpassning av vissa begrepp i riksdagsordningen till regeringsformens begrepp. Regeringen föreslår ändringar i lagen (1988:1385) om riksbank, lagen (2000:194) om införande av ny lagstiftning för allmänna pensionsfonder, aktiebolagslagen (2005:551), lagen (2008:812) om statliga garantier till insättare i utländska instituts filialer i samt lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut. Ändringarna innebär att hänvisningar till lagen om statsbudgeten ersätts av hänvisningar till budgetlagen. När det gäller lagen om införande av ny lagstiftning för allmänna pensionsfonder innebär ändringen dock att en bestämmelse upphävs eftersom den inte längre tillämpas. Regeringen föreslår att budgetlagen, liksom följdlagstiftningen, ska träda i kraft och att lagen om statens upplåning och skuldförvaltning samt lagen om statsbudgeten då ska upphöra att gälla. Vissa övergångsbestämmelser till budgetlagen föreslås i syfte bl.a. att olika principer inte ska tillämpas vid budgetering och vid genomförandet av statens budget. Tre av övergångsbestämmelserna gäller frågor som kräver viss ytterligare utredning. Det är fråga om ränta vid utlåning (6 kap. 4 §), finansiering av utlåning i vissa fall (7 kap. 3 §) och förandet av förväntade förluster till reservkonto (6 kap. 5 §). Enligt övergångsbestämmelserna ska därför de aktuella bestämmelserna tillämpas först . Övergångsbestämmelserna innebär också att för den årsredovisning för staten som ska upprättas och som avser 2010 ska 37 § lagen om statsbudgeten tillämpas medan årsredovisningen ska upprättas enligt de nya reglerna. I propositionen hänvisas i en rad sammanhang till frågor som kräver ytterligare utredning. Bland annat framhåller regeringen (s. 47) att det ur ett budgetperspektiv kan finnas skäl att mer generellt utreda hur skattenedsättningar bör hanteras vid budgetering, och regeringen betonar vikten av att konsekvenserna för budgeten av en skattenedsättning prövas lika noga som konsekvenserna av en reform på utgiftssidan. Regeringen avser att göra en översyn och återkomma till i denna fråga . I författningskommentaren framhåller regeringen att det förekommer att skattskyldigs skattekonto krediteras för vissa utgifter och att en följd av detta är att de berörda utgifterna redovisas mot inkomsttitel. Krediteringen av skattekonto sker med stöd av särskilda lagar, t.ex. lagen (1999:591) om kreditering på skattekonto av vissa stöd beslutade av arbetsmarknadsmyndighet och . Regeringen pekar vidare (s. 63) på att ett av de beloppsmässigt större anslagen på statens budget är anslaget för räntor på statsskulden, vilket redovisas utgiftsmässigt. Regeringen anser att frågan om en övergång till redovisning på kostnadsmässig grund behöver utredas närmare. Regeringen anser även att lånefinansieringen av CSN:s hemutrustningslån kan ifrågasättas och förklarar sin avsikt att återkomma till i frågan i samband med budgetpropositionen (s. 77). Regeringen föreslår mot den bakgrunden övergångsbestämmelsen som innebär att föreskrifterna i 7 kap. 3 § ska tillämpas första gången i fråga om budgeten . Regeringen anser dessutom att frågan om hur kapitaliserad ränta ska hanteras behöver utredas närmare (s. 78). När det gäller Centrala () studielån anser regeringen att det behöver utredas närmare hur finansieringsräntan ska hanteras och redovisas (s. 83). Regeringen hänvisar till att CSN fått i uppdrag genomföra en utredning i syfte att ta fram en över tiden stabil modell för löpande avsättning för förväntade förluster. Uppdraget ska redovisas (s. 84). Regeringen förklarar också sin avsikt att närmare utreda vilka bemyndiganden och andra ställningstaganden från som behövs för bl.a. bildande av bolag och andra associationsformer inom universitets- och högskolesektorn (s. 88). Regeringen tar dessutom upp frågan om bemyndigande från före avyttringar av aktier och andelar när statens ägarandel understigit . Regeringen har inhämtat bemyndigande från även i dessa fall men anser att det finns skäl att göra en översyn av 8 kap. 4 § i den föreslagna budgetlagen utifrån de erfarenheter som vunnits. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga senast (s. 88). tillstyrker regeringens förslag till ikraftträdande- och övergångsbestämmelser och till följdlagstiftning. Därmed har utskottet tillstyrkt regeringens samtliga förslag i prop. 2010/11:40, dock med vissa smärre ändringar av 2 kap. 3 § samt 3 kap. 8 och 10 §§ i budgetlagen. Den ändring som föreslås i riksdagsordningen gäller tilläggsbestämmelsen 3.2.3 som hänvisar till budgetlagen. beslutade att som sin mening ge riksdagsstyrelsen till känna vad anfört bl.a. om att behovet av tilläggsbestämmelsen borde övervägas (bet. 2009/10:KU19, rskr 2009/10:305). Enligt mening bör den nu föreslagna ändringen genomföras i avvaktan på resultatet av den begärda översynen. har tidigare haft synpunkter på att lagen om statsbudgeten innehåller bestämmelser som riktar sig till och välkomnar att bestämmelserna i förslaget till budgetlag utformats med hänsyn till dessa synpunkter. Den nya budgetlagens uttryckssätt har anpassats till de ändringar i regeringsformen som trädde i kraft . Bland annat har begreppet statsbudget ersatts med statens budget och ordet budgetreglering används inte. Begreppen statsbudget och budgetreglering finns också i riksdagsordningen. Det finns enligt mening anledning att i samband med den översyn genom riksdagsstyrelsens försorg som beslutat om också ta upp frågan om anpassningen till begreppen i regeringsformen. Bestämmelser om statsbudgeten och budgetregleringen finns i 3 kap. 2 §, 4 kap. 5 §, 5 kap. 10 och 12 §§ och 9 kap. 4 § riksdagsordningen samt i tilläggsbestämmelsen 4.6.2. När det gäller 4 kap. 5 § och 5 kap. 10 § kan det också finnas anledning att även i övrigt se över om lydelserna när det gäller budgetregleringen är ändamålsenliga. Detta bör enligt utskottets mening som sin mening ge riksdagsstyrelsen till känna. När det gäller det fortsatta översynsarbete som aviseras i propositionen vill understryka vikten av att eventuella ändringar i budgetlagen genomförs i så brett samförstånd som möjligt mellan partier i , mot bakgrund av den centrala betydelse för riksdagsarbetet som budgetlagen har. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. Överskottsmål, utgiftstak och lånefinansiering av infrastruktur, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens förslag till budgetlag såvitt avser 2 kap. 2 och 4 §§, b) antar 2 kap. 1 § samt 7 kap. 2 och 5-6 §§ regeringens förslag till budgetlag med de ändringarna att bestämmelserna får den lydelse som reservanterna föreslår i bilaga 3. Därmed bifaller motion 2010/11:K1 yrkandena 16 och bifaller delvis proposition 2010/11:40 punkt 1 i denna del. Budgetlagen måste ses i ett politiskt sammanhang för att bli begriplig. Delar av budgetlagen, såsom systemet med utgiftstaken och överskottsmålet, är fundamentala inslag i det finanspolitiska ramverket, liksom riksdagsordningens bestämmelser om den s.k. rambeslutsmodellen. Jag anser att det finans- och penningpolitiska ramverket har undergrävt de folkvaldas inflytande över den ekonomiska politiken. Bevekelsegrunden för ramverket är att genom olika budgetrestriktioner minska storleken på den offentliga sektorn och i förlängningen öka den privata konsumtionen. Den samlade effekten av denna s.k. normpolitik är enligt min mening att offentliga välfärdsambitioner hållits tillbaka, som stora skattesänkningar genomförts, vilket resulterat i att den offentliga sektorn som andel av BNP trendmässigt minskat. kan det konstateras att länder med starka offentliga finanser, i synnerhet små exportberoende länder som , står sig starkare när en ekonomisk kris inträffar. Det finns goda skäl för finanspolitiska ramverk som främjar budgetdisciplin och starka offentliga finanser, men huvudprincipen bör enligt min mening vara att regeringen i samband med budgetpropositionen och den ekonomiska vårpropositionen lägger fram sitt förslag till finanspolitiskt ramverk och riktlinjerna för den ekonomiska politiken och begär stöd för detta genom riksdagsbeslut snarare än att det ska regleras i en budgetlag. Det kan självfallet finnas goda skäl för en regering att använda sig av utgiftstak eftersom varje regering är i behov av olika former av styrmedel och restriktioner, men det finns ett antal brister i dagens system. Det gäller bl.a. systemet med utgiftstak som har en tydlig ideologisk slagsida eftersom statsbudgeten utifrån ett givet reformutrymme genom utgiftstaket innehåller en explicit restriktion på utgiftssidan utan någon motsvarighet på inkomstsidan. En stor del av statens utgifter är dessutom konjunkturkänsliga, genom att utgifterna för bl.a. arbetslöshetsförsäkringen ökar när ekonomin går in i en kraftig lågkonjunktur. Då kan det uppkomma situationer som innebär att utgiftstaken blir hotade och att man därmed saknar förmågan att motverka lågkonjunkturen med en aktiv arbetsmarknadspolitik. Därför anser jag att det är oklokt att sätta ett utgiftstak i förväg och att det återfinns som ett tvång för regeringen i budgetlagen. stödde initialt överskottsmålet eftersom det var angeläget att få ned de offentliga skuldkvoterna till rimliga nivåer efter den skulduppbyggnad som skedde i samband med 1990-talskrisen. Detta mål får anses ha uppnåtts för länge seden, och motivet för målet finns . Det argument som fortfarande förs fram dagens generationer måste spara för att kommande generationer ska kunna få god offentlig service vilar enligt min mening på en felaktig bild av samhällsutvecklingen. Överskottsmålet innebär enligt min mening i realiteten en kontinuerlig åtstramningspolitik, vilket leder till lägre sysselsättning och produktion. har angett ett medelfristigt mål för de offentliga finanserna som innebär att den offentliga sektorns finansiella sparande ska vara i balans över en konjunkturcykel. Till skillnad mot systemet med utgiftstak beaktar ett saldomål för de offentliga finanserna hela den offentliga sektorn, och jag anser att ett sådant mål bör ingå i det finanspolitiska ramverket. Det är beklagligt att regeringen inte tar tillfället i akt att ändra det omoderna och förvrängda sätt att se på en investering som anslagsfinansiering av infrastrukturinvesteringar innebär. Jag anser att det finns en rad problem med synsättet att investeringar ska anslagsfinansieras. För det första tas anslag inte i anspråk i takt med att utgifterna uppstår. För det andra är en investering något som man kan konsumera . För det tredje innebär anslagsfinansiering av vägar och järnvägar att alla kostnader påförs dagens generation, trots att det är uppenbart att ett hus eller en järnvägssträcka kan användas av många generationer framöver. För det fjärde blir dagens budgetlag en hämsko i miljö- och klimatarbetet. Jag anser mot denna bakgrund att huvudregeln borde vara att man lånefinansierar en investering. anser att det gemensamma ägandet ska öka och att grunden för det statliga ägandet bör vara samhällsintresset. Det statliga ägandet ska ses som viktiga och långsiktiga samhällsinvesteringar. Det statliga ägandet bör därför enligt min mening i likhet med investeringar i infrastruktur ingå i en särskild investeringsbudget. Finansiering genom lån bör vara huvudprincip vid förvärv av aktier eller andelar i ett företag och annat tillskott av kapital. Mot bakgrund av vad ovan sagts bör 2 kap. 1 § samt 7 kap. 2, 5 och 6 §§ ges den lydelse som framgår av bilaga 3. Regeringens förslag till budgetlag bör avslås såvitt avser 2 kap. 2 och 4 §§. Budgetlagen (S) (S), i (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Regeringens förslag till budgetlag avses ersätta lagen (1996:1059) om statsbudgeten och lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning. I huvudsak föreslår regeringen att de nuvarande bestämmelserna ska vara oförändrade. Vissa förändringar föreslås emellertid. Det finns enligt vår mening skäl för en uppstramning av budgetlagen. Budgetlagen är emellertid av en så central betydelse för det svenska riksdagsarbetet att förändringar bör ske i ett brett samförstånd i . För att detta ska vara möjligt måste regeringen konsultera oppositionen, men i fallet med den reformerade budgetlagen var det först när regeringen upptäckte att de saknade majoritet i riksdag, och vilka konsekvenser som detta kunde få, som kontakter togs med bl.a. oss socialdemokrater. Även om en diskussion fördes mellan regeringen och oppositionen om den nya lagen, utgjorde det faktum att en proposition redan var framtagen en begränsning av möjligheten att förändra lagen. Ett exempel på detta är bestämmelsen som reglerar regeringens befogenheter att sälja aktier och andelar där statens ägarandel understiger (8 kap. 4 §). Eftersom den utredning som låg till grund för propositionen inte gjort någon översyn av budgetlagen i detta avseende, ansåg man dock inte att bestämmelsen kunde ändras i något avgörande hänseende. I stället ska regeringen återkomma i denna fråga senast . Vi socialdemokrater påpekade även att det fanns problem i den nya bestämmelsen om att utgifter inte ska budgeteras och redovisas mot inkomsttitlar (3 kap. 5 §). Bestämmelsen är till sin konstruktion utformad så att vissa typer av förslag berörs av regeln men inte andra, trots att förslagen kan vara snarlika. Till exempel berörs anställningsstöd av den nya regeln men inte nystartsjobb. Regeringen har i propositionen sagt att den ska återkomma med en översyn av bestämmelsen senast . Detta är bra, men vi vill understryka att det är bl.a. den ovannämnda problematiken som måste behandlas i översynen. Vi vill också framhålla att om kontakter hade tagits , hade frågan kunnat vara löst redan när propositionen lades fram. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:40 En reformerad budgetlag: antar regeringens förslag till budgetlag. antar regeringens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:194) om införande av ny lagstiftning för allmänna pensionsfonder. antar regeringens förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2008:812) om statliga garantier till insättare i utländska instituts filialer i . antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut. bemyndigar regeringen att förvärva aktier och andelar som utgör en minoritetsandel i ett företag som ska verka för att främja ägarnas eller medlemmarnas gemensamma intressen, om engagemanget inte medför några ekonomiska åtaganden utöver utgiften för förvärvet och denna inte överstiger ett prisbasbelopp enligt 2 kap. 7 § socialförsäkringsbalken (avsnitt 11.2). bemyndigar regeringen att avstå från att utnyttja ett återköpserbjudande som riktas till samtliga aktieägare från ett publikt aktiebolag, vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad, där staten äger aktier även om detta kan innebära att statens kapital- eller röstandel ökar (avsnitt 11.2). godkänner regeringens förslag till riktlinjer för specialdestination av belastande avgifter (avsnitt 6.2). godkänner att utgifter för anskaffning av varor och tjänster som används för transfereringar ska redovisas mot anslag på samma grund som förvaltningsutgifter, dvs. det budgetår som kostnaderna hänför sig till (avsnitt 8.2). 2010/11:K1 av m.fl. (V): avslår regeringens förslag till 2 kap. 2 § budgetlagen. avslår regeringens förslag till 2 kap. 4 § budgetlagen. beslutar med ändring av regeringens förslag att 2 kap. 1 § budgetlagen ska ha följande lydelse: Regeringen ska till lämna förslag till mål för den offentliga sektorns finansiella sparande (saldomålet). beslutar med ändring av regeringens förslag att 7 kap. 5 § budgetlagen ska ha följande lydelse: Andra tillgångar än de som anges i 1, 3 och 4 §§ ska finansieras med lån eller med inkomster som anges i 8 kap. 912 §§. beslutar med ändring av regeringens förslag att 7 kap. 2 § budgetlagen ska ha följande lydelse: Förvärv av aktier eller andelar i ett företag och annat tillskott av kapital ska finansieras med lån. beslutar med ändring av regeringens förslag att 7 kap. 6 § budgetlagen ska ha följande lydelse: Bestämmelserna i 15 §§ gäller inte om för en viss myndighet, ett visst anslag, ett visst lån eller en viss anskaffning beslutar om någon annan finansiering. Reservation 1 (punkt 1) Regeringen ska till lämna förslag till mål för den offentliga sektorns finansiella sparande (överskottsmål). Regeringen ska till lämna förslag till mål för den offentliga sektorns finansiella sparande (saldomål). Förvärv av aktier eller andelar i ett företag och annat tillskott av kapital ska finansieras med anslag. Förvärv av aktier eller andelar i ett företag och annat tillskott av kapital ska finansieras med lån. Andra tillgångar än de som anges i 1, 3 och 4 §§ ska finansieras med anslag eller med inkomster som anges i 8 kap. 912 §§. Andra tillgångar än de som anges i 1, 3 och 4 §§ ska finansieras med lån eller med inkomster som anges i 8 kap. 912 §§. Bestämmelserna i 15 §§ gäller inte om för en viss myndighet, ett visst lån eller en viss anskaffning beslutar om någon annan finansiering. Bestämmelserna i 15 §§ gäller inte om för en viss myndighet, ett visst anslag, ett visst lån eller en viss anskaffning beslutar om någon annan finansiering. Yttranden från andra utskott