bet · GZ01FiU3 · 2011-12-13 00:00:00 — Utskottet ser dock ingen anledning att rikta något tillkännagivande till regeringen om en översyn av pensionsåldern inom landstingen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Balanskravet, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kommunernas balanskrav. 2011/12:Fi203 av m.fl. (V). Balanskravet för kommunerna innebär att de måste upprätta en budget där intäkterna överstiger kostnaderna. För att klara balanskravet måste därför kommunerna, i ett svagt konjunkturläge när skatteinkomsterna minskar, skära i sina kostnader och spara på sina verksamheter. På så sätt tvingas kommunerna föra en procyklisk politik som förstärker konjunkturvariationerna. Dagens utformning av balanskravet skadar därmed både kommunernas verksamhet och en balanserad samhällsutveckling. Balanskravet för kommunerna bör därför, i likhet med målet för den offentliga sektorns finansiella sparande, gälla över en konjunkturcykel. Detta bör ges regeringen till känna. bör därmed bifalla motion Fi203. Privata aktörer i skattefinansierad verksamhet, punkt 4 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om privata aktörer i skattefinansierad verksamhet. 2011/12:Fi236 av (S), 2011/12:Fi237 av m.fl. (S), 2011/12:Fi279 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkandena 17 och 20 samt 2011/12:Fi294 av och (båda SD). Vi är inte negativa till alternativ i vården men anser att vinstintressen inte får påverka sjukvårdens kvalitet eller likvärdighet. Ingen som söker vård inom den offentligt finansierade hälso- och sjukvården ska behöva riskera att lönsamhetskalkyler görs innan en behandling sätts in. Det är oacceptabelt att privata ägare tar ut stora vinster genom att göra avkall på kvaliteten i välfärden eller genom att välja bort medborgare som inte är lönsamma. Tillgång till sjukvård, äldreomsorg, barnomsorg och skola ska ges till varje människa, och individens behov ska vara styrande. Därför kan vi inte acceptera utförsäljningar, avknoppningar och gräddfiler eller en utveckling där välfärden styrs av företagens vinstintressen i stället för av människors behov. Vi anser att det behövs lagstiftning om investeringsskydd så att skattefinansierad verksamhet inte kan slumpas bort till privata ägare till underpris. Sjukhus bör inte alls säljas ut eller privatiseras. Att bryta ut och avhända sig ansvaret för sjukhusen riskerar att slå sönder vårdkedjor och försämra samverkan mellan olika delar i vården. Ett lagfäst förbud mot att sälja, privatisera eller stycka upp universitets- och regionsjukhus bör införas. Vi anser vidare att frågor om konkurrens och effektiv användning av skattemedel behöver ses över och att en sådan utredning bör ha som utgångspunkt bl.a. att kraven på välfärdsverksamheterna ska vara höga och likalydande oavsett driftsform, att offentlighetsprincipen liksom anmälningsskylighet om missförhållanden ska gälla i all skattefinansierad verksamhet och att undandragande av vinster från beskattning inte ska tillåtas. Vad vi här har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motionerna Fi236, Fi237, Fi279 yrkande 1 och So521 yrkandena 17 och 20. Övriga motioner avstyrks. Privata aktörer i skattefinansierad verksamhet, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om privata aktörer i skattefinansierad verksamhet. 2011/12:Fi294 av och (båda SD) och 2011/12:Fi236 av (S), 2011/12:Fi237 av m.fl. (S), 2011/12:Fi279 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkandena 17 och 20. Valfrihet och konkurrens inom den kommunala verksamheten får inte bli ett självändamål, vilket tycks vara fallet vid vissa avknoppningar. Skolor och andra ska inte, som har skett i några uppmärksammade fall, säljas till underpriser. I stället borde fokus läggas på att förbättra skolans resultat och likvärdighet. Vi anser att det är förkastligt att en kommun gynnar enskilda genom att sälja ut egendom till underpris utan upphandling och dessutom gör det orationellt och oetiskt. Vi menar därför att s.k. kommunala avknoppningar av skolor och förskolor ska förbjudas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion Fi294 (SD) och avstyrka andra här aktuella motionsyrkanden. Anslagen inom utgiftsområde 25, punkt 1 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: ställde sig bakom regeringens budgetförslag . Det innebär att har beslutat om ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut om de skatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft . gäller därmed att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25 inte får överstiga 85 under fortsatta behandling. Vårt förslag överskrider denna nivå, och vi kan således inte yrka bifall till vårt förslag. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi förespråkar, avstår vi från att redovisa ett formellt motförslag till anslagsfördelningen inom utgiftsområdet. Vårt budgetförslag bör ses som ett sammanhållet paket där olika delar inte kan brytas ut och behandlas separat. I motion Fi310 föreslår vi att anslagen inom utgiftsområde 25 höjs med i förhållande till regeringens förslag. Vi föreslår att avsätts 2012 i stimulans till kommuner som erbjuder barnomsorg på obekväm arbetstid. Vi vänder oss också mot den neddragning på som regeringen föreslår med hänvisning till den nya gymnasiereformen. Regeringen har inte visat hur den reformerade gymnasieskolan ger lägre kostnader för kommunerna. Vi förespråkar att den framgångsrika s.k. Nynäshamnsmodellen med samarbete mellan kommuner och näringsliv för att få fram sommarjobb utvidgas till att omfatta hela landet och att de kommuner som inför modellen får ersättning via ett riktat statsbidrag, vilket beräknas kosta . Anslagen inom utgiftsområde 25, punkt 1 (MP) Per (MP) anför: ställde sig bakom regeringens budgetförslag . Det innebär att har beslutat om ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut om de skatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft . gäller därmed att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25 inte får överstiga 85 under fortsatta behandling. Vårt förslag överskrider denna nivå, och vi kan således inte yrka bifall till vårt förslag. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi förespråkar, avstår vi från att redovisa ett formellt motförslag till anslagsfördelningen inom utgiftsområdet. Vårt budgetförslag bör ses som ett sammanhållet paket där olika delar inte kan brytas ut och behandlas separat. På grund av oron på finansmarknaderna och det svaga konjunkturläget är framtiden osäker för kommunerna och särskilt för landstingen, vars ekonomi generellt sett är mer ansträngd än kommunernas. Flertalet landsting förväntas redovisa överskott , men resultatet beräknas sjunka successivt för att övergå i underskott . prognostiseras ett underskott på . Resultaten varierar också stort mellan kommuner och mellan landsting. Regeringen bedömer att 22 000 personer har fått lämna sina jobb i skolan, vården om omsorgen som en följd av den ekonomiska krisen trots att regeringen betalade ut i tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och landsting. Kommuner och landsting behöver dock långsiktiga förutsättningar för sin planering och har svårt att använda denna typ av kortsiktiga stöd till anställningar. En stor och viktig del av välfärd utförs i landets kommuner och landsting som har drabbats hårt av finanskrisen och den svaga konjunkturen. Vi vill höja ambitionerna inom välfärden och skjuter därför till 2012 och 20132014 utöver regeringens förslag. Anslagen inom utgiftsområde 25, punkt 1 (SD) (SD) anför: ställde sig bakom regeringens budgetförslag . Det innebär att har beslutat om ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut om de skatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft . gäller därmed att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25 inte får överstiga 85 under fortsatta behandling. Vårt förslag överskrider denna nivå, och vi kan således inte yrka bifall till vårt förslag. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi förespråkar, avstår vi från att redovisa ett formellt motförslag till anslagsfördelningen inom utgiftsområdet. Vårt budgetförslag bör ses som ett sammanhållet paket där olika delar inte kan brytas ut och behandlas separat. Vi föreslår i motion Fi306 att anslagen inom utgiftsområde 25 höjs med . Vårt budgetförslag innehåller ett förhöjt grundavdrag för pensionärer 2012, vilket ger ett skattebortfall som vi kompenserar kommunerna för. Vi räknar också med minskade kostnader för kommunerna som ett resultat av våra förslag om minskad invandring. Sammantaget kompenserar vi kommunerna generellt så att det finansiella sparandet i kommunsektorn inte understiger regeringens förslag. Anslagen inom utgiftsområde 25, punkt 1 (V) (V) anför: ställde sig bakom regeringens budgetförslag . Det innebär att har beslutat om ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut om de skatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft . gäller därmed att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25 inte får överstiga 85 under fortsatta behandling. Vårt förslag överskrider denna nivå, och vi kan således inte yrka bifall till vårt förslag. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi förespråkar, avstår vi från att redovisa ett formellt motförslag till anslagsfördelningen inom utgiftsområdet. Vårt budgetförslag bör ses som ett sammanhållet paket där olika delar inte kan brytas ut och behandlas separat. Vi föreslår i motion Fi296 att utgifterna på utgiftsområde 25 ökas med sammanlagt i relation till regeringens förslag. De generella statsbidragen till kommunerna ska värdesäkras så att de med automatik behåller sitt reala värde. innebär detta att anslaget kommunalekonomisk utjämning höjs med . Vi anser att personer med psykiska funktionsnedsättningar ska få rätt till daglig verksamhet enligt LSS och ersätter därför kommunerna för deras ökande kostnader med 2012. Vårdavgifterna i den psykiatriska tvångsvården bör slopas och landstingen ersättas med . Vi vill införa ett tak för avgifterna i och avsätter . Inom äldreomsorgen föreslår vi en riktad satsning på ökad personaltäthet med särskilt fokus på demensvården och avsätter 2012. Inget barn med synfel ska behöva vara utan glasögon på grund av föräldrarnas dåliga ekonomi. Vi vill därför subventionera glasögon för barn i åldern och avsätter därför . Vi föreslår också ett stimulansbidrag på till fritidsgårdsverksamhet i kommunerna och avsätter för en maxtaxa på kulturskolorna motsvarande den som har införts för förskolan. Vi vill även se över möjligheten till ett barnomsorgsstöd i hemmet då barnen är sjuka och föräldern normalt skulle ha tagit ut tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn. På så sätt skulle ensamstående föräldrar inte behöva stanna hemma från arbetet då barnen är sjuka. Föräldern ska inte behöva betala någon extra avgift utöver den ordinarie taxan för barnomsorgen. Barnomsorgsstöd i hemmet är ett alternativ som skulle underlätta vardagen för ensamstående föräldrar på riktigt, och vi avsätter 300 miljoner för en försöksverksamhet i vissa kommuner. Vi vill också inrätta lokala servicekontor i varje kommun där Arbetsförmedlingens, och delar av kommunernas service kan samlas i en enda organisation på lokal nivå. Vi anvisar till ett nytt anslag till kommunerna för en sådan försöksverksamhet. Utjämningssystemet, punkt 2 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Regionalpolitiken ska vara ett verktyg för en rättvis utveckling i hela landet, och det är därför oerhört angeläget att solidariteten mellan regioner vidmakthålls. Det kommunala skatteutjämningssystemet är en grundläggande förutsättning för att upprätthålla denna solidaritet mellan regioner och säkerställa att kvaliteten i välfärdstjänsterna är likvärdig i hela landet. En fortsatt ekonomisk utjämning mellan landets kommuner är därför nödvändig. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2011/12:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 25: anvisar för anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt följande uppställning: Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Fi203 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommunernas balanskrav ska gälla över en konjunkturcykel. 2011/12:Fi209 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunala sommarjobb. 2011/12:Fi213 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reformera det kommunala skatteutjämningssystemet. 2011/12:Fi216 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga möjligheten att anställda inom sjukvården som är i högre grad erbjuds att arbeta kvar. 2011/12:Fi236 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om användningen av våra skattepengar. 2011/12:Fi237 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om eventuella vinster inom förskolan, skolan, sjukvården och äldrevården. 2011/12:Fi250 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetspendlingen blir en viktig faktor i skatteutjämningssystemet mellan kommunerna. 2011/12:Fi279 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kontroll och kvalitet i den skattefinansierade privata sektorn. 2011/12:Fi282 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändring av skatteutjämningssystemet. 2011/12:Fi294 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förbud mot kommunala avknoppningar av skolor och förskolor. 2011/12:Fi295 av Per m.fl. (MP): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt uppställning: 2011/12:Fi296 av m.fl. (V): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Anslagsförändring (tkr) + 19 587 000 Försöksverksamhet med lokala servicekontor 2011/12:Fi306 av m.fl. (SD): anvisar till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 4 utöver vad regeringen föreslagit för eller således 89 . 2011/12:Fi310 av m.fl. (S): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Anslagsförändring (tkr) Summa för utgiftsområdet: Specifikation av anslagsförändringarna: Kompensation för höjt grundavdrag för pensionärer Barnomsorg på obekväma tider Indragning m a a följdeffekt av tillfällig skattekredit för personer med försörjningsstöd som börjar arbeta Indragning till följd av nej till barnomsorgspeng Indragning till följd av förändringar i sjukförsäkringen Indragning till följd av förändringar i a-kassan 2011/12:So521 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om investeringsskydd för skattefinansierad verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vinst och konkurrens i välfärden. 2011/12:So569 av m.fl. (V): beslutar att glasögon för barn med synfel ska subventioneras. 2011/12:Kr307 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en maxtaxa för kulturskolorna. 2011/12:N342 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det kommunala skatteutjämningssystemet. Regeringens och oppositionens förslag Förslag till anslag under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området Utskottets förslag till anslag under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området För oss handlar det här om välfärden och vilken färdriktning vi vill ha. För oss handlar det här om att skapa verktyg för en rättvis utveckling i hela landet och om solidaritet mellan regioner så att en likvärdig service kan ges åt alla kommunmedborgare oavsett förutsättningar. För oss handlar det här om vilken politisk ambition vi vill ha för att skapa en bättre gymnasieskola och vilka startgropar vi vill gräva för att ge våra ungdomar chansen till en hoppfull framtid. För oss socialdemokrater handlar det här ärendet om allmänna bidrag till kommuner också om vilken politisk ambition vi vill ha för att undvika att sjukvården, äldreomsorgen, barnomsorgen och skolan ska styras av krassa vinstintressen framför medborgerliga behov. Grunden för ekonomin i kommuner och landsting utgörs av skatteintäkter, otvetydigt så, men de resurser vi anslår till de kommunala bidragen är det som kan göra skillnad.Fru talman! I debatten menade moderaten att regeringens budgetbeslut låg helt rätt eftersom överskottet för den kommunala sektorn skulle landa på plus 7 miljarder. "Det är väl ungefär den storleken på överskott som man kan tycka är en hälsosam marginal, så det känns tryggt", sade då. Regeringen har hävdat 8 miljarder, 7 miljarder, men de har båda missbedömt läget. Överskottet blir bara 2 miljarder. Det finns ingen hälsosam marginal längre. Landstingen uppvisar dessutom ett underskott på 3 miljarder.Sveriges Kommuner och Landsting, SKL, tror inte att kommunsektorn fram kommer att nå målet om en god ekonomisk hushållning, det vill säga ett resultat motsvarande av skatter och statsbidrag. Det är oroväckande. väljer 26 kommuner och fyra landsting att höja skatten , och det ganska rejält.Konsekvenserna av finanskrisen börjar märkas även i den kommunala sektorn. Läget är ovisst och orosmolnen hopar sig. När skatteintäkterna inte ökar, konjunkturstödet avvecklas och statsbidragen minskar med anledning av den nya gymnasiereformen kommer läget för de kommuner som har det tufft att försämras åtskilligt.SKL hoppas i sin prognos att läget kan förbättras , men den prognosen, fru talman, bygger på att skuldkrisen som det heter upp under ordnade former. I annat fall ser utvecklingen betydligt mörkare ut, liknande den under 90-talskrisen då det tog för landstingen att återhämta sig.Fru talman! Välfärden värnas bäst genom att så många som möjligt kommer i sysselsättning och ger skatteinkomster till kommuner och landsting. Det hävdar ledamöter i utskottet och menar att arbetslinjen måste värnas och utvecklas. Så sant, men vad döljer sig bakom den retoriken?Hur mycket värnar regeringen arbetslinjen när arbetslösheten tillåts ligga på rekordhöga nivåer år oavsett konjunktur?Hur mycket värnar regeringen arbetslinjen när utbetalningar av socialbidragen tillåts raka i höjden? Över 400 000 personer fick någon form av ekonomiskt bistånd . Hälften fick det på grund av arbetslöshet. Det drabbar kommunernas ekonomi.Hur mycket värnar regeringen arbetslinjen när 60 000 ungdomar saknar fullständiga gymnasiebetyg, när resurser till komvux skärs bort och antalet utbildningsplatser på högskolor och universitet kraftigt reduceras? Detta drabbar kommunernas ekonomi.Hur mycket, fru talman, värnar regeringen egentligen arbetslinjen?I stället påstår Alliansen i utskottsbetänkandet att oppositionens förslag skulle undergräva arbetslinjen och därmed välfärdens finansiering. Det är en allvarlig anklagelse som helt och hållet saknar belägg.Till skillnad från Alliansen har vi socialdemokrater lagt fram en mängd förslag om bland annat förstärkta resurser till gymnasieskolan, om utbildningsvikariat, om traineeplatser, om fler platser till komvux och yrkesvux - förslag som är direktadresserade till landets kommuner och landsting som dessutom står inför en stor generationsväxling. Alliansen säger blankt nej till detta.Vi har föreslagit förstärkta resurser till barnomsorg på obekväm arbetstid för att underlätta vardagen för alla småbarnsföräldrar som jobbar kvällar, och nätter. Alliansen säger blankt nej till detta.Vi har i vår budget presenterat ett förslag om stora satsningar på sommarjobb i kommunerna. Alliansen säger nej även till detta.Det Alliansen däremot piggt bejakar är en nedskärning av statsbidraget till kommunerna med hänvisning till den nya gymnasieskolan. Kommunerna, fru talman, ska spara . Det är 1 400 lärartjänster vi talar om. tvingas kommunerna spara nästan 2 miljarder. Det är 3 600 lärartjänster vi talar om.Fru talman! Att sjösätta en ny gymnasiereform genom att undandra statsbidrag är inte seriöst. Regeringen hävdar att undervisningen kommer att effektiviseras genom större grupper, förenklad schemaläggning och ännu mindre komvux. Är det så vi får fler ungdomar att klara sina gymnasiestudier?Min dotter började på gymnasiet . I hennes klass är de 33 elever - i alla ämnen. På matematiklektionerna, fru talman, kan ett antal elever sitta med handen uppräckt och vänta på att få hjälp från en lärare som ska räcka till för 33 elever. Det är många i den klassen som inte kommer att nå kunskapsmålen.Regeringen skär ned på gymnasieskolan och lärarna som allt fler elever hoppar av och hänvisas till en ungdomsarbetslöshet som bara växer och växer. Hur ansvarsfullt är det? Hur mycket värnar Alliansen arbetslinjen då?Enligt Kommuner och Landsting är det få kommuner som tror att det är möjligt att skära ned på resurserna till gymnasieskolan genom att ha större undervisningsgrupper. I stället kommer kommuner att skära ned på annan verksamhet, till exempel äldreomsorgen. Det kan inte vara rimligt att låta kommunerna plocka upp spillrorna av regeringens misslyckande på område efter område.Fru talman! Vi socialdemokrater är inte negativa till alternativa driftsformer inom välfärden, men vi kan aldrig acceptera att privata ägare tar ut stora vinster genom att göra avkall på kvaliteten i sjukvården, i äldreomsorgen, i barnomsorgen och i skolan. Vårt medborgarvärde måste vara större än vårt marknadsvärde.Vi kan heller inte acceptera utförsäljningar, avknoppningar och gräddfiler där företagens vinstintressen går före människors behov. Det behövs en lagstiftning om investeringsskydd så att skattefinansierad verksamhet inte slumpas bort till privata ägare till underpris.Alliansen avslår förslaget och hänvisar till att gällande lagstiftning redan ger fullgott skydd. Kommunerna ska söka uppnå högsta möjliga pris vid en utförsäljning, och det ska inte vara möjligt att rikta erbjudanden till anställda. Men en mängd exempel visar att lagstiftningen inte följs och att det inte händer speciellt mycket när olagligheter begås. Det visar inte minst interpellationsdebatten mellan statsrådet och i början av året.Trots upprepade lagbrott saknar Regeringsrättens dom betydelse om kommunerna väljer att strunta i att rätta sig efter domen. kommer till exempel inte att ställas till svars för avknoppningar av , vilka var olagliga. Detta visar med all tydlighet att det finns behov av en förstärkt lagstiftning kring försäljning och avknoppning av skattefinansierad verksamhet. Därför, fru talman, yrkar jag bifall till vår reservation.Fru talman!