bet · GY01UbU7 · 2011-03-14 00:00:00 — Bland annat slås det fast i ett tillägg som inte har motsvarighet skollag att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna (se 1 kap. 5 §). För varje skolform och för fritidshemmet ska en läroplan gälla som utgår från bestämmelserna i skollagen. Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag och dessutom ange mål och riktlinjer för utbildningen (1 kap. 11 §). Genom bestämmelsen finns det nu en tydligare lagfäst värdegrund för alla skolformer. börjar den nya läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) att gälla och ersätter läroplan (Lpo 94). Utskottet kan konstatera att det i den nya läroplanen tydligare framgår att skolans värdegrund baseras på de mänskliga rättigheterna. Det framgår även i de kursplaner som är knutna till läroplanen att undervisningen i de samhällsorienterande ämnena bl.a. ska behandla livsfrågor med betydelse för eleven, t.ex. frågor om gott och ont, rätt och orätt, kamratskap, könsroller, jämställdhet och relationer normer och regler i elevens livsmiljö, t.ex. i skolan och i sportsammanhang kristendomens roll i skolan och på hemorten religioner och platser för religionsutövning i närområdet grundläggande mänskliga rättigheter såsom alla människors lika värde samt barnets rättigheter i enlighet med konventionen om barnets rättigheter (). När det gäller frågan om att skapa ökad trygghet och harmoni bland eleverna anser utskottet att det även hänger ihop med hur skolans kvalitetsarbete genomförs på enhetsnivå. Barn, elever och föräldrar ska kunna ställa höga krav på kvalitet och insyn i utbildningen. Detta arbete ska alltså ske under medverkan av bl.a. lärare, övrig personal och elever. Elevernas vårdnadshavare ska ges en möjlighet att delta i arbetet, och det är upp till varje skola att bestämma formerna för deltagandet. Utskottet anser även att föräldrar i sin roll som just vårdnadshavare och ansvariga för barnets fostran ska ha en självklar möjlighet till inflytande och insyn i skolans verksamhet. En väl fungerande samverkan mellan eleverna, skolan och föräldrarna, både på individ- och gruppnivå, har stor betydelse för verksamheten. Därmed avstyrks motionerna 2010/11:Ub279, 2010/11:Ub344 yrkandena 4 och 5, 2010/11:Ub349 yrkande 1 och 2, 2010/11:Ub352 och 2010/11:K424 yrkandena 3 och 4. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om avgifter i skolan för utflykter och skolresor. Jämför reservation 13 (S, V). I motion 2010/11:Ub442 (S) anser motionären att skollagen ska följas när det gäller otillåtna avgifter för utflykter och skolresor. Motionären konstaterar att många skolor har en policy att ta avgifter för utflykter och skolresor och att det för familjer som har en dålig ekonomi kan vara omöjligt att betala dessa avgifter. Att genom sådana avgifter utsätta dem för press försämrar barnens framtidsmöjligheter och skapar djupa klyftor i samhället. Utskottet anser att skolresor och utflykter är en naturlig del av utbildningen som ger värdefulla kunskaper, erfarenheter och upplevelser för eleverna (se även bet. 2009/10:UbU21 s. 125, rskr. 2009/10:370 och 371). Utgångspunkten måste dock vara att finansieringen av skolresor ska ske genom kommunala medel eller genom att elever helt frivilligt samlar in pengar till kostnaden om resan innebär mer än en obetydlig kostnad, som t.ex. kostnaden för en färdbiljett med allmänna kommunikationsmedel. Utskottet vill dock förtydliga att det inte är förbjudet att låta kostnader för skolresor, utflykter eller liknande aktiviteter ersättas av vårdnadshavare på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska emellertid vara öppna för alla elever, oavsett om en elevs vårdnadshavare väljer att bidra eller inte. Med hänsyn härtill och i enlighet med dagens praxis är det därför inte godtagbart att skolan erbjuder en kostnadsfri alternativ verksamhet för de elever vars vårdnadshavare inte vill betala dessa aktiviteter. Är den kostnadsbelagda aktiviteten att betrakta som en del av utbildningen ska alla elever få delta. I linje med detta resonemang gäller också att om elever på en skola gemensamt genomför en aktivitet för att samla in pengar till en skolresa eller liknande, som är en del av utbildningen, får det inte förekomma någon koppling mellan hur mycket en enskild elev bidrar med och elevens möjligheter att få delta i aktiviteten. Därmed avstyrks motion 2010/11:Ub442. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om behovet av en nationell IT-strategi i skolan m.m. Jämför reservation 14 (S). Ett antal motioner behandlar behovet av en nationell IT-strategi i skolan. I motion 2010/11:248 (S) framhåller motionären att en modern skulle gynna våra barn och ungdomar. Motionären konstaterar att många familjer inte har råd med en dator till barnen. Enligt motion 2010/11:Ub296 (S) finns det behov av en förbättrad tillgång till digitala hjälpmedel i skolorna. Motionären anser att ett stort skäl till att skolan inte har tagit till sig nyttan av modern teknik är bristande tillgänglighet. En strategi måste innefatta tillgång till digitala hjälpmedel för alla elever och lärare samt kompetensutveckling för lärare. Enligt motion 2010/11:242 (M) behövs det en nationell strategi för modern teknik i skolan. Det handlar enligt motionären om datortäthet, om kvalitet på skolans IT-utrustning och om att förändra attityder. I motion 2010/11:Ub329 (M) anser motionären att det behövs ett helhetsgrepp för att integrera IT i skolan. Lärarnas kunskaper och tillgång till datorer, IT:s potential för att utveckla pedagogiken och elevernas IT-användning ska sättas i centrum. I motion 2010/11:Ub331 (M) menar motionären att det behövs mer IT i skolan. Regeringen bör enligt motionären se över möjligheten att införa en nationell elevdatapeng, som ska gå till en dator till varje elev, och att införa dataslöjd som ett nytt ämne eller inkludera IT i alla skolämnen. Utskottet kan konstatera att den snabba utvecklingen av informationsteknologin under har inneburit stora förändringar avseende hur undervisningen bedrivs och vilken utrustning som eleverna använder. Den nya skollagen har därför anpassats till den moderna undervisningssituationen. Det framgår i lagen att eleverna utan kostnad ska ha tillgång till böcker och även till sådana lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Med lärverktyg avses den utrustning och materiel, förutom böcker, som eleverna behöver för att kunna nå målen för utbildningen. Även den nya läroplanen för (Lgr 11) lyfter fram att användningen av modern teknik som redskap för skapande, kommunikation och lärande är ett kunskapsmål. ska kontinuerligt följa upp barns, elevers och lärares IT-användning och IT-kompetens i förskola, skola och vuxenutbildning. Den senaste uppföljningen (dnr 75-2007:3775) visar att de flesta eleverna använder datorer i skolan men att användningen i många ämnen är begränsad. Yngre elever använder datorer i mindre utsträckning än äldre. I årskurs 79 använder i princip alla elever datorer i skolan. Det vanligaste användningsområdet är att söka information och skriva texter. Eleverna använder datorer oftast under lektioner i svenska och samhällskunskap. Enligt uppföljningen har eleverna i det svenska utbildningssystemet ett gott självförtroende när det gäller datoranvändning. Nio av tio elever i årskurs 49 och nästan samtliga elever i gymnasieskolan tycker att de är mycket eller ganska bra på att använda datorer. Det finns ingen könsskillnad i andelen elever som tycker att de är bra på datoranvändning. Nästa uppföljning ska redovisas till regeringen , i enlighet med regleringsbrevet för avseende . Utskottet instämmer i det som har konstaterat att det inte är något mål i sig att öka elevernas datoranvändning i klassrummet men att det finns en stor pedagogisk potential i att använda IT i skolan. (Se 2009 Redovisning av uppdraget att bedöma verksamheters och huvudmäns utvecklingsbehov avseende IT-användningen inom förskola, skola och vuxenutbildning, dnr 2008:37805.) I lägesbedömning 2010 Del 2 Bedömningar och slutsatser konstaterar att man har intrycket av att nu är inne i en period då mycket sker inom området digital kompetens och IT-användning. upplyser om att uppföljningen av IT-användandet och IT-kompetensen genomförs löpande och att tendenser såsom den s.k. 1 till 1-trenden (dvs. varsin dator till alla lärare och elever) vad gäller satsningar på att öka tillgängligheten till digitala verktyg därför ännu inte har dokumenterats. Enligt indikerar andra, mer informella, källor att antalet kommuner som börjat eller beslutat om att förse såväl lärare som elever med varsin dator ökar kraftigt och att detta inte längre bara utgör pilotprojekt i enskilda skolor, utan nu i ökad utsträckning avser hela verksamheten. För att stärka lärarnas och annan skolpersonals kompetens ges från statens sida stöd till kompetensutveckling, t.ex. i form av PIM-programmet som syftar till att vidareutbilda pedagoger och skolledare för att utveckla deras kompetens inom IT-området. Det är satsning på praktisk IT- och mediakompetens () startade, och deltar nästan 90 000 pedagoger och skolledare från 135 kommuner över hela landet. Därmed avstyrks motionerna 2010/11:Ub242, 2010/11:Ub248, 2010/11:Ub296, 2010/11:Ub329 och 2010/11:Ub331. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om elevers tillgång till skolbibliotek. Jämför reservation 15 (S, MP, V). I motion 2010/11:Ub232 (S) anser motionären att staten har ett ansvar för att följa upp att alla elever har tillgång till skolbibliotek. Det är viktigt att skollagen och bibliotekslagen fungerar väl gentemot varandra och att frågan om tillgång till bibliotek ingår när kommunala och fristående skolor inspekteras. Utskottet vill upplysa om att det i 2 kap. 36 § den nya skollagen har införts en bestämmelse som saknar motsvarighet skollag om att eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till skolbibliotek. Bestämmelsen innebär en skyldighet för alla skolhuvudmän för de uppräknade skolformerna att anordna sin verksamhet så att eleverna har tillgång till skolbibliotek för att stimulera skolelevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen. I bibliotekslagen (1996:1596) sägs det att det ska finnas lämpligt fördelade skolbibliotek inom för att stimulera skolelevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen. Skolbiblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt funktionshindrade, invandrare och andra minoriteter genom att erbjuda litteratur på andra språk än svenska och i former särskilt anpassade till dessa gruppers behov. Skolbiblioteken ska även ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar genom att erbjuda böcker, informationsteknik och andra medier anpassade till deras behov för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning. I lagen har det införts en hänvisning till att det i den nya skollagen finns bestämmelser om skolbibliotek. Lagändringen träder i kraft . Utskottet instämmer i vad som anförs av motionären om vikten av skolbibliotek för alla elever. Utskottet anser att skolbiblioteken spelar en så viktig roll för att stimulera elevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen att det är motiverat med en egen bestämmelse i skollagen. Som en följd av att kommunala och fristående skolor i så stor utsträckning som möjligt har en gemensam reglering i den nya skollagen omfattas även fristående huvudmän av regleringen. Utskottet kan konstatera att de flesta skolor i samtliga skolformer har tillgång till skolbibliotek på ett eller annat sätt. Utskottet menar att tillgången till skolbibliotek måste kunna anordnas på olika sätt beroende på de lokala förhållandena vid varje skola. En liten skola på landsbygden kan ha behov av andra lösningar än en stor skola i en stor stad. Därför måste anordnandet av skolbibliotek enligt utskottets mening kunna se olika ut utifrån varje skolas eller elevernas olika behov och förutsättningar. Utskottet vill upplysa om att regeringen i proposition 2009/10:165 föreslår att eleverna ska ha tillgång till skolbibliotek men anser att organiseringen av skolbiblioteksverksamheten ska vara flexibel. I budgetpropositionen (prop. 2007/08:1 utg.omr. 17) aviserade regeringen att den avsåg att utvärdera bibliotekslagen för att stärka bibliotekens roll och säkerställa tillgängligheten . redovisades en utvärdering som bl.a. visade att stora omvärldsförändringar skett sedan lagens tillkomst, vilket kan motivera en revidering av lagen. I ett svar på en skriftlig fråga till kulturministern (2010/11:206) om några initiativ ska tas till nationella mål för biblioteken uttalade ministern att frågan om förändrade nationella mål är högst aktuell och att frågan om en reviderad bibliotekslag bereds i . Därmed avstyrks motion 2010/11:Ub232. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. lika villkor för kommunala och fristående skolor m.m. Jämför reservation 16 (S). Socialdemokraterna behandlar i motion 2010/11:Ub482 yrkande 6 frågan om lika villkor för kommunala och fristående skolor. Socialdemokraterna anser att det viktigaste inte är skolans driftsformer och huvudmannaskap utan elevernas rätt till en skola med en bra kvalitet. Elever och föräldrar ska ha rätt till allsidig och saklig information som ger en rättvis jämförelse mellan skolor. Alla barn och ungdomar ska ha tillgång till likvärdig utbildning med hög kvalitet. I motion 2010/11:Ub224 (S) anser motionärerna att kommunernas roll och insyn bör stärkas även vad gäller elever som går i skolor med en annan huvudman. Granskningen, insynen och kvalitetskraven måste vara likvärdiga för alla skolor oavsett huvudman. Alla skolor oavsett huvudman ska tillhöra vårt gemensamma nationella svenska skolsystem. Utskottet vill inledningsvis betona att de fristående skolorna och förskolorna i den nya skollagen ingår som en integrerad del i respektive skolform och kan sägas vara fristående från resten av skolväsendet. Detta visar sig främst genom att alla verksamhets- och skolformer ska ha en i så stor utsträckning som möjligt gemensam reglering där detta är lämpligt, oavsett om huvudmannen är en kommun, ett landsting, staten eller en enskild. Även läroplaner och övriga styrdokument riktar sig i fortsättningen både till offentliga och enskilda huvudmän utan att detta behöver anges. Utgångspunkten i den nya skollagen är således att samma regelsystem i så stor utsträckning som möjligt ska gälla för alla skolor. Även om regleringen i princip ska vara densamma oavsett huvudman, måste det finnas vissa bestämmelser som är specifika för skolor med en offentlig huvudman, liksom vissa bestämmelser som är specifika för fristående skolor, t.ex. att fristående skolor ska vara öppna för alla och regler om kommunala bidrag. Fristående skolor är en självklar del av det svenska skolväsendet, och genom den nya skollagen kommer fristående skolor att få avsevärt stärkta förutsättningar att existera på lika villkor. Utskottet har den uppfattningen att detta kommer att förbättra skolväsendet och stimulera till ökad konkurrens mellan olika huvudmän. Genom de nya reglerna om bidrag till fristående skolor som beslutats med anledning av förslagen i proposition 2008/09:171 säkerställs också att fristående skolor blir ekonomiskt kompenserade för de utökade krav på verksamheten som principen om gemensam reglering oavsett huvudman innebär för fristående skolor. Utskottet kan konstatera att utbildningen i fristående skolor i fortsättningen inte bara väsentligen ska svara mot utan även ska vara likvärdig med den som ges i det offentliga skolväsendet. Begreppet innebär att kvaliteten i verksamheten ska vara så hög att de fastställda målen kan uppnås oavsett var i landet verksamheten bedrivs. Som huvudregel ska alla skolor arbeta i enlighet med de mål och riktlinjer som finns i läroplanen och kursplanerna, vilket de flesta fristående skolor redan gör. När det gäller frågor om granskning, insyn och kvalitetskrav kan utskottet konstatera följande. Alla huvudmän ska ha ett systematiskt kvalitetsarbete som innebär ett ansvar för att planera, följa upp och utveckla utbildningen. I den nya skollagen har det förtydligats att huvudmannen har en skyldighet att vidta nödvändiga åtgärder om det vid en uppföljning, genom klagomål eller på annat sätt kommer fram att det finns brister i verksamheten; se 4 kap. 7 § skollagen (2010:800). De fristående skolorna står även under statlig tillsyn och omfattas av Statens skolverks nationella uppföljning och utvärdering. Den kommun där den fristående skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten. Detta innebär att kommunen fortlöpande ska kunna hålla sig informerad om hur verksamheten vid den fristående skolan utvecklas. Därmed avstyrks motionerna 2009/19:Ub224 och 2010/11:Ub482 (S) yrkande 6. Etablering av fristående skolor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om s.k. avknoppningar av skolor och om villkor för godkännande av friskolor m.m. Jämför reservationerna 17 (S), 18 (V), 19 (S, SD) och 20 (MP, SD). Socialdemokraterna anser i motion 2010/11:Ub482 yrkande 16 att det behövs tydligare regler som begränsar kommuners möjlighet att sälja ut kommunala skolor. I motionens yrkande 18 behandlas kommunernas inflytande vid etablering av fristående skolor. Socialdemokraterna uttalar att skolsystemet ska vila på tre bärande element. Friskolor ska kunna startas och verka på samma villkor som kommunala skolor, föräldrar och elever ska ha rätt att välja mellan olika alternativ och politiken, nationellt och/eller kommunalt, måste kunna påverka så att resurser inte slösas bort på överetablering. Kommunernas roll vid etablering av fristående skolor behöver således stärkas. anser i motion 2010/11:Ub266 yrkande 3 att man bör införa en plikt att anmäla ägarbyte till Skolinspektionen vid överlåtelse av företag eller koncernbildningar som inbegriper friskolor. Enligt är det viktigt att friskolors ägarförhållanden är klarlagda. Skolinspektionen ska kunna vidta åtgärder vid misstanke om att något sker som kan minska kvaliteten i verksamheten. anser i motion 2010/11:Ub275 yrkande 2 att Skolinspektionen ska återkalla tillståndet för olagligt avknoppade skolor. upplyser om att Skolinspektionen har konstaterat att en förutsättning för att en avknoppad skola ska beviljas tillstånd är att överlåtelsen har skett enligt . För är det självklart att reglerna ska vara lika för alla. Skolinspektionen ska dra tillbaka redan beviljade tillstånd om det konstateras att gällande regler inte har följts vid försäljning av kommunala skolor till privata intressenter. Motion 2010/11:Ub270 (M) behandlar behovet av att förnya reglerna för att starta en fristående skola. Det är enligt motionären svårt att se en konsekvent linje i fråga om vilka skolor som får eller inte får tillstånd. Regeringen bör se över regelverket i syfte att tydliggöra att det är kraven på kvalitet, stabilitet och kompetens som ska avgöra vem som får tillstånd. I motion 2010/11:C311 (KD) yrkande 16 anser motionären att tillämpningen av de dispensmöjligheter som finns när det gäller att starta en friskola med lägre elevantal i glesbygdsområden bör vara generös så länge som bibehållen kvalitet kan garanteras. I motion 2010/11:Ub361 (S) begärs skärpta regler för godkännande av konfessionella friskolor. Motionären anser att barn inte ska sorteras efter föräldrarnas religion och att lagstiftningen är mycket liberal när det gäller friskolor. I motion 2010/11:Ub404 (S) begärs att kommunerna ska ges större möjligheter att påverka etableringen av friskolor. Enligt motionärerna bör det införas ett obligatoriskt samråd mellan kommunen och huvudmannen när en fristående skola vill etablera sig, och det ska finnas nationella riktlinjer för formen och innehållet i samarbetsavtalet. Motion 2010/11:Ub290 (M) behandlar behovet av att förenkla tillståndsgivningen för friskolor så att ett helt nytt tillstånd inte behöver utfärdas varje gång en friskolekoncern önskar etablera en ny skola. Tillståndet att bedriva friskolor bör vara ett allmänt tillstånd som inte behöver sökas på nytt varje gång en ny skola ska etableras. handlägger ärenden om godkännande av enskild som huvudman för bl.a. . Godkännande ska lämnas om den enskilde har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen och utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas, se 2 kap. 5 § skollagen (2010:800). Med påtagliga negativa följder avses bl.a. att kommunen skulle tvingas lägga ned en befintlig skola och att detta skulle medföra att avståndet till närmaste skola avsevärt skulle öka för elever i kommunen. Om godkännandet avser en förskoleklass, grundskola eller grundsärskola krävs därutöver att elevunderlaget är tillräckligt för att verksamheten ska kunna bedrivas långsiktigt. (Se prop. 1995/96:200, prop. 2009/10:157 och prop. 2009/10:165 s. Ett godkännande av en fristående skola ska avse en viss angiven utbildning vid en viss skolenhet. En enskild huvudman kan alltså inte utöka verksamheten med utbildning vid ytterligare en skolenhet utan ett nytt godkännande. När det gäller motioner som behandlar s.k. avknoppningar av skolor, dvs. när en kommun erbjuder anställda i verksamheten att ta över driften och normalt också förvärva befintliga tillgångar, kan utskottet konstatera följande. Kommuner och Landsting (SKL) har i en utredning [ Se utredningen av skolor juridiska aspekter (inklusive bilagor) från av Kommuner och Landsting.] analyserat de rättsliga möjligheterna för en kommun att avknoppa en skola till en fristående skola och funnit att det inte finns några lagliga hinder för detta. Utredningen innehåller en skolrättslig, en kommunalrättslig och en EU-rättslig bedömning. Av utredningen framgår att en kommun kan besluta om att lägga ned en skola, men den har inte befogenhet att överlåta skolverksamhet till en fristående skola. Frågan om godkännande av en enskild som huvudman för bl.a. är som framgår ovan i stället en uppgift för Skolinspektionen. Skolinspektionen har i en promemoria konstaterat att man vid sin prövning av en ansökan om godkännande och bidragsrätt för en fristående skola ska tillämpa skollagens regler samt att utrymmet för att beakta bestämmelser i andra författningar såsom kommunallagen är begränsat. Däremot konstaterar Skolinspektionen att man bör granska om avknoppningar och andra överlåtelser som hänför sig till skolverksamhet är förenliga med . Skolinspektionen får återkalla ett godkännande av en enskild som huvudman inom skolväsendet om huvudmannen inte följt ett föreläggande att fullgöra sina skyldigheter och missförhållandet är allvarligt. Ett sådant godkännande får dessutom återkallas om den enskilda huvudmannen inte längre uppfyller de särskilda villkor som gäller för godkännande, t.ex. på grund av ändrade ägarförhållanden. Se 26 kap. 13 och 14 §§ skollagen (2010:800). I fråga om godkännande av friskolor med konfessionell inriktning kan utskottet konstatera att det i den nya skollagen har införts en bestämmelse som saknar motsvarighet skollag som anger att undervisningen vid bl.a. fristående skolor ska vara icke-konfessionell. För att undervisning ska anses vara icke-konfessionell måste den, som all utbildning i skolväsendet, vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och vara saklig och allsidig (prop. 2009/10:165 s. 227). Däremot får utbildningen i övrigt vid fristående skolor ha en konfessionell inriktning. Detta innebär att konfessionella inslag får förekomma i den del av utbildningen som inte utgör undervisning, exempelvis genom andakter, bönestunder eller någon annan form av religionsutövning.