bet · GZ01NU1 · 2011-12-09 00:00:00 — vill bygga ett land där frihet och öppenhet är ledord för alla och där det svenska kulturarvet värnas. Det är ett land där folkhemmet är byggt på en gemensam värdegrund och på svenskarnas rätt att utveckla sin kultur på egna villkor. bör föra en ansvarsfull invandringspolitik. I bör tidigare generationers samlade kunskap och erfarenhet föras vidare. I bör det inte finnas några oönskade barn, och föräldrar och barn bör erbjudas en genuin trygghet och friheten att själva forma sin vardag. De styrande politikerna har under skapat ett samhälle med tärande utanförskap, hög arbetslöshet och försämrad välfärd. Av det svenska folkhemmet, ett samhälle präglat av gemenskap och social och ekonomisk trygghet, återstår nästintill ingenting. Det samhälle och den arbetsmarknad som förr inrymde en hög grad av inre sammanhållning och en mycket låg arbetslöshet har bytts ut mot ett miljonhövdat utanförskap, en hög arbetslöshet, en försämrad välfärd, ett nedmonterat försvar och sänkta ersättningsnivåer. De gamla partiernas politik har för länge sedan passerat bästföredatumet. behöver en ny välfärdspolitik. skuggbudget, vilken presenterats i motion 2011/12:Fi242 (SD), går i stort ut på att omfördela medel från den kostsamma invandringspolitiken och det verkningslösa utvecklingsbiståndet till nödvändiga välfärds- och trygghetssatsningar samt utökat riktat bistånd till verkliga flyktingar i världen. Med en sådan politik förbättras levnadsvillkoren för de äldre, både vad gäller ekonomi och livskvalitet. I budgetalternativ presenteras förslag som siktar mot att nå full sysselsättning, återställa välfärden, minska brottsligheten, förbättra villkoren för de äldre och återskapa den identitetskänsla som är så avgörande för hela den solidariskt finansierade välfärden, tryggheten och gemenskapen. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen (bet. 2011/12:FiU1) har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskat, avstår jag från att delta i utskottets beslut avseende punkt 3 om anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 24 borde ha ökats med på det sätt som framgår av motion 2011/12:N420 (SD) och av bilaga 2. De ökade medlen borde ha använts för att höja ett flertal anslag som på olika sätt syftar till att stimulera innovationer, investeringar, exporten och tillväxten. Det gäller anslagen Näringslivsutveckling m.m. (1:5) som borde ha höjts med , Turistfrämjande (1:7) som borde ha höjts med , SGU: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. (1:8) som borde ha höjts med , Bidrag till kommersialisering av kunskap och innovation m.m. (1:22) som borde ha höjts med , Exportfrämjande verksamhet (2:3) som borde ha höjts med och Investeringsfrämjande (2:4) som borde ha höjts med . Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv, punkt 3 (V) (V) anför: Trots att är ett av de länder i världen som har starkast statsfinanser har massarbetslöshet blivit vardag och ojämlikheten brett ut sig allt mer. menar att det är tid för investeringar i fler jobb, ökad jämlikhet och bättre välfärd. Med budgetalternativ, vilket framgår av motion 2011/12:Fi243 (V), skapas 125 000 nya jobb och utbildningsplatser . Full sysselsättning är det överordnade målet, och budgetförslag är inriktade på att investera i nya jobb. I stället för att ge mer medel till krogägarna satsas på en generationsväxling på arbetsmarknaden. Vidare borde det införas en riskkapitalfond för hållbar industriell utveckling, och särskilda medel borde avsättas för att stödja innovationer och utveckling inom små företag och för branschprogram inom t.ex. vindkrafts- och besöksnäringarna. förslag innefattar även ett investeringsstöd för att bygga billiga och energisnåla hyresrätter. mål är 20 000 nya hyresrätter . En omfattande satsning på upprustning av miljonprogrammen och välfärdslokaler som skolor, förskolor och äldreboenden skulle enligt detta förslag också genomföras. Tillgängligheten förbättras genom ett särskilt investeringsstöd. Genom satsningar på kraftigt ökad kapacitet på järnvägen kan förseningar på allvar minskas för både människor och gods, och därigenom skapas också nya jobb. Detsamma gäller förslag för att öka resandet med kollektivtrafik. förslag inbegriper också en miljardsatsning på gröna jobb för miljön och klimatet. Medan regeringen pratar om arbetslinjen vill att det skapas riktiga jobb. Det svenska folkets skattemedel bör användas till bättre skolor, sjukhus och bibliotek, inte till vinster för riskkapitalbolagens ägare. Det ska enligt min mening vara förbjudet att driva välfärdsverksamheter i bolagsform med vinst som drivkraft. Kvaliteten i välfärden bör höjas genom att anslagen ökas och att det anställs mer personal. Vidare bör statsbidragen till kommunerna värdesäkras både för att garantera välfärdens kvalitet och för att skapa fler arbetstillfällen. På så sätt förbättras också kvinnors levnadsvillkor. Därtill bör en rejäl satsning på mer personal och utbildning inom äldreomsorgen genomföras. En rad satsningar för att förbättra kvaliteten i sjukvården och omfattande satsningar för att skapa en likvärdig utbildning och minskade barngrupper på fritis har också lagts fram av . Förslag har även lämnats för att skapa en god sjukförsäkring och återförsäkra de som utförsäkrats till följd av regeringens försämringar. Föräldraförsäkringen bör individualiseras och underhållsstödet höjas och värdesäkras. Ett arbetsliv måste skapas där fler får plats. Tvångsarbetet i regeringens fas 3 bör avvecklas. I stället bör en bred satsning på övergångsjobb, utbildningsplatser och arbetsmarknadspolitiska åtgärder som leder till jobb och som rustar människor med kunskap genomföras. Arbetslöshetsförsäkringen måste återupprättas. RUT-avdraget bör avskaffas, och dessa medel bör i stället användas till att skapa platser inom barnomsorg på obekväm arbetstid för alla dem som arbetar kvällar, nätter och . I motsättning till dessa reformer står regeringens ensidiga skattesänkarpolitik. I och med den minskar möjligheterna att satsa på en bättre och utbyggd välfärd och en rättvis fördelning av ekonomiska resurser. Målsättningen med skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden, öka jämlikheten och jämställdheten och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Då behövs större skatteintäkter än . vill därför ta steg mot ett skattesystem byggt på principen skatt efter bärkraft. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen (bet. 2011/12:FiU1) har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskat, avstår jag från att delta i utskottets beslut avseende punkt 3 om anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 24 borde ha ökats med ca på det sätt som framgår av motion 2011/12:N365 (V) och av bilaga 2. I motionerna 2011/12:N245 (V) och 2011/12:N414 (V) utvecklas hur de föreslagna ökningarna borde användas. Anslaget : förvaltningskostnader (1:1) borde ha ökats med för en utökad satsning på innovativa offentliga upphandlingar som kan leda fram till ny sysselsättning inom svenskt näringsliv. De förutsättningar som finns för att utveckla den offentliga sektorns effektivitet och stärka de innovativa företagens konkurrenskraft bör utnyttjas genom innovativ offentlig upphandling. har föreslagit att offentliga innovationsupphandlingar för miljö, energi, hälsa, säkerhet, it och telekommunikation ska ges särskilt stöd för att minska riskerna för statliga myndigheter, landsting och kommuner i deras upphandlingsprocesser. Detta ligger helt i linje med hur vill utforma politiken på området. Offentliga aktörer skulle på så sätt kunna använda sin upphandling för att driva utvecklingen framåt när det gäller forskning och utveckling, innovationer och teknikutveckling. För anslaget : Forskning och utveckling (1:2) borde en förstärkning med ha gjorts av programmet Forska & Väx, som finansieras inom detta anslag. Forska & Väx har lyckats knyta ihop småföretag med en forskningskompetens som småföretagen inte själva förfogar över. Sedan programmet startades har 3 000 projektansökningar kommit in, varav endast en liten del har beviljats. kom det in 308 ansökningar på , varav kunde beviljas. Det stora intresset är en tydlig indikation på ett stort behov av ekonomiskt stöd men också på att många små företag bär på kommersiellt lovande innovationsidéer. En ökning av anslaget hade kunnat öka Forska & Väx:s möjligheter att finansiera fler projekt. Anslaget Näringslivsutveckling m.m. (1:5) borde ha ökats med totalt . Av dessa medel borde ha använts för stöd till Industriella utvecklingscentrum (IUC). IUC, som består av 15 IUC-bolag och över 500 direkta delägare kompletterade av 2 000 indirekta delägare, samarbetar regionalt med universitet, högskolor, industriforskningsinstitut, regionförbund, kommuner, fackföreningar m.fl. IUC arbetar med samverkansmodeller, samordning av utvecklingsprojekt, avknoppningar från större företag, utveckling av it-system hos företag och kompetensutveckling i småföretag. En stor del är branschprogram för framför allt basindustriområden. För att kunna öka takten i verksamheten borde ytterligare medel tillföras. IUC har till regeringen lämnat ett förslag, som dock har avslagits, som beräknades leda till en ökad omsättning på hos de deltagande företagen , en minskning av ohälsotalen och ca 7 000 nya arbetstillfällen. Inom anslaget till näringslivsutveckling borde vidare ha tillförts ökade medel för regionala insatser till innovationer och såddfinansiering med . I de allra första skedena i en innovationsprocess är resultatet ofta osäkert. För den person eller det företag som inte upp av ett redan etablerat företag eller har stöd från en kreditgivare kan starten bli svår. Marknaden klarar uppenbarligen inte av denna situation, och därför bör staten ingripa. Det saknas alltså fortfarande kapital i delar av innovationskedjan fram till en färdig kommersiell tjänst eller produkt. Dessutom borde ha tillförts ytterligare till arbete med generationsskiften i företagen. Slutligen borde inom det här aktuella anslaget det extrastöd som regeringen vill ge apoteken för att främja avregleringen av apoteksmarknaden med sammantaget varav ha avvisats av . För anslaget Turistfrämjande (1:7) borde en ökning med ha gjorts. Besöksnäringen är starkt växande och skapar arbetstillfällen över hela landet. Staten borde i samarbete med kommuner, föreningar och företag ta ett ökat ansvar för att locka besökare till , vilket de ökade medlen hade kunnat användas för. Anslaget Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag (1:18) borde ha avvisats. Detta anslag används huvudsakligen för konsulttjänster som leder fram till försäljning av statliga företag. Eftersom konsekvent har sagt nej till dessa försäljningar anser jag att anslaget borde ha avvisats. För anslaget Exportfrämjande verksamhet (2:3) borde det ha gjorts en ökning jämfört med regeringens förslag med . Det är positivt att regeringen höjer anslaget med , men det räcker inte med tanke på den ökade globala konkurrensen och krisen i ekonomin för många nationer som exporterar till. För småföretag och medelstora företag som vill växa är exportmarknaden i stort sett en stängd marknad. Företagen saknar ofta de verktyg som behövs för att ta sig ut på mässor i utlandet och till enskilda företag och länder. Här kan staten fylla en viktig uppgift och gör så till en del. har dock slagit larm om att är på väg att hamna på efterkälken i förhållande till konkurrerande länder på de nya marknader som öppnat sig under , t.ex. , och . De små och medelstora företagen står för en tredjedel av all export, men de exporterar i stor utsträckning till nära och traditionella marknader. Jag anser att det borde göras stora ansträngningar för att öka exporten. För att detta ska kunna åstadkommas borde verksamhet förstärkas genom ökat stöd till de regionala exportrådgivarna, förstärkt utbildning av exportsäljare på universitet och högskolor och en upprustning av statens och näringslivets samarbete på exportområdet. Enligt min mening borde det ha införts ett nytt anslag, benämnt Fri programvara, och borde ha avsatts till detta. Medlen skulle användas för att inrätta ett för fria programvaror, liknande ett som finns i . Det norska centrumet hjälper såväl den offentliga sektorn som företag och andra aktörer att gå över till fria programvaror, bl.a. i syfte att göra kostnadsbesparingar och att öka konkurrensen i mjukvarubranschen. En programvara som tagits fram med skattemedel borde enligt min mening vara fritt tillgänglig, särskilt gäller det den miljörelaterade programvaran. Regeringen borde också låta utreda vilka slutsatser kan dra av föregångsexempel som t.ex. , som genomfört en övergång till fria programvaror och öppna standarder i det offentliga. Programvara utvecklas vanligtvis precis som forskning betydligt effektivare i fria och transparenta samarbetsformer. Fria programvaror bidrar också till att bryta mjukvarujättarnas makt och öka it-kompetensen. Ytterligare ett nytt anslag Branschprogram borde ha införts, och borde ha avsatts och de två därpå följande åren. I en nationell innovationsstrategi, som anser bör inrättas, är samarbete viktigt. Därför borde det inrättas branschprogram inom strategiskt viktiga industri- och tjänstebranscher med deltagare från regering, företag, fack och myndigheter. Regeringen har passivt inväntat att de branschprogram som den tidigare, socialdemokratiska regeringen inrättade skulle avslutas, trots den vikt som industriföreträdare tillmätt dessa. Enligt min mening borde regeringen, i samtal med berörda parter, ta initiativ till två nya branschprogram, ett för att utveckla vindkraften och ett annat inom besöksnäringen. Ett tredje nytt anslag borde ha inrättats Innovationsprogram. borde ha avsatts för en innovations- och riskkapitalfond. En sådan fond skulle verka för hållbar industriell utveckling med inriktning mot minskad resursanvändning och energiförbrukning och med uppgift att driva på för nya tekniska lösningar. Fokus skulle ligga dels på kommersialisering av forskningsresultat, dels på testbäddar och demonstrationsanläggningar. Nya produkter och tjänster måste kunna provas, demonstreras och certifieras, och för detta behövs öppna innovationsarenor med demonstrationsanläggningar och testbäddar. Ett statligt riskkapital är befogat i lägen när det privata riskkapitalet sviktar, och det kan också ta regionala hänsyn och därmed bidra till en levande landsbygd. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2011/12:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 24: bemyndigar regeringen att avveckla genom likvidation (avsnitt 3.6.1). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 20132017 (avsnitt 3.8.2). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132015 (avsnitt 3.8.5). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:9 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132015 (avsnitt 3.8.9). bemyndigar regeringen att besluta om kapitaltillskott på högst 1 till Ersättningsmark i (avsnitt 3.8.19). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132014 (avsnitt 4.6.3). bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar intill ett belopp av 500 för exportkreditgarantier (avsnitt 4.6.7). bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar intill ett belopp av 10 för investeringsgarantier (avsnitt 4.6.7). bemyndigar regeringen att besluta att får obegränsad upplåningsrätt i för skadeutbetalning (avsnitt 4.6.7). bemyndigar regeringen att besluta om lån till Aktiebolaget intill ett belopp av 100 (avsnitt 4.6.8). bemyndigar regeringen att besluta om en kreditgaranti till Aktiebolaget intill ett belopp av 250 (avsnitt 4.6.8). anvisar anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt uppställning i avsnitt 1 i propositionen. Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Ub461 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av en kraftfull innovationsstrategi. 2011/12:T445 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta företagande. 2011/12:N213 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fastställa det statliga huvudmannaskapet för SIQ) och säkerställa institutets långsiktiga finansiering. 2011/12:N214 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kartlägga basindustrins villkor ur ett internationellt perspektiv. 2011/12:N224 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att satsa på fler jobb i små och medelstora företag. 2011/12:N238 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en samlad inriktning för entreprenörskapspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre koordinering av de statliga insatserna för finansiering, rådgivning och ekonomiskt stöd till nystartade företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om systematiska utvärderingar av entreprenörskapspolitiken. 2011/12:N243 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökade satsningar för ett bättre företagsklimat. 2011/12:N245 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om övergång till fri programvara. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kompetenscenter. 2011/12:N291 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att förbättra villkoren för småföretagare. 2011/12:N322 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för tillväxt och hållbar utveckling för industrin i . 2011/12:N344 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inriktningen på svensk näringspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av företagsfrämjande, entreprenörskap och näringslivsutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att främja samspelet mellan industrin och tjänstesektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av branschprogram som en del av omställningen till en konkurrenskraftig industri. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av en innovationsstrategi och behovet av kraftfulla satsningar på strategiska innovationsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en långsiktig prioritering och samverkan för medicinsk forskning och utveckling. 2011/12:N348 av m.fl. (S): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt uppställning: (tabellen med förändringar är utelämnad här) 2011/12:N365 av m.fl. (V): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt uppställning: (tabellen med förändringar är utelämnad här) 2011/12:N414 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en innovationspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om innehållet i en innovationsstrategi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förstärkning av Forska och väx. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkning av innovation och sådd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att använda innovativ upphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till innovativ upphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om exportstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utveckling av IUC (industriella utvecklingscentrum) och deras verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen, i samtal med berörda parter, bör ta initiativ till två nya branschprogram, ett för att utveckla vindkraften och det andra inom besöksnäringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en innovations- och riskkapitalfond. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statens långsiktiga ansvar. 2011/12:N418 av m.fl. (MP): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt uppställning: (tabellen med förändringar är utelämnad här) 2011/12:N420 av m.fl. (SD): anvisar till utgiftsområde 24 Näringsliv utöver vad regeringen föreslagit för eller således 6 . (tabellen med förändringar är utelämnad här) Regeringens och oppositionens förslag Förslag till anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Institutens strategiska kompetensmedel m.m. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar, m.m. : Finansiering av likvidatorer Bidrag till terminologisk verksamhet Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. Kapitalinsatser i statliga bolag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till kommersialisering av kunskap och innovation m.m. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer Strategisk samverkan mellan stat, närigsliv och akademi Utskottets förslag till anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Institutens strategiska kompetensmedel m.m. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar, m.m. : Finansiering av likvidatorer Bidrag till terminologisk verksamhet Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. Kapitalinsatser i statliga bolag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till kommersialisering av kunskap och innovation m.m. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation nr 1. Vi socialdemokrater kommer att lägga ned våra röster under punkt 3 och i detta sammanhang anmäla vårt särskilda yttrande, där vi närmare preciserar våra ståndpunkter kring vårt alternativ till anslagen inom detta utgiftsområde.Herr talman!