bet · GY01FiU34 · 2011-06-14 00:00:00 — sjönk det genomsnittliga meritvärdet /10 efter att successivt ha ökat sedan det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet infördes /98. De svenska resultaten i den senaste har också försämrats inom samtliga undersökta ämnen. Ungdomar som saknar slutbetyg har stora svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden, och det är också på skolans område som de ökade klyftorna i samhället yttrar sig. Dessutom innebär regeringens förändringar i arbetslöshetsförsäkringen att många arbetslösa måste söka ekonomiskt bistånd. Regeringen har vidare inte klarat av att teckna avtal med tillräckligt många kommuner om placering av flyktingbarn, vilket lett till att systemet för ensamkommande flyktingbarn totalt havererat. Dessutom minskar personaltätheten i förskolan, det är stora skillnader i väntetid på plats i särskilt boende för äldre och bemanningen i särskilda boenden med demensinriktning är otillräcklig. Motionärerna menar att detta är fel väg för att gå. Skolan, vården och omsorgen ska ges stabila villkor där välfärden sätts först och där skattesänkningar inte får göras på bekostnad av stabila villkor för välfärdens finansiering. I motionen föreslås ett tillkännagivande till regeringen om vad som anförs i motionen om utvecklingen inom den kommunala sektorn. Motion 2010/11:Fi7 I motion 2010/11:Fi7 av och (båda SD) framförs att utdelningar av bonus endast för att någon åstadkommit vad som förväntas eller till och med krävs sänder ut fel signaler. Det är olämpligt och direkt orimligt att vårt samhälle ska lägga sig på en så pass låg nivå att staten eller kommunerna ska dela ut bonus för att någon presterat vad som anses förväntat eller fullgjort sina skyldigheter. I Skolinspektionens granskning (rapport 2010:7) konstateras att sfi-utbildningen har brister. Motionärerna anser att alla bonusar inom sfi-systemet ska avskaffas, att Skolinspektionens anmärkningar beaktas och åtgärdas samt att eventuella medel som frigörs från slopandet av sfi-bonusen satsas på att åtgärda Skolinspektionens anmärkningar. I motionen föreslås ett tillkännagivande till regeringen om vad som anförs i motionen om ett slopande av sfi-bonusen samt åtgärdande av Skolinspektionens anmärkningar. I betänkande 2009/10:FiU19 behandlade utskottet föregående års skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2009/10:102). Där välkomnade utskottet att skrivelsen successivt utvecklats och att en samlad genomgång av statsbidragens utveckling numera är en återkommande del av regeringens skrivelse. Utskottet framförde att redovisningen av statsbidragen är en central del i regeringens återrapportering till och att det är angeläget med information om bidragens måluppfyllelse. Utskottet kunde notera regeringens svårigheter att på ett uttömmande sätt utvärdera ett statsbidrags måluppfyllelse. Utskottet förutsatte därför att regeringen intensifierade sitt arbete med att precisera målen för de olika specialdestinerade statsbidragen för att bättre kunna följa upp effekterna av bidragen. Utskottet underströk även vikten av ett relevant och genomarbetat dataunderlag för kostnads- och verksamhetsuppföljning på det kommunala området. Utskottet delade regeringens bedömning att det är angeläget, beträffande uppföljning av kostnader och resultat inom hälso- och sjukvården, att bredda underlaget för de uppgifter som används i utjämningssystemets kostnadsmatriser. Vidare framhöll utskottet att ökningen av antalet privatanställda inom vård, skola och omsorg som finansieras av kommuner inneburit en ökad valfrihet för kommunmedborgare att själva välja vem som ska utföra insatsen. Utskottet lyfte även fram att tillsvidareanställningarna inom den kommunala sektorn blivit fler och att antalet som arbetar heltid har ökat. Vad gäller stödet till kommunsektorn påminde utskottet om att sektorn temporärt tillförts i statsbidrag och att regeringen aviserat en permanent höjning på . ekonomiska vårproposition framgår bl.a. att de förbättrade ekonomiska förutsättningarna som den starkare konjunkturen medför innebär att skatteunderlaget bedöms hålla uppe inkomsterna för kommuner och landsting 2011. De tillfälliga statsbidragen fasas därför ut och uppgår till 2011. De samlade statsbidragen minskar dock i mindre utsträckning eftersom det generella statsbidraget höjs permanent med . presenterade Kommuner och Landsting Ekonomirapporten kommunernas och landstingens ekonomi, . Rapporten redovisar bl.a. att 2009 och 2010 blev två av de resultatmässigt bästa åren någonsin för kommuner och landsting. Resultaten förklaras i huvudsak av kraftigt höjda statsbidrag och en återhållsam kostnadsutveckling. fick Statskontoret i uppdrag (Fi2010/3495) av regeringen att bl.a. lämna en samlad redovisning av den offentliga sektorns utveckling. I arbetet ingår att göra ett urval av indikatorer som beskriver utvecklingen inom kommuner och landsting, både vad gäller ekonomi och verksamheternas resultat. Syftet är att ge en översiktlig bild av utvecklingen inom den kommunala sektorn. Redovisningen skulle ha lämnats men tiden har förlängts till . beslutade regeringen att tillkalla en kommitté för att utvärdera och utreda systemet för kommunalekonomisk utjämning samt vid behov föreslå förändringar. lämnade sitt slutbetänkande Likvärdiga förutsättningar Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39). Kommittén föreslår förändringar både i inkomst- och kostnadsutjämningen. I kostnadsutjämningen föreslås bl.a. förändringar i delmodellerna för förskola och skolbarnsomsorg, individ- och familjeomsorg samt hälso- och sjukvård. Inkomstutjämningen anses vara ändamålsenlig. Kommittén föreslår också en harmonisering av kommunernas och landstingens inkomstutjämning med en gemensam garanterad skattekraft på av medelskattekraften. Förändringarna ska enligt förslaget införas . De ekonomiska effekterna av förändringarna slår successivt igenom . Utredningens förslag remissbehandlas . En särskild utredare ska lämna förslag på hur procykliska variationer i kommuners och landstings verksamheter kan förebyggas (dir. 2010:29). Utredaren ska analysera de kommunala finansernas konjunkturkänslighet och med utgångspunkt i den analysen föreslå möjliga förändringar i nuvarande regelverk för den ekonomiska förvaltningen i kommuner och landsting, t.ex. i fråga om det kommunala balanskravet, och i regelverket för den kommunala redovisningen. Utredaren ska vidare lämna förslag till ett system för stabilisering av kommunsektorns intäkter över en konjunkturcykel. Uppdraget ska redovisas . beslutade regeringen om en strategi för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser inom och hälso- och sjukvården. Öppna jämförelser görs inom vården och omsorgen om äldre, hälso- och sjukvården, missbruks- och beroendevården samt inom utbildning. fanns ett nationellt jämförelseprojekt som syftade till att via systematiserade jämförelser förbättra kvaliteten och effektiviteten i de kommunala verksamheterna. Öppna jämförelser är en uppsättning indikatorer som redovisas återkommande och som beskriver verksamheter med avseende på kvalitet och effektivitet. Syftet är att stimulera utvecklingen av en jämlik och effektiv socialtjänst och hälso- och sjukvård med god kvalitet. Nationella riktlinjer och öppna jämförelser är viktiga verktyg för att nå en mer kunskapsbaserad sjukvård. har sammanställt kvalitetsgranskningar av svenskundervisning för invandrare (sfi) (rapport 2010:7) i 25 kommuner. Granskningen ger exempel på väl fungerande verksamheter, men också på områden som behöver stärkas för att höja utbildningens kvalitet. Skolinspektionen anser att individuell kartläggning och studieplanering behöver påverka utbildningens utformning i större omfattning. Vidare visar granskningen att undervisningen i större utsträckning behöver utgå från individens erfarenheter, intressen och mål. Även möjligheten för eleverna att påverka utbildningens utformning behöver enligt Skolinspektionen stärkas. trädde lagen om nationell sfi-bonus i kraft. Studerande kan därmed ansöka om sfi-bonus i samtliga kommuner. Enligt redovisning (dnr 2011:13) har få beviljanden gjorts med stöd av den nya lagen. Den korta tid som förflutit sedan lagen trädde i kraft innebär att få studerande har hunnit bli färdiga med sina studier. () har fått i uppdrag av regeringen att utvärdera sfi-bonusens effekter på genomströmning och resultat inom sfi. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Utskottets yttrande 2010/11:UbU2y avser den del av skrivelsen som tar upp skolan och svenskundervisning för invandrare (sfi) samt motionerna 2010/11:Fi8 (S) och 2010/11:Fi7 (SD). Utskottet framhåller att det är övertygat om att de beslutade reformerna , t.ex. en ny skollag, en reformerad gymnasieskola, en ny betygsskala, legitimation för lärare och en ny lärarutbildning tillsammans med tydligare kommunala prioriteringar, ska leda till att resultatutvecklingen i skolan förbättras . Med detta avstyrker utskottet motion 2010/11:Fi8. Utskottet hänvisar till regeringens konstaterande i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 111) med anledning av Skolinspektionens rapport (rapport 2010:7). Där framgick följande. De som deltar i sfi har skilda erfarenheter och mål och därför behöver utbildningen i större utsträckning utformas efter individen. Möjligheten för deltagarna att påverka utbildningen behöver stärkas. Kommunerna behöver också bli bättre på att följa upp och utvärdera den sfi som bedrivs. För att kommunerna ska lyckas skapa en individanpassad sfi krävs ofta ett nära samarbete mellan sfi, socialtjänst och Arbetsförmedlingen. Utskottet framhåller i likhet med regeringen att det är för lite av individuell anpassning av sfi-undervisningen. I sammanhanget bör det dock påminnas om att det i fråga om sfi-undervisningen har vidtagits en lång rad satsningar och åtgärder som fortfarande pågår, att en utredning om sfi-peng har aviserats (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 64) och att beredning pågår av betänkandet Tid för snabb flexibel inlärning (SOU 2011:19) från Utredningen om en tidsbegränsad sfi samt att regelverket för sfi i flera hänseenden ändrats. En av dessa genomförda ändringar av regelverket för sfi innebär att sfi-bonusen permanentats fr.o.m. . uttalade i samband med att sfi-bonusen permanentades bl.a. följande (bet. 2009/10:AU12 s. 12). En sfi-bonus bör kunna motivera nyanlända invandrare att påbörja sfi , bidra till att förbättra deras närvaro i utbildningen och uppmuntra till extra ansträngningar för att snabbt nå godkänd nivå i studierna. Därmed förbättras också deras möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. anser att arbetsmarknadsutskottets uttalande om sfi-bonusen alltjämt är relevant. Av det anförda följer att utskottet inte delar den uppfattning som framförs i motionen om avskaffande av sfi-bonusen. Motion 2010/11:Fi7 avstyrks därför. Utskottet vill inledningsvis, , understryka betydelsen av en väl fungerande uppföljning av läget i den kommunala sektorn. Regeringens skrivelse är ett viktigt inslag i återrapporteringen av resultatinformation till . Skrivelsen ger en bred och fyllig beskrivning av utvecklingen i den kommunala sektorn och pekar såväl på områden med goda förhållanden i den kommunala verksamheten och ekonomin som på områden som kräver förbättringar. Utskottet anser att redovisningen av statsbidrag är, liksom utskottet angivit , en central del i regeringens återrapportering till . Det är enligt utskottets mening angeläget med information om bidragens måluppfyllelse. I förra årets skrivelse (2009/10:102) framförde regeringen att det är komplicerat att på ett uttömmande vis utvärdera ett statsbidrags måluppfyllelse då bl.a. möjligheterna att utvärdera statsbidragens måluppfyllelse är beroende av flera faktorer. Utskottet kan också notera att uppgifter om statsbidragens måluppfyllelse inte finns redovisade i årets skrivelse. Utskottet förutsätter att fortsätter att fördjupa kunskapen om statsbidragen till kommuner och landsting, med tonvikt på om bidragsgivningen har nått sina mål samt att detta arbete återspeglas i den fortsatta utvecklingen av skrivelsen. Utskottet är vidare positivt till regeringens utveckling av och öppna jämförelser. Utskottets anser att dessa är bra verktyg för att följa upp, utveckla och förbättra verksamheter, vilket i sin tur kan bidra till en bättre uppföljning samt till bättre kvalitet och effektivitet i de kommunala verksamheterna, bl.a. genom att kommuner och landsting kommer att kunna ta reda på vilka insatser och arbetsmetoder som ger goda resultat. Utskottet anser vidare att utveckling av statistik och kvalitetsindikatorer är en förutsättning för att verksamheter ska kunna följas upp och utvärderas på ett rättvisande sätt. Utskottet kan också konstatera att kvaliteten på barnutredningarna förbättrats genom att arbete med utredning, planering och uppföljning blivit mer strukturerat och enhetligt. Utskottet kan även notera att lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV, har förbättrat kommunernas verksamhetsuppföljning. Vidare välkomnar utskottet slutbetänkande Likvärdiga förutsättningar Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39). Utskottet har i tidigare betänkanden (2006/07:FiU26, 2008/09:FiU27, 2009/10:FiU19) uttalat att det delar regeringens bedömning att det är angeläget, beträffande uppföljning av kostnader och resultat inom hälso- och sjukvården, att bredda underlaget för de uppgifter som används i utjämningssystemets kostnadsmatriser. Kommittén föreslår bl.a. förändringar både i inkomst- och kostnadsutjämningen. I kostnadsutjämningen föreslås bl.a. förändringar i delmodellerna för förskola och skolbarnsomsorg, individ- och familjeomsorg samt hälso- och sjukvård. Inkomstutjämningen anses vara ändamålsenlig. Vidare föreslås en harmonisering av kommunernas och landstingens inkomstutjämning med en gemensam garanterad skattekraft på av medelskattekraften. Utskottets bedömning är att de föreslagna förändringarna även kan komma att användas för att utveckla uppföljning och mål- och resultatuppfyllelsen inom hälso- och sjukvården. Utskottet välkomnar pågående arbeten med att ta fram underlag för att bättre kunna följa upp och utvärdera olika verksamheter. Utskottet ser därför fram emot resultatet av Statskontorets uppdrag (Fi2010/3495) att lämna en samlad redovisning av den offentliga sektorns utveckling. I arbetet ingår att göra ett urval av indikatorer som beskriver utvecklingen inom kommuner och landsting, både vad gäller ekonomi och verksamheternas resultat. Syftet är att ge en översiktlig bild av utvecklingen inom den kommunala sektorn. Statskontoret skulle ha redovisat sitt uppdrag men har fått förlängd tid till . I det sammanhanget kan också nämnas den utredning där en särskild utredare ska lämna förslag på hur procykliska variationer i kommuners och landstings verksamheter kan förebyggas (dir. 2010:29). Utredaren ska analysera de kommunala finansernas konjunkturkänslighet och med utgångspunkt i den analysen föreslå möjliga förändringar i nuvarande regelverk för den ekonomiska förvaltningen i kommuner och landsting, t.ex. i fråga om det kommunala balanskravet, och i regelverket för den kommunala redovisningen. Utredaren ska vidare lämna förslag till ett system för stabilisering av kommunsektorns intäkter över en konjunkturcykel. Uppdraget ska redovisas . Utskottet vill i sammanhanget även understryka att i arbetet med att ta fram ett förbättrat underlag för uppföljning och med en utvecklad analys av den kommunala verksamheten måste också hänsyn tas till grunderna för den kommunala självstyrelsen. Med detta föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn till handlingarna. Stöd till den kommunala sektorn Socialdemokraterna anför i sin motion 2010/11:Fi8 att kommunernas goda ekonomiska utveckling helt och hållet beror på regeringens tillfälligt insatta statsbidrag men att många kommunala verksamheter trots dessa bidrag utvecklats negativt och att antalet anställda minskat med över 40 000 personer . Utskottet vill här understryka att förändringen i sysselsättningen förklaras dels av att medelarbetstiden per anställd ökat, dels av att den arbetsmarknadspolitiska åtgärden plusjobb fasats ut som det blivit vanligare att privata företag tillhandahåller tjänster som finansieras av kommunsektorn. har den kommunfinansierade sysselsättningen i näringslivet ökat med ca 8 000 sysselsatta , med undantag då ökningen enligt beräknas till 10 000 sysselsatta. Utskottet vill understryka att denna utveckling innebär ökad valfrihet för kommunmedborgare, som härigenom får möjlighet att välja vem som ska utföra insatsen. Det ökar också valfriheten för personalen, som får fler arbetsgivare att välja mellan. Vad avser stöd till kommunsektorn påminner utskottet om att sektorn temporärt har tillförts i statsbidrag och att statsbidragen höjts permanent med . ekonomiska vårproposition görs bedömningen att den ekonomiska krisen i kommunsektorns ekonomi bedöms bli kortvarigare och mindre omfattande jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen . förväntas den starkare konjunkturuppgången medföra att kommunernas och landstingens ekonomiska förutsättningar stärks ytterligare framöver. Utskottet anser emellertid att det finns ett behov av att skapa stabilare ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting över konjunkturer och välkomnar regeringens beslut om direktiv för en utredning med uppdrag att främja en stabil verksamhet över konjunkturcykeln (dir. 2010:29). Utredningen ska bl.a. utreda möjligheterna att ändra regelverket för den ekonomiska förvaltningen i kommuner och landsting på ett sätt som förebygger att kommunernas och landstingens agerande förstärker konjunkturvariationerna. Utredningen kommer också att utreda möjligheterna att utjämna kommunsektorns intäkter genom en kommunstabiliseringsfond. En sådan fond skulle kunna utformas på ett sådant sätt att det under en lågkonjunktur sker utbetalningar från fonden till kommuner och landsting, oberoende av det generella statsbidraget, och att kommuner och landsting på motsvarande sätt tillför medel till fonden under en högkonjunktur. En kommunstabiliseringsfond skulle på detta sätt kunna bidra till att temporärt stödja kommunsektorn då skatteintäkterna viker till följd av en lågkonjunktur. skulle den motverka att kommuner och landsting i goda tider ökar sina kostnader över en nivå som är långsiktigt hållbar. Utredningsuppdraget ska redovisas . kommer att behandla ekonomiska vårproposition i betänkande 2010/11:FiU20. De frågeställningar som förs fram i motion 2010/11:Fi8 (S) kommer att behandlas i det sammanhanget. Med detta föreslår utskottet att motion 2010/11:Fi8 (S) avslås. delar uppfattningen i utbildningsutskottets yttrande. Motion 2010/11:Fi7 (SD) avslås därmed. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Stöd till den kommunala sektorn, punkt 2 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om stöd till den kommunala sektorn. 2010/11:Fi8 av m.fl. (S). Redogörelsen i skrivelsen visar på att 2010 var ett gott ekonomiskt år för landets kommuner och landsting. Den ekonomiska utvecklingen beror dock helt och hållet på regeringens tillfälligt insatta statsbidrag. Landets kommuner behöver ordentliga resurser för att klara av att möta den demografiska utvecklingen. Trots tillskotten till kommunsektorn har många kommunala verksamheter utvecklats mycket negativt . Enligt regeringen minskade antalet sysselsatta i sektorn med 16 700 personer 2010. minskade antalet sysselsatta i sektorn sammantaget med över 40 000 personer. Den bistra ekonomiska verklighet som många kommuner märker av märks kanske som allra tydligast i skolan. sjönk det genomsnittliga meritvärdet /10 efter att successivt ha ökat sedan det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet började tillämpas /98. var andelen grundskoleelever som uppnådde behörighet till gymnasieskolans nationella program , vilket var den lägsta andelen . De svenska resultaten hade i den senaste försämrats inom samtliga undersökta ämnen. I alla tidigare PISA-undersökningar (2002, 2003 och 2006) presterade svenska elever över genomsnittet i . De svagare eleverna har blivit fler, nästan en femtedel av de svenska eleverna nådde inte upp till basnivån i läsförståelse. Ungdomar som saknar slutbetyg har stora svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden och få en egen försörjning. Vi ser också tecken på att de ökade klyftorna i samhället yttrar sig också på skolans område. Regeringens förändringar i arbetslöshetsförsäkringen gör att många arbetslösa måste söka ekonomiskt bistånd för att ha råd med hyra, mat och kläder. ökar kostnaderna för detta, och dessutom ökar antalet barn bland bidragstagarna. Vi anser att detta är en mycket tragisk utveckling. Den arbetslinje som den moderatledda regeringen gick till val på så sent som är nu utbytt mot en bidragslinje. Vi ser också med stor oro på hur systemet för ensamkommande flyktingbarn helt har havererat. När regeringen inte klarar av att teckna avtal med tillräckligt många kommuner om placering av flyktingbarnen får det som konsekvens att de fastnar i ankomstkommunerna. Dagens fyra kommuner får i praktiken bära hela detta nationella ansvar. Regeringen måste i ett första steg se till att teckna avtal så att alla kommuner tar sin del av ansvaret samt ta initiativ till ett nytt system för mottagande av flyktingar, som fördelar ansvaret för flyktingmottagandet mer rättvist mellan landets kommuner. Dagens situation, där ett fåtal kommuner bär huvudansvaret för flyktingmottagandet i landet, är inte hållbar. Vårt välfärdssystem håller på att monteras ned på område efter område. Personaltätheten i förskolan minskar, skillnaderna i landet när det gäller väntetiden för en plats i ett särskilt boende för äldre växer och bemanningen i särskilda boenden med demensinriktning är otillräcklig. Så ser ut . Barn, unga, äldre och sjuka är de som får betala priset för regeringens ivriga skattesänkarpolitik. Även inom kultur- och fritidsområdet märks nedskärningarna, särskilt för barn och unga. Barnfattigdomen handlar inte bara om mat på bordet utan även om att köpa fotbollsskor och att betala avgiften till kultur- och . Vi menar att detta är fel väg för att gå. Vi vet att kan bättre. Vi vill ge skolan, vården och omsorgen långsiktigt stabila villkor. Välfärden måste sättas först. Skattesänkningar får inte göras på bekostnad av stabila villkor för välfärdens finansiering. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motionen bifalls. Slopande av sfi-bonusen, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om slopande av sfi-bonusen. 2010/11:Fi7 av och (båda SD). Vi anser att det sänder ut fel signaler att dela ut en bonus för att någon åstadkommit vad som förväntats eller till och med krävs. Det är olämpligt och direkt orimligt att vårt samhälle ska ha en så låg ambitionsnivå att staten eller kommunen ska dela ut bonusar för att någon presterat vad man har förväntat eller har fullgjort sina skyldigheter. Även Skolinspektionen har konstaterat att sfi-utbildningen har brister. Vi anser att dessa anmärkningar ska åtgärdas och att eventuella medel som frigörs av att sfi-bonusen slopas ska användas för detta. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motionen bifalls. Utvecklingen inom den kommunala sektorn, punkt 1 (MP) (MP) anför: Trots den goda ekonomin, som skrivelsen redogör för, finns det stora obalanser mellan kommunsektorn och landstingssektorn. Landstingens ekonomi är generellt sett mer ansträngd än kommunernas.