bet · GZ01FiU3 · 2011-12-13 00:00:00 — 2011/12:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och avstyrker samtliga övriga anslagsförslag. Utöver förslagen om anslag behandlar utskottet ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Dessa berör frågor om utjämningssystemet, balanskravet, privata aktörer i skattefinansierad verksamhet och personalförsörjning i vården. Samtliga motionsförslag avstyrks. I betänkandet finns 3 reservationer och 5 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen inom utgiftsområde 25 anvisar anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 25 punkt 1 och avslår motionerna 2011/12:Fi209 av (S), 2011/12:Fi295 av Per m.fl. (MP) yrkande 2, 2011/12:Fi296 av m.fl. (V), 2011/12:Fi306 av m.fl. (SD), 2011/12:Fi310 av m.fl. (S), 2011/12:So569 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 5. 2011/12:Fi213 av (M), 2011/12:Fi250 av m.fl. (S), 2011/12:Fi282 av m.fl. (M) och 2011/12:N342 av m.fl. (S) yrkande 3. 2011/12:Fi203 av m.fl. (V). Reservation 1 (V) Privata aktörer i skattefinansierad verksamhet 2011/12:Fi236 av (S), 2011/12:Fi237 av m.fl. (S), 2011/12:Fi279 av m.fl. (S) yrkande 1, 2011/12:Fi294 av och (båda SD) och 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkandena 17 och 20. Reservation 2 (S) Reservation 3 (SD) 2011/12:Fi216 av och (båda M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (SD), (M), (M), (V) och (KD). Ärendet och dess beredning beslutade på förslag av finansutskottet i betänkande 2010/11:FiU1 om ramar för statsbudgetens 27 utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster . I och med detta beslut har ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner lagts fast till . Denna ram får inte överskridas i behandling av anslagen inom utgiftsområdet. I detta betänkande tar utskottet ställning till hur anslagen på utgiftsområde 25 ska fördelas inom ramen. Regeringen skriver i budgetpropositionen att återhämtningen i den svenska ekonomin har varit stark och sysselsättningsfallet i samband med finanskrisen har återställts. BNP-tillväxten uppgick till . Tillväxten dämpas dock kraftigt av den globala konjunkturavmattningen. Osäkerheten kring utvecklingen framöver är stor, och det finns en klar risk att den samhällsekonomiska utvecklingen blir sämre än vad som prognostiserats. Det är därför nödvändigt att ha beredskap för en sämre utveckling. BNP beräknas öka 2012, vilket är en nedrevidering jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition. Arbetslösheten bedöms öka från 2011 till 2012, för att därefter sjunka till 2015. Kommuner och landsting påverkas främst av sysselsättningsutvecklingen. Minskad sysselsättning och färre arbetade timmar påverkar skatteintäkterna negativt. Till viss del motverkas detta av att de skattepliktiga ersättningarna från arbetslöshetsförsäkringen ökar. Kommunerna påverkas även av kostnaderna för försörjningsstödet, som ökar när sysselsättningen försämras. Den genomsnittliga kommunalskatten uppgår 2011 till och har varierat mellan 31,51 och . Den bedömning av kommunsektorns finanser som redovisas i denna proposition baseras på att den genomsnittliga kommunalskatten ligger kvar nivå. Vid sidan av skatteintäkterna, som utgör omkring två tredjedelar av den kommunala sektorns intäkter, tillkommer de generella statsbidragen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och specialdestinerade statsbidrag under andra utgiftsområden. Kommunsektorn redovisade ett ekonomiskt resultat före extraordinära poster på , vilket historiskt sett är ett mycket starkt resultat, framhåller regeringen. Det finansiella sparandet enligt nationalräkenskaperna (NR) uppgick till . Skillnaden mellan det finansiella sparandet och det ekonomiska resultatet förklaras bl.a. av att NR och den kommunala redovisningen använder olika redovisningsprinciper för investeringsutgifter och finansiella poster. Det starka resultatet 2010 förklaras främst av att skatteunderlaget växte oväntat snabbt till följd av den snabba återhämtningen på arbetsmarknaden, att antalet kommunfinansierade arbetade timmar minskade något och de tillfälliga statsbidragen. Inkomsterna beräknas öka långsammare 2011 än 2010, vilket främst beror på att merparten av de tillfälliga statsbidragen dras tillbaka. Det goda resultatet 2010 gör att sektorn trots detta beräknas redovisa ett överskott på 2011. Det finansiella sparandet beräknas däremot vändas till ett underskott 2011. beräknas inkomsterna hållas uppe av tillväxten av det underliggande kommunala skatteunderlaget. medför utfasningen av de tillfälliga statsbidragen att utrymmet för konsumtion bedöms bli begränsat. Anpassningen av utgifterna medför att kommunsektorn beräknas kunna redovisa ett oförändrat resultat 2012 jämfört med . Regeringen räknar med att de ekonomiska förutsättningarna för kommunsektorn förbättras i takt med att konjunkturen återhämtar sig. Det kommunala skatteunderlaget beräknas öka med . Detta medför att det finns utrymme att öka den kommunala konsumtionen i fasta priser i en något snabbare takt, som resultatet förstärks något i förhållande till 2012. Resultatet bedöms dock understiga vad som anses vara målet för god ekonomisk hushållning bortsett . Det finansiella sparandet beräknas vara fortsatt negativt 20132015. Anslaget för kommunalekonomisk utjämning är ett instrument för staten att dels ge kommuner och landsting goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar, dels reglera effekterna av vissa statliga beslut som påverkar kommunernas och landstingens kostnader eller intäkter. Förutom de tillfälliga höjningar av statsbidraget som gjorts i syfte att motverka effekterna av finanskrisen , har även en permanent nivåhöjning med av anslaget gjorts . Därtill kommer en tillfällig höjning med . minskade dock bidragen, justerat för regleringar, med nära . beräknas statsbidragen minska med . Minskningen av statsbidragen beror främst på att de tillfälliga statsbidragen fasas ut. beräknas statsbidragen öka till följd av riktade satsningar inom framför allt utbildnings- samt hälso- och sjukvårdsområdena. minskar statsbidragen med ca , vilket till största delen förklaras av att beslut om vissa specialdestinerade statsbidrag bara har fattats . Utskottets förslag i korthet anvisar medel inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner i enlighet med regeringens förslag. Samtliga motionsförslag avslås. Inom ramen för anslaget redovisas de bidrag och avgifter som omfattas av lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. Anslaget är uppdelat i två anslagsposter som omfattar bidrag till och avgifter från kommuner respektive landsting. De avgifter som betalas av kommuner och landsting till staten redovisas som inkomster under anslaget, som därmed är nettoberäknat. Bidragen som betalas ut från anslaget beräknas uppgå till 2012 och avgifterna till , vilket medför att anslaget totalt uppgår till . Anslaget används även som ett instrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn, bl.a. med anledning av den kommunala finansieringsprincipen. Sammantagna innebär sådana regleringar att statsbidragen 2012 minskar med , vilket till största delen beror på minskade kostnader för kommunerna till följd av reformeringen av gymnasieskolan. Regeringen föreslår att anslaget ska uppgå till . 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Anslaget används för kostnadsutjämning mellan kommuner för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, och lagen (1993:389) om assistansersättning. Bidraget finansieras av utjämningsavgifter som kommuner betalar till staten. Enligt en preliminär beräkning från SCB kommer omslutningen i utjämningen för LSS-kostnader 2012 att uppgå till 3 , varför regeringen föreslår att detta belopp anvisas under anslaget. 1:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området Anslaget används för bidrag till två organisationer inom det kommunalekonomiska området, Rådet för redovisning (RKR) och Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA). RKR är en ideell förening för normbildning i kommunala redovisningsfrågor med uppgift att främja god redovisningssed i enlighet med lagen (1997:614) om redovisning. Medlemmar i föreningen är staten och Kommuner och Landsting (SKL). Även RKA är en ideell förening med staten och SKL som medlemmar. RKA ska tillhandahålla nyckeltal i en databas för jämförelser i kommunsektorn. Syftet med databasen är att stödja uppföljningen av måluppfyllelse och resursanvändning i kommuner och landsting. Regeringen anser att det är angeläget att stödja utvecklingen av databasen och föreslår ett höjt anslag för ett investeringsbidrag och ett höjt årligt bidrag. Hälften av kostnaderna för den planerade utvecklingen finansieras av SKL. Sammanlagt föreslår regeringen att anvisas under anslaget. m.fl. (S) föreslår i motion Fi310 att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med 2012, så att anslaget uppgår till 83 . Motionärerna föreslår att anvisas för att stimulera kommuner som erbjuder barnomsorg på obekväma arbetstider. Man anser att regeringen inte har visat hur den reformerade gymnasieskolan ger lägre kostnader och avvisar därför den neddragning på som regeringen föreslår. Vidare föreslår man att de kommuner som inför den s.k. Nynäshamnsmodellen för att erbjuda ungdomar sommarjobb ska få ersättning via ett riktat statsbidrag. För detta ändamål avsätts . Ett yrkande om att kommuner borde erbjuda ungdomar sommarjobb återfinns också i motion Fi209 av (S). Dessa satsningar uppgår sammanlagt till . Utöver dessa satsningar förändrar också motionärerna anslagen till följd av ekonomiska regleringar så att kommunernas ekonomi inte påverkas. föreslår i motion Fi295 av Per m.fl. att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med ca 2012. Motionärerna pekar på att resultaten i landstingen är sjunkande och beräknas övergå i underskott . I takt med att befolkningen åldras och kraven på välfärden växer kommer troligen kostnaderna att fortsätta öka. Den ekonomiska krisen har inneburit att 22 000 personer fått lämna sina jobb i kommunsektorn enligt regeringens bedömning. Motionärerna vill höja ambitionerna inom välfärden och föreslår därför ett tillskott 2012 på och årliga tillskott 20132014 på . I motion Fi306 av m.fl. (SD) föreslås att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med 2012. föreslår motionärerna ett höjt grundavdrag för pensionärer. Detta minskar kommunernas intäkter med , vilket motionärerna kompenserar för genom ökade bidrag. Vidare räknar man med att kommunerna får minskade utgifter som ett resultat av den minskade invandring som följer av partiets politik. Bidragen till kommunerna sänks därför i motsvarande mån. Motionären skriver vidare att de kompenserar kommunerna så att det finansiella sparandet inte understiger regeringens förslag. m.fl. (V) föreslår i motion Fi296 att bidragen till kommunerna höjs med sammanlagt . De generella statsbidragen ska värdesäkras, vilket motsvarar en höjning med 2012. Till detta kommer ersättningar till kommunerna i enlighet med finansieringsprincipen för en rad förslag som motionärerna lämnar. Ett tak i hemtjänsttaxan beräknas kosta . Motionärerna föreslår att glasögon för barn subventioneras med för ett par glasögon, vilket beräknas kosta . Motsvarande yrkande finns även i motion So569 av m.fl. (V) (yrkande 11). Motionärerna föreslår vidare en maxtaxa i kulturskolorna, vilket beräknas kosta . Detta yrkas också i motion Kr307 av m.fl. (V). Man föreslår även satsningar på kommunala fritidsgårdar, förbättringar för personer med psykiska funktionsnedsättningar och slopade vårdavgifter inom den psykiatriska tvångsvården. Man föreslår också en försöksverksamhet med barnomsorgsstöd i hemmet då barnen är sjuka och föräldern normalt skulle ha tagit ut ledighet för vård av sjukt barn. Motionärerna föreslår också en försöksverksamhet med s.k. lokala servicekontor där statlig, och privat service kan samordnas. Sammantaget uppgår dessa satsningar till ca 2012. Utskottet kan konstatera att de olika förslagen till ramar för utgiftsområdena behandlades av finansutskottet i betänkande 2011/12:FiU1 och att avslog samtliga oppositionspartiers förslag till ramar och ställde sig bakom regeringens förslag. I samband med behandlingen av förslagen till ramar diskuterade utskottet frågor om välfärden och kommunernas ekonomi. Grunden för ekonomin i kommuner och landsting utgörs av skatteintäkterna som svarar för av kommunsektorns inkomster. Regeringens politik är inriktad på att skapa förutsättningar för arbete och tillväxt inom ramen för ansvarsfullt utformade och långsiktigt hållbara offentliga finanser. Välfärden värnas bäst genom att så många som möjligt kommer i sysselsättning och därmed även genererar skatteinkomster till kommuner och landsting. Arbetslinjen måste därför värnas och utvecklas. Oppositionspartiernas alternativ innehåller förslag som försvagar drivkrafterna att arbeta, vilket undergräver arbetslinjen och därmed även den långsiktiga finansieringen av välfärden. Kommunernas resultat uppgick till , vilket är ett mycket gott resultat. Resultatet försvagas 2011 främst som en följd av att de tillfälliga konjunkturstöden dras tillbaka. Trots det beräknas kommunsektorn redovisa positiva resultat på både 2011 och 2012. Det finansiella sparandet beräknas dock vara negativt med 8 respektive de båda åren. beräknas det kommunala skatteunderlaget öka med , vilket medger att den kommunala konsumtionen kan öka i fasta priser som resultatet i kommunsektorn förstärks. Även om resultatet inte når upp till vad som anses vara god ekonomisk hushållning, ett resultat som uppgår till av kommunernas inkomster från skatter och statsbidrag, beräknas kommunsektorn som helhet klara balanskravet med god marginal. Att värna arbetslinjen är också att värna välfärden, anser utskottet. Regeringens politik för sysselsättning och långsiktigt starka och uthålliga offentliga finanser är den bästa garanten för att upprätthålla en hög nivå, både kvalitativt och kvantitativt, på den offentligt finansierade välfärden. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 25 och avstyrker samtliga här aktuella motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förändringar av utjämningssystemet för kommunerna. I motion Fi213 (M) skriver (M) att det kommunala utjämningssystemet bör reformeras. Systemet är direkt tillväxthämmande och premierar slapphet och bristande ansvarstagande i stället för tillväxtsatsningar, företagande, befolkningstillväxt och god ekonomi, vilket missgynnar hela landets utveckling och konkurrenskraft. bör tillkännage för regeringen att det kommunala skatteutjämningssystemet bör ses över. m.fl. (M) anser i motion Fi282 att skatteutjämningssystemet på ett tydligt sätt motverkar tillväxt och utveckling och uppenbarligen är för generöst. Motionärerna anser att staten ska ta det fulla ansvaret för finansieringen av utjämningen för såväl kommunerna som landstingen och föreslår att detta ska tillkännages för regeringen. m.fl. (S) föreslår i motion Fi250 ett tillkännagivande om att arbetspendling ska bli en viktig faktor i skatteutjämningssystemet. Kommuner som har en stor andel inpendling till arbete borde ersättas i utjämningssystemet på liknande sätt som storstäderna med sin stora inpendling från kringkommunerna. m.fl. (S) begär i motion N342 (S) ett tillkännagivande om vikten av en fortsatt kommunalekonomisk utjämning för att garantera likvärdig kvalitet i välfärdstjänsterna i alla delar av landet. överlämnades utredningsbetänkandet Likvärdiga förutsättningar Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39) till regeringen. Kommittén har utgått från utjämningssystemets huvudsyfte att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för alla kommuner och landsting, vilket ställer långtgående krav på utjämning av skattekraft och strukturella kostnadsskillnader. Utredningen har bl.a. haft till uppgift att studera om utjämningssystemet innehåller tillväxthämmande faktorer. Utredningen har inte funnit belägg för att inkomstutjämningssystemet i sig skulle vara tillväxthämmande. Tillväxt sker i lokala arbetsmarknadsregioner där kärn- och kranskommuner är ömsesidigt beroende av varandra. En hög inkomst per invånare i många förortskommuner speglar snarare attraktiviteten i boendemiljön än en hög tillväxt kopplad till ekonomisk aktivitet, skriver utredningen. Utredningen har även sett över samtliga delmodeller i kostnadsutjämningen och däri beaktat effekterna av arbetspendling över landsgränsen. I övrigt har utredningen inte lämnat något förslag om arbetspendling. Utredningen bereds av regeringen. I avvaktan på regeringens beredning av utredningen avstyrker utskottet samtliga här aktuella motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till att frågan är under beredning avslår ett motionsyrkande om att balanskravet för kommunerna ska gälla över en konjunkturcykel. m.fl. (V) begär i motion Fi203 ett tillkännagivande om att balanskravet för kommunerna ska gälla över en konjunkturcykel. Kommunernas intäkter och utgifter är mycket konjunkturkänsliga, men balanskravet innebär att de måste upprätta en budget där intäkterna överstiger utgifterna. Vid en lågkonjunktur då intäkterna minskar tvingas därför kommunsektorn strama åt och därmed föra en procyklisk politik. Detta skadar både kommunernas verksamhet och en god och balanserad samhällsutveckling. Balanskravet för kommunerna bör därför gälla för en konjunkturcykel, på motsvarande sätt som målet för den offentliga sektorns finansiella sparande. presenterade utredningen om kommunsektorn och konjunkturen sitt betänkande Spara i goda tider (SOU 2011:59). Utredningen bedömer att balanskravet är förenat med vissa problem som motverkar konjunktursparande, som strävan mot en god ekonomisk hushållning behöver förstärkas. Utredaren föreslår därför att regelverket för ekonomisk förvaltning förändras och stärks för att främja stabilitet genom ett ökat lokalt ansvarstagande för intäkts- och resultatutjämning . Förslaget innebär att kommuner och landsting, som ett led i en god ekonomisk hushållning och givet att vissa förutsättningar är uppfyllda, ska få bygga upp lokala resultatutjämningsreserver som sedan ska kunna användas för att uppnå balans. Utredningen är under beredning i . Utskottet avstyrker motionsyrkandet i avvaktan på regeringens beredning av utredningsförslagen. Privata aktörer i skattefinansierad verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vinster i privat driven skattefinansierad verksamhet och om s.k. avknoppningar inom kommunsektorn. och (båda SD) begär i motion Fi294 ett tillkännagivande om förbud mot avknoppning av skolor och förskolor. Fokus borde läggas på att förbättra skolans resultat och öka likvärdighet och valfrihet, och konkurrens inom skolan får inte bli ett självändamål. Det finns exempel där kommunala skolor sålts till underpris utan upphandling trots protester från både lärare, föräldrar och elever, vilket är både irrationellt och oetiskt. I motion Fi237 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att eventuella vinster inom förskola, skola, sjuk- och äldrevård ska gå tillbaka till verksamheten. Välfärden finansieras av skattemedel, och vinster ska användas till att utveckla verksamheten, anser motionärerna. Skattepengarna ska användas till välfärd. Vinster som görs på offentligt finansierad verksamhet ska användas till att förbättra kvaliteten i skolan eller vården eller på annat sätt komma skattebetalarna tillgodo, anser (S) i motion Fi236. Det är inte acceptabelt att privata ägare tar ut vinster genom att göra avkall på kvaliteten i välfärden eller genom att välja bort de personer som är minst lönsamma. Det behövs också en lag som hindrar att offentliga verksamheter säljs till underpris. Detta bör ges regeringen till känna. I motion So521 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om investeringsskydd för skattefinansierad verksamhet. Vinstintressen i vården får inte påverka sjukvårdens kvalitet eller likvärdighet, framhåller motionärerna. I flera landsting och regioner har man genomfört omfattande privatiseringar inom sjukvården utan annat syfte än privatiseringen själv. har dessutom privatiseringarna gjorts till kraftiga underpriser. Motionärerna föreslår en lag om investeringsskydd som förhindrar att skattefinansierad verksamhet säljs till privata aktörer till underpris. Sjukhus ska inte säljas eller privatiseras alls, anser motionärerna. m.fl. (S) anser i motion Fi279 (S) att möjligheterna att följa upp och bedöma kvaliteten i privat driven skattefinansierad verksamhet behöver förbättras (yrkande 1). Kvaliteten inom den offentligt finansierade välfärden ska vara hög och pålitlig oavsett om välfärdstjänsterna utförs av privata eller offentliga aktörer, och det är därför viktigt att de ansvariga ställer höga krav på verksamheten. Såväl vid offentlig drift av välfärdstjänster som vid upphandling av privata sådana måste kvalitetskraven ställas högt. Uppföljning och kontroller av att kvalitetskraven efterlevs är av central betydelse. Utskottet anser dock inte att ett förbud eller liknande mot privata företag inom välfärdssektorn att göra vinster är en framkomlig väg. Företag som inte tillåts göra vinster kommer inte att kunna agera över huvud taget på en privat marknad. En avsevärd del av verksamheterna i många kommuner, väghållning, sophantering etc., bedrivs av privata företag som upphandlats av kommuner, och det är varken önskvärt eller möjligt att privata företag som utför tjänster finansierade av skattemedel skulle förbjudas att göra vinst. Ambitionen att hålla hög kvalitet i välfärdstjänsterna uppnås enligt utskottets mening inte genom förbud mot vinster, utan snarare genom noggranna upphandlingar med tydliga och uppföljningsbara kvalitetskrav och effektiva kvalitetskontroller. Olagligt undandragande av skatt ska enligt utskottet motverkas kraftfullt när det gäller företag i välfärdsektorn, liksom när det gäller annan kommersiell verksamhet. I motionerna föreslås skärpta regler om att skattefinansierad verksamhet inte ska få säljas till privata ägare till underpris och ett tillkännagivande om förbud mot avknoppning av skolor och förskolor. gav regeringen i uppdrag att utreda vilka principer som enligt gällande rätt ska ligga till grund för prissättningen av en verksamhet när en kommun eller ett landsting överlåter den till personal. redovisade Statskontoret sin utredning vars huvudslutsats var att kommuner i sitt agerande ska söka uppnå högsta möjliga pris och att det inte är möjligt att rikta erbjudanden till grupper av anställda. I en dom upphävde Regeringsrätten kommuns beslut om avknoppning av hemtjänstverksamhet till hemtjänst AB, då den stod i strid med kommunallagens bestämmelser om individuellt stöd till enskilda näringsidkare. Utskottet understryker att privatiseringar av skattefinansierad verksamhet ska genomföras i enlighet med gällande lagstiftning. Något tillkännagivande med denna innebörd är inte nödvändigt. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om personalförsörjning inom vården. I motion Fi216 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör se över möjligheterna att personer i högre grad än erbjuds att arbeta kvar inom vården. Antalet gamla ökar och därmed också mängden åldersrelaterade sjukdomar. För att kunna möta framtidens behov av sjukvårdspersonal krävs att både ny personal kan attraheras och äldre personal behållas. Med en allt äldre befolkning kommer det att ställas stora krav på vård och omsorg , när det gäller både kvalitet och kvantitet.