bet · GZ01MJU1 · 2011-12-08 00:00:00 — Regeringen förslår att basfinansiering av medel till åtgärder för havs- och vattenmiljö på även fortsättningsvis finansieras från anslaget. Motsvarande belopp bör därför även efter 2014 överföras från anslaget till anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . För fleråriga avtal som avser förvaltning av värdefulla naturområden, medfinansiering i större EU-projekt och samverkansavtal med statliga myndigheter bemyndigas regeringen enligt förslaget att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Enligt partimotion MJ408 (V) delvis bör anslaget höjas med för att förstärka arbetet med biologisk mångfald och för att en svensk Nagoyaplan ska kunna sjösättas. I kommittémotion MJ467 (MP) yrkande 1 delvis föreslås en höjning av anslaget med . När alltmer natur skyddas behövs också mer resurser för skötseln av skyddade områden. För ett antal av våra hotade arter behövs enligt motionen mer specifika bevarandeinsatser. Därför har arbetet med åtgärdsprogram för hotade arter stor betydelse om miljömålet Ett rikt växt- och djurliv ska kunna nås. Enligt partimotion Fi241 (MP) yrkande 19 delvis bör en kraftsamling ske för att hejda förlusten av biologisk mångfald och utarmningen av våra ekosystem. Ett prioriterat område bör vara skydd av gammelskog. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Enligt propositionen är biologisk mångfald tillsammans med klimatfrågan vår stora miljöutmaning och en hörnsten i regeringens miljöpolitik. Biologisk mångfald står därför för de största posterna i miljöbudgeten. Fungerande ekosystem är en förutsättning för allt liv på jorden. Biologisk mångfald säkrar nödvändiga ekosystemtjänster som försörjer oss med t.ex. råvaror, livsmedel och vattenrening. Ekosystemen är nödvändiga för att upprätthålla luftens syrehalt och jordens bördighet och för att buffra effekter av klimatförändringen. I ljuset av åtaganden från bedrivs i ett systematiskt arbete med att utveckla och förstärka arbetet med att skydda skogslandskapets ekosystem och biologiska mångfald. Arbetet utgår från en helhetsbild och syftar till att öka effektiviteten i arbetet med att bevara den biologiska mångfalden i skogslandskapet, såsom förbättrad miljöhänsyn, utökat formellt skydd och restaurering av skogsekosystem. Skydd av skog behandlas även under anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur, till vilket utskottet hänvisar. Regeringen har gett Miljömålsberedningen i uppdrag att se över miljökvalitetsmålen och generationsmålet. I sitt delbetänkande Etappmål i miljömålssystemet (SOU 2011:34) har Miljömålsberedningen föreslagit etappmål för biologisk mångfald som rör ekosystemtjänster och resiliens, hotade arter och naturtyper, invasiva främmande arter, kunskap om genetisk mångfald och den biologiska mångfaldens och ekosystemtjänsternas värden. Underlaget för förslaget utgörs främst av den internationella överenskommelse som gjordes inom konventionen om biologisk mångfald i . Betänkandet är under beredning i . 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden Anslaget används för att inventera, undersöka och åtgärda förorenade områden som behöver saneras och efterbehandlas samt för att ta fram prioriteringsunderlag. Anslaget används även för att åtgärda saneringsobjekt som är särskilt angelägna ur risksynpunkt och för att göra akuta saneringsinsatser. Anslaget används vidare för att inventera om det förekommer objekt som förorenats av en statlig organisation som inte längre finns kvar, och i så fall genomföra ansvarsutredningar och nödvändiga undersökningar av dessa. Anslaget används även för att ta om hand historiskt radioaktivt avfall från icke-kärnteknisk verksamhet. Kostnaderna vid () och geologiska undersökning (SGU) har ökat genom förslagen i propositionen försäkringar och avhjälpande av förorenade områden m.m. (prop. 2008/09:217, bet. 2009/10:MJU6, rskr. 2009/10:26). Regeringen föreslår därför att överförs till anslaget 2:3 , utgiftsområde 18 samt till anslaget 1:8 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. utgiftsområde 24. För delfinansiering av ökade kostnader för bidrag till det europeiska vädersatellitsamarbetet Eumetsat föreslås att 20122015 överförs till anslaget 1:7 Internationellt miljösamarbete. För delfinansiering av fortsatt klimatanpassning föreslås att 20132015 överförs till anslaget 1:10 Klimatanpassning. Regeringen föreslår vidare att anslaget minskas med 2012 och med 20132015. Neddragningen på anslaget kan innebära förseningar för planerat sanerings- och efterbehandlingsarbete. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . För fleråriga avtal som rör inventering, undersökningar och åtgärder för att sanera och efterbehandla förorenade områden bemyndigas regeringen enligt förslaget att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . I kommittémotion MJ467 (MP) yrkande 1 delvis föreslås att anslaget höjs med för att möjliggöra sanering av förorenade områden som Phylatteriontomten i , i , sågverksområdet i och dussintals andra förgiftade platser i kommuner runt om i . I partimotion Fi241 (MP) yrkande 19 delvis anförs att man bör satsa på en minskad spridning av miljögifter bl.a. genom att bibehålla takten vid saneringen av förorenade områden. I kommittémotion MJ475 (SD) yrkas en höjning av anslaget med för att öka resurserna för att sanera och återställa förorenade områden med som prioriterat område. Enligt partimotion MJ408 (V) delvis bör anslaget förstärkas med . Stora områden i behöver saneras. Med en sanering ökar möjligheten till rekreation eller byggande på områdena. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. I propositionen anförs att det har funnits två delmål som gäller förorenade områden (delmål 6 och 7) under miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Delmål 6 om åtgärdande av förorenade områden som innebär akuta risker, med målår 2010, har enligt propositionen uppnåtts genom att alla sådana områden har fått åtminstone ett temporärt skydd, även om arbete återstår innan alla områden har åtgärdats slutgiltigt. Bedömningen är en annan än den som tidigare gjorts. pågick åtgärder vid 29 prioriterade områden. , då anslaget skapades, har efterbehandlingsåtgärder med statlig finansiering genomförts och avslutats vid 75 prioriterade områden. Delmål 7 är enligt propositionen möjligt att nå under förutsättning att områdena utreds och åtgärdas i högre takt än . De åtgärder och organisatoriska förändringar som föreslogs i proposition 2008/09:217 försäkringar och avhjälpande av förorenade områden m.m. har genomförts. ansvarar numera för att samordna, prioritera och administrera det statliga bidraget för efterbehandling och för att följa upp, utvärdera och rapportera effekterna av bidraget. SGU utreder förorenade områden där staten har ett eget ansvar som verksamhetsutövare men där den myndighet som har orsakat föroreningen inte längre finns kvar. SGU kan också vara huvudman för utredningar och åtgärder i bidragsfinansierade projekt. Det kan t.ex. ske då en kommun inte har möjlighet att agera som huvudman. SGI har ett ansvar för forskning, teknikutveckling och kunskapsuppbyggnad inom området. När det gäller frågan om insatser för hänvisas till vad som anförs nedan under anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Anslaget används främst för finansiering av forskning som stöder arbete inom flera områden som berör miljökvalitetsmålen, för forskning som knyter an till och för underlag till internationella förhandlingar. Anslaget ska också finansiera statens andel av den forskning som bedrivs samfinansierat med näringslivet vid IVL . För delfinansiering av ökade kostnader för bidrag till det europeiska vädersatellitsamarbetet Eumetsat föreslås att 2012 och 20132015 överförs till anslaget 1:7 Internationellt miljösamarbete. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . För att ska kunna teckna avtal om fleråriga miljöforskningsprojekt bemyndigas regeringen enligt förslaget att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . I partimotion MJ408 (V) delvis föreslås en ökning av anslaget med . Regeringens ökade anslag för miljöforskning välkomnas men potentialen bedöms vara så stor inom vetenskapen att ännu större satsningar behövs. Anslaget används för Kemikalieinspektionens förvaltningskostnader, dvs. kostnader som avser tillsyn och vägledning, riskbedömning, riskbegränsning för allmänkemikalier och riskbegränsning för bekämpningsmedel. Anslaget används även för finansiering av Internationella kemikaliesekretariatets verksamhet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I kommittémotion MJ467 (MP) yrkande 1 delvis föreslås en ökning av anslaget med för att bl.a. genomföra åtgärder från Miljömålsberedningens förslag, genomföra förbud mot farliga ämnen, intensifiera EU-arbetet, förstärka tillsynen och arbeta aktivt med praxisbildning. I partimotion Fi241 (MP) yrkande 19 delvis anförs att Kemikaliebelastningen riskerar både vår hälsa och reproduktion. behöver därför en mer offensiv politik för en giftfri vardag, till skydd för både människor och miljön. Enligt kommittémotion MJ475 (SD) bör Kemikalieinspektionen få ökat anslag med för att leva upp till målet om att genomföra en radikal begränsning av kemiska tillsatser. föreslår i partimotion MJ408 delvis en ökning av anslaget med . I denna motion och i kommittémotion MJ281 (V) yrkande 4 anförs att grön kemi, dvs. miljöanpassade kemikalier från förnybara råvaror i stället för oljebaserade råvaror, är en viktig del i en hållbar produktion och användning av kemikalier. Möjligheten att inrätta ett svenskt kemikalieinstitut bör utredas. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Av propositionen framgår att regeringen har gjort giftfri miljö till en av de miljöpolitiska huvuduppgifterna . Mer pengar satsas och flera nya initiativ tas för att kemikalier som skadar miljön eller riskerar människors hälsa ska fasas ut eller oskadliggöras. Kemikalieinspektionen får en resursförstärkning på sammanlagt för att genomföra en handlingsplan för en giftfri vardag. Även andra myndigheter, näringsliv, forskare samt konsument- och miljöorganisationer kommer att engageras i genomförandet. Både Kemikalieinspektionen och regeringen kommer att etablera dialoger med företag för att främja och stödja dem att i högre utsträckning byta ut farliga ämnen i kemiska produkter och varor. Kemikalieinspektionen kommer att väsentligt öka sin tillsyn över farliga ämnen i leksaker och andra varor. Tillsammans med kommer myndigheten att öka informationen om kemiska risker till konsumenter och inköpare så att deras möjligheter till medvetna miljöval stärks. Det behövs vidare ett intensifierat och mer effektivt arbete med att få bort hälsoskadliga kemikalier i livsmedel. Regeringen bedömer i propositionen att den sammantagna skyddsnivån i EU:s lagstiftning och de internationella överenskommelserna är otillräcklig, framför allt när det gäller att skydda barn och ungdomar i vardagen. Därför har Miljömålsberedningen fått i uppdrag att till ta fram en strategi för kommande arbete inom EU och internationellt. I direktivet till beredningen pekar regeringen bl.a. på nya utmaningar i form av kombinationseffekter och hormonstörande ämnen samt nanomaterialens eventuella risker för människa och miljö. Det ingår också i beredningens uppdrag att analysera hur det kan säkerställas att läkemedelsrester som kommer ut i miljön inte hotar växt- och djurliv eller dricksvattnets kvalitet. Som ett stöd till beredningens överväganden kommer Kemikalieinspektionen att tillsammans med andra berörda myndigheter göra en bred genomgång av EU:s lagstiftning för att finna förbättringsområden. När det gäller frågan om forskning kring s.k. grön kemi, dvs. en utveckling av kemikalier som bygger på att undvika toxiska egenskaper där även energi- och resursaspekter ingår, har en rapport lämnats av Kemikalieinspektionen (pm 4/10 Kemikalier och klimat, Synergier och målkonflikter mellan miljömålen Giftfri miljö och Begränsad klimatpåverkan). I rapporten presenteras förslag till åtgärder. Eftersom det är en förstudie är förslagen enligt rapporten preliminära och i första hand tänkta att leda till vidare analys kring kemikaliers roll i förhållande till klimatförändringar. Ett av förslagen i rapporten behandlar frågan om ett nationellt centrum för grön kemi som stöder utvecklingen av giftfria, resurssnåla och klimatneutrala lösningar. Centrumet kan enligt rapporten användas för att främja strategier för grön kemi inom olika delar av samhället. Utskottet, som behandlade en liknande motion i betänkande 2010/11:MJU1, har från fått uppgift om att förslaget om ett nationellt centrum för grön kemi inte är aktuellt att arbeta vidare med. Enligt övervägs dock de aspekter som nämns i rapporten i samband med regeringens arbete med kemikaliefrågor. Anslaget används för medlemsavgifter och stöd till internationella organisationer samt för internationellt samarbete. Stödet avser internationella miljökonventioner och avtal om miljöfrågor i FN-systemet. Anslaget finansierar årliga bidrag till den miljöfond som utgör kärnan i finansieringen av FN:s miljöprogram Uneps verksamhet. Vidare disponeras anslaget för bilateralt och EU-relaterat miljösamarbete samt för stöd till internationella organisationer. Dessutom används medlen för kostnader för deltagande i internationellt samarbete på kärnenergiområdet, dvs. reguljära medlemsavgift i (), bidraget till Technical Assistance and och kostnader i samband med övrigt internationellt kärnsäkerhetssamarbete. Anslaget används också för att betala medlemsavgifter i de internationella organisationerna Eumetsat (det europeiska vädersatellitsamarbetet), ECMWF (det europeiska centrumet för medellånga prognoser) och WMO (den världsmeteorologiska organisationen). Regeringen föreslår att 20122015 tillförs anslaget för ökade kostnader för bidrag till det europeiska vädersatellitsamarbetet, Eumetsat, och till . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . För införandet av en supermiljöbilspremie fr.o.m. föreslås att ett nytt anslag förs upp på statens budget . Anslaget ska användas för att stimulera inköp av de bilar som släpper ut allra minst koldioxid. I budgetpropositionen aviserade regeringen att en supermiljöbilspremie kommer att införas fr.o.m. . Personbilar med mycket låga utsläpp, upp t.o.m. koldioxid per km, kommer sannolikt till största delen att vara laddhybrider och rena elbilar. Merkostnaden för en sådan bil är uppskattad till mellan och på grund av att bl.a. batteritekniken är dyr. För att stimulera inköp av dessa bilar inför regeringen ett bidrag om högst per bil. Målgruppen för bidraget föreslås omfatta privatpersoner, bilpooler, offentlig sektor samt företag, inkluderande taxibolag och biluthyrningsföretag, för att bidraget ska få ett så stort genomslag som möjligt. Stöd till företag omfattas dock av , varför bidragssystemen måste utformas i enlighet med detta regelverk och anmälas till Europeiska kommissionen. De beräknade medlen för premien har tillfälligt placerats under anslaget 1:2 Miljöövervakning. Regeringen föreslår att medel avseende premien överförs från anslaget 1:2 med 2012, 2013 och med 2014. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I kommittémotion MJ382 (S) yrkande 1 (delvis) anförs att anslaget bör minskas med . Den supermiljöbilspremie som regeringen föreslår kommer bara att gynna människor som har råd att köpa mycket dyra miljöbilar, och reformen skapar ett otillräckligt omställningstryck. I stället föreslås i motionen ett system med stegvisa miljöbilsbonusar för bilar med lägre utsläpp. Även i partimotion MJ408 (V) delvis föreslås en minskning av anslaget med . I kommittémotion MJ467 yrkande 1 delvis föreslår en minskning av anslaget med och anför i partimotion Fi241 yrkande 19 delvis att miljöbilssystemet bör ersättas med ett system som kan skynda på omställningen av den svenska bilparken. Systemet bör bl.a. bygga på att ägare till bilar som släpper ut lite fossil koldioxid får en bonus som bekostas av ägare till bilar som släpper ut mycket koldioxid. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Regeringen anför i propositionen att 2030 bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. står transportsektorns utsläpp för cirka en tredjedel av de totala utsläppen. I snabb takt ställs nu bilparken om, även om mycket kvarstår att göra. Miljöbilspremien ledde enligt propositionen till en rivstart för miljöbilsutvecklingen, och nya miljöbilar är skattebefriade under . Trenden med stadigt ökande utsläpp från trafiken är bruten och minskningen av utsläpp från nya personbilar var den största sedan mätningarna startade. Att skynda på omställningen av den svenska bilparken till mer energieffektiva fordon är en av de viktigaste uppgifterna inom miljöområdet för regeringen. För detta krävs ytterligare utvecklade ekonomiska styrmedel och andra stimulansåtgärder. I propositionen anförs att miljöbilsdefinitionen bör skärpas från så att den femåriga befrielsen från fordonsskatt alltid går till de mest miljöanpassade alternativen. Miljöbilsdefinitionen bör också därefter skärpas successivt för att en ungefär andel av de nya bilarna ska omfattas av definitionen. Regeringen anser att en ny definition bör baseras på och rådets förordning (EG) nr 443/2009 om utsläppsnormer för nya personbilar. var av de personbilar som registrerades miljöbilar, vilket kan jämföras med miljöbilsandelen på vid miljöbilspremiens införande 2007. Den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar förlängs med för bilar som är utrustade med teknik för drift med elektricitet som tillförs genom laddning från en yttre energikälla eller med annan gas än gasol. Nedsättningen kommer därmed att gälla t.o.m. det beskattningsår som slutar . Fordonstekniken för hybrider, som framför allt drivs med fossilt bränsle, och etanolbilar har nått en sådan mognad att syftet att stimulera introduktionen av mer miljöanpassade bilar är uppfyllt för dessa bilar. Därför fortsätter inte subventionerna av dessa tekniker genom den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet. Den permanenta nedsättningen av förmånsvärdet till jämförbara konventionella bilar gör emellertid att teknikerna får fortsatt stöd om miljöbilarna är dyrare i inköp än konventionella bilar. Bilköpare bör stimuleras att teknikneutralt välja de bästa miljöalternativen. Tekniken utvecklas nu snabbt och det finns ett behov av att underlätta introduktionen av nya lösningar. Regeringen avser därför att från införa en ny supermiljöbilspremie om per bil till inköp av de bilar som släpper ut allra minst koldioxid. Anslaget används för förvaltningskostnader för (). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Enligt kommittémotion MJ467 (MP) yrkande 1 delvis bör anslaget höjas med . Behovet av insatser från kommer enligt motionen att öka framöver på grund av klimatförändringar och konsekvenserna av dem, bl.a. översvämningar. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. När det gäller klimatförändringarnas konsekvenser ska regeringen, som framgår under anslaget 1:10 Klimatanpassning nedan, inrätta ett nationellt för klimatanpassning vid . Anslaget används för vissa förebyggande och kunskapshöjande insatser för att begränsa samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringar. Anslaget får även användas för de administrativa kostnader som följer med insatserna. Det viktiga klimatanpassningsarbetet som inleddes fortsätter och utvecklas. Resurser tillförs för fortsatta karteringar och länsstyrelsernas arbete. Regeringen avser även att inrätta ett nationellt för klimatanpassning vid . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . För att avtal om fleråriga projekt ska kunna tecknas bemyndigas regeringen enligt förslaget att besluta om ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132015. Besluten avser upphandlingar för den nationella höjdmodellen. I partimotion MJ408 (V) delvis föreslås en ökning av anslaget med . Förslaget om ett för klimatanpassning vid välkomnas, men det behövs enligt motionen ett extra tillskott totalt sett för klimatanpassning. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Enligt propositionen behöver arbetet med anpassning till ett förändrat klimat i stärkas och samordnas på central och regional nivå. Vidare måste kunskap om klimatanpassning spridas och genomsyra hela samhället och vara en del av myndigheters och organisationers verksamhet. Stora framtida kostnader kan därmed minskas eller till viss del undvikas. De positiva effekterna kan också bättre tas till vara. De stora omställningar som samhället står inför kräver olika typer av åtgärder för att minska sårbarheten och anpassa verksamheter till ett successivt förändrat klimat. För att klara detta krävs en fortsatt uppbyggnad, förmedling och samordning av kunskap, både nationellt och regionalt. Regeringen avser därför att inrätta ett nationellt för klimatanpassning vid . Ett för klimatanpassning kan fungera som en nod där kunskapen samlas och utvecklas och förmedlas till olika delar av samhället. Centrumet ska framför allt samla in, sammanställa och tillgängliggöra kunskap om klimatanpassning som tas fram regionalt, nationellt och internationellt. Relevanta myndigheter kan bistå det föreslagna kunskapscentrumet, liksom länsstyrelserna som har det regionala samordningsansvaret för klimatanpassningsfrågor. Satsningen på länsstyrelsernas arbete med klimatanpassning på lokal och regional nivå fortsätter. Arbetet på regional nivå ger också ett viktigt kunskapsflöde till det föreslagna nationella kunskapscentrumet. För att tillgodose de ökande kraven på basunderlag för klimatanpassningsåtgärder satsas medel på Lantmäteriets, SGI:s och MSB:s (Myndigheten för samhällsskydd och beredskap) verksamheter för insamling och utveckling av olika typer av geografisk och geoteknisk information. Basunderlaget är en viktig nyckelkomponent i utvecklingen av klimatanpassningsarbetet. Tillsammans med kompetensen hos det nationella kunskapscentrumet kan det tjäna som underlag för myndigheters arbete och för regionala handlingsplaner för klimatanpassning. Anslaget används för att samordna det fortsatta arbetet med genomförandet av Inspiredirektivet i svensk lagstiftning, för en nationell portal samt merkostnader som följer av direktivet. Genomförandet av Inspiredirektivet behöver fortsätta. Regeringen avser därför att återkomma med besked om fortsatt finansiering efter 2012. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö Anslaget används för insatser för att förbättra, bevara och skydda havs- och vattenmiljöer. Detta inkluderar även genomförandet av förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön samt frågor som rör havsplanering. För arbetet med den nya havsplaneringen föreslås att resurser tillförs Havs- och vattenmyndigheten och länsstyrelserna. Från anslaget överförs 2012 och till anslaget 1:17 Havs- och vattenmyndigheten. Till anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. under utgiftsområde 1 överförs 2012 och . För en fortsatt basfinansiering av medel till åtgärder för havs- och vattenmiljön föreslås att överförs från anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Enligt förslaget bemyndigas regeringen att för ramanslaget 1:12 besluta om ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Regeringen har ett särskilt bemyndigande för ekonomiska åtaganden för att Havs- och vattenmyndigheten ska kunna teckna avtal om fleråriga åtgärder. Bemyndiganderamen föreslås öka med för att bl.a. kunna hantera insatser i anslutning till det direktivet och havsplaneringen. Enligt kommittémotion MJ467 (MP) yrkande 1 delvis bör anslaget ökas med för att påbörja sanering av förorenade havsområden, inklusive skeppsvrak.