bet · GY01FiU36 · 2011-06-14 00:00:00 — Det faktum att frågan om ekonomiska ansvar för hanteringen av insättare i Landsbankis filialer i och ännu inte fått en lösning har sannolikt en negativ effekt på landets återhämtning. En osäkerhet som gäller och dess kreditvärdighet kommer att kvarstå, vilket bl.a. påverkar möjligheter att åter få tillträde till de internationella kapitalmarknaderna och senarelägger tidpunkten för möjliga lättnader av kapitalkontrollerna. En ytterligare aspekt som kan påverka kreditvärdighet är att den rättsliga process som kan komma att ta vid skulle kunna leda till att döms att, utöver minimibeloppet, även betala hela insättningsbeloppen till insättare i utländska filialer. Orsaken till detta skulle vara att insättare i har gått skadeslösa. De lån från och som har diskuterats har avsett återbetalning för att täcka minimibeloppet i insättningsgarantin, dvs. skulle behöva täcka samtliga insättningar fullt ut stiger beloppet med ca , dvs. till totalt ca . Den potentiella ekonomiska konsekvensen av detta för är dock sannolikt betydligt mindre eftersom de återvunna tillgångarna i Landsbankis konkursbo fördelas mellan samtliga insättare. Den förväntade täckningen från Landsbankis konkursbo på gäller alltså de totala insättningarna och inte endast för minimibeloppet i insättningsgarantin. IMF har i sin analys av gjort bedömningen att landet är på god väg mot återhämtning. är ett land med i grunden en djupt förankrad demokrati, välutvecklade institutioner och en tidigare uppvisad förmåga att snabbt anpassa ekonomin till nya förhållanden. Landet har också betydande naturtillgångar, och ytterligare investeringar relaterade till landets energitillgångar förväntas. IMF gör i sin skuldhållbarhetsanalys bedömningen att genom sin finanspolitiska konsolideringsplan kommer att uppnå en kontinuerligt sjunkande statsskuld i relation till BNP och att landets återbetalningsförmåga är tillfredsställande. Förlängning av tillgänglighetsperioden för krediten till bidrar till internationellt samordnade insatser genom medlemskapet i EU och mellanstatliga organisationer, såsom IMF. Regeringen anser att , vid behov av kompletterande bilateralt stöd, även bör lämna kredit till en annan stat som befinner sig i en särskilt svår situation och med vilken har nära ekonomiska och politiska förbindelser. Det är av stor betydelse att också kan bidra till att motverka att en finansiell kris i en stat sprids och därigenom riskerar att skapa allvarliga problem i det finansiella systemet regionalt. Regeringen anser därför att det är angeläget för att bidra till finansiell stabilitet i . Som ett litet land har anledning att vara med och ta ansvar för andra små länder inom EU och i vår mer direkta närhet. Mot denna bakgrund har tidigare erbjudit krediter till och samt utlovat en kredit till (prop. 2008/09:106, bet. 2008/09:FiU34, rskr. 2008/09:177, prop. 2009/10:1 utg.omr. 2, bet. 2009/10:FiU2, rskr. 2009/10:163). IMF-program har försenats och förlängts jämfört med den ursprungliga planen. IMF har som tidigare anförts gjort bedömningen att har fortsatt behov av extern finansiering . Det är därför enligt regeringen rimligt att tillgänglighetsperioden också för den svenska krediten till förlängs till slutet av 2011, även om IMF-program är planerat att avslutas till . Enligt regeringen är det bekymmersamt att hanteringen av insättare i Landsbankis filialer i och , trots upprepade försök, ännu inte fått sin lösning. De berörda ländernas regeringar har dock uppvisat en god vilja att försöka få till stånd en uppgörelse. Efter resultatet i folkomröstningen i kan dock inte den tidigare uppnådda förhandlingslösningen formaliseras. En viktig faktor för många som röstade mot har varit uppfattningen att det inte är slutligt juridiskt klarlagt att är skyldigt att betala för insättningsgarantin. Frågan kan nu komma att avgöras av en domstol. Regeringen förväntar sig att ett eventuellt framtida Eftadomstolsutslag skyndsamt genomförs av . Det är positivt att utbetalningar från konkursboet förväntas påbörjas och att av insättningarna i och beräknas täckas av tillgångarna i konkursboet. Det faktum att ekonomiska ansvar för hanteringen av insättare i Landsbankis filialer i och ännu inte har slutligt fastställts kan få en negativ effekt på återhämtning och ytterligare krav på ekonomisk ersättning kan komma att ställas på . Detta innebär att risken för den svenska krediten till har ökat jämfört med om en lösning på frågan hade nåtts. har kommit långt på vägen tillbaka efter den finansiella krisen. Betydande ekonomisk stabilisering har skett, saneringen av de offentliga finanserna har påbörjats och den isländska statens bruttoskuld förväntas öka mindre jämfört med tidigare prognoser. Regeringen bedömer sammantaget att risken för den svenska krediten är lägre jämfört med när gjorde sitt ursprungliga åtagande. Regeringen får enligt 9 kap. 8 § andra stycket regeringsformen inte utan att har medgett det ta upp lån eller göra andra ekonomiska åtaganden för staten. För att stöd fortsättningsvis ska kunna ges i den aktuella situationen krävs därför medgivande. Huvudregeln är att en överenskommelse med annan stat ingås av regeringen. Enligt 10 kap. 3 § första stycket regeringsformen krävs dock godkännande innan regeringen ingår en för riket bindande internationell överenskommelse som förutsätter lagstiftningsåtgärder eller i övrigt gäller ett ämne som ska besluta om. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att medger att regeringen beslutar om förlängd tillgänglighetsperiod till utgången av 2011 för den svenska krediten till på . Inga andra ändringar av avtalet är aktuella. Detta innebär att samma ränte- och återbetalningsvillkor kommer att gälla för utbetalningar som sker inom ramen för den föreslagna tillgänglighetsperioden som tidigare utbetalningar enligt avtalet. Under förutsättning att godkänner den föreslagna åtgärden kommer på samma sätt som skett i samband med tidigare utbetalningar till utbetalningar som görs med anledning av den förlängda tillgänglighetsperioden att finansieras med lån i med stöd av 5 kap 1 § och 6 kap. 3 § första stycket budgetlagen (2011:203). Krediten påverkar enligt regeringen inte statens budgetsaldo och bruttoskuld (statsskulden och den s.k. Maastrichtskulden). Eventuella kreditförluster skulle däremot försämra det finansiella sparandet. Ränte- och återbetalningsvillkoren förändras inte av den förlängda tillgänglighetsperioden av lånet. En förlängning innebär alltså inte att delar av den svenska krediten kommer vara utestående till än vad som gällt tidigare. Regeringen har gett i uppdrag att handlägga krediterna till och samt att särredovisa de åtaganden som är kopplade till krediterna. Den del av ränteintäkterna som överstiger upplåningskostnader och administrativa kostnader utgör riskpremien och särredovisas på ett räntebärande konto i . Eventuella kreditförluster i form av nedskrivning eller avskrivning av fordran skulle alltså i första hand finansieras med dessa avsatta medel. Räcker inte dessa måste underskottet finansieras, vilket skulle kunna leda till ökade takbegränsade utgifter. har godkänt den femte översynen av reformprogram och i samband med detta bedömt att har gjort betydande framsteg inom ramen för programmet, bl.a. med sin konsolidering av statsfinanserna, förstärkningen av ramverket för hushållens och företagens skuldomstrukturering samt med omstruktureringen av den finansiella sektorn. bedöms få en tillväxt om . Riskerna för en mer negativ utveckling har dock ökat i förhållande till tidigare bedömningar. Enligt IMF består riskerna för en försämrad tillväxt främst av försenade investeringsprojekt, långsam skuldsanering i den privata sektorn och hög arbetslöshet. IMF framhåller vidare behovet av att ta bort kapitalkontrollerna på ett ordnat sätt samt av att stärka tillsynen och regleringen av den finansiella sektorn. har sålt femåriga statsobligationer till ett sammanlagt värde om med en årlig ränta om . Auktionen var övertecknad två gånger. har i ett motiverat yttrande gjort bedömningen att inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt insättningsgarantidirektivet och uppmanat landet att vidta åtgärder för att efterfölja myndighetens yttrande. inte gör detta kan ta upp ärendet i . I samband med beredningen av regeringens förslag om kredit till anförde utskottet att är ett nordiskt grannland som har omfattande ekonomiska, politiska och kulturella förbindelser med och att det därför är naturligt att tar ansvar när har behov av stöd. Enligt utskottet var det också en styrka att krediten till gavs i ett nordiskt sammanhang, där de nordiska grannländerna gemensamt bidrog med lån som motsvarade drygt hälften av uppskattade behov av kontant internationell finansiering (bet. 2008/09:FiU34). När nu IMF-program har försenats och förlängts jämfört med den ursprungliga planen delar utskottet regeringens bedömning att det är rimligt att tillgänglighetsperioden för den svenska krediten förlängs till utgången av 2011. Utskottet tillstyrker därför förslaget. Förlängd tillgänglighetsperiod för krediten till (V) (V) anför: När beslutade att bemyndiga regeringen att ge en kredit om högst reserverade jag mig mot beslutet, eftersom jag ansåg att krediten borde ges som ett bilateralt lån mellan grannländer och inte som ett tillägg till Internationella valutafondens (IMF) Islandskrediter och lånevillkor. Denna uppfattning framhöll jag även i ett särskilt yttrande i samband med utskottets beredning av regeringens skrivelse om villkoren för kredit till (bet. 2009/10:FiU8). uppfattning är alltjämt att IMF snarare är att betrakta som en del av problem än som en del av lösningen på dessa. IMF har påhejat den nyliberala ekonomiska politik som landet bedrivit och ställt upp långtgående besparingskrav på den offentliga sektorn, som kommer att få omfattande effekter på den isländska välfärden. När nu avtalet om kredit till har ingåtts anser jag dock att det är angeläget att tillgänglighetsperioden förlängs så att landet kan få tillgång till det resterande lånebeloppet. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:132 Förlängd tillgänglighetsperiod för krediten till : medger att regeringen beslutar om förlängd tillgänglighetsperiod, till utgången av 2011, för den svenska krediten till på .