bet · GZ01AU2 · 2011-12-07 00:00:00 — Det är också utskottets uppfattning att utbildningar som anvisas genom det arbetsmarknadspolitiska systemet för att undvika inlåsningseffekter bör vara korta, i normalfallet högst . Det är, för det tredje, enligt utskottets mening en viktig rättviseprincip att inte vissa elever som genomgår en utbildning ska kunna få aktivitetsstöd för sin försörjning medan deras bänkkamrater tvingas ta studielån. Med vad som anförts ovan avstyrks motionerna A284 (S), A335 (S) yrkandena 2, 9 och 13 och A368 (S). Arbetsmarknadspolitiska program och insatser Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motioner om olika typer av arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Utskottet föreslår att motionerna avslås av . Jämför reservationerna 4 (S, V) och 5 (SD). Det bör ställas krav på villkor i enlighet med kollektivavtal för att betala ut samhällsstöd vid anställningar, anser och (S) i motion A239. Därmed undviker man att anställda utnyttjas och att konkurrensen snedvrids. För att öka nyföretagandet vill och (S) i motion A323 hitta ett flexiblare användningssätt när det gäller starta-eget-bidraget, exempelvis genom att det skulle kunna få användas även av personer som har en anställning. och (S) betonar i motion A332 att praktikplatser inte får bli en ersättning för anställning. De anser att man bör se över åtgärden praktikplatser för att garantera att människor inte utnyttjas. Det finns en del studier och undersökningar som visar att kvinnor inte får samma förutsättningar som män när det gäller tillgång till arbetsmarknadspolitiska program, hävdar (S) i motion A385. Likvärdiga förutsättningar måste ges till arbetssökande oavsett kön om vi ska leva upp till målet att bryta de könsstrukturer som finns på den svenska arbetsmarknaden. (M) förordar i motion A252 att möjligheten att avskaffa lagen (1971:1204) om byggnadstillstånd m.m. ses över. Motionären anser att lagen bygger på idéer om planhushållning och en övertro på att fackföreningar och arbetsgivare är mer lämpade att fatta beslut som rör fler än deras egna medlemmar. och (SD) pläderar i motion A273 för att man bör stoppa den etniska diskrimineringen på arbetsmarknaden genom att slopa instegsjobben. Motionärerna menar att svenska medborgare diskrimineras då en arbetsgivare som anställer nyanlända invandrare får av den totala lönekostnaden finansierad av skattebetalarna. Utskottet vill inledningsvis understryka att utgångspunkten för och det gemensamma syftet med de arbetsmarknadspolitiska programmen är att de ska stärka den enskildes möjligheter att få eller behålla ett arbete. De arbetsmarknadspolitiska programmen och insatserna har dock olika innehåll och målgrupper, vilket innebär att den andel personer som går till arbete direkt efter den enskilda insatsen varierar. Vissa insatser, framför allt förberedande sådana, följs ofta av ett annat program. Generellt kan sägas att de program som riktas till personer som står relativt nära arbetsmarknaden, t.ex. stöd till start av näringsverksamhet, i allmänhet uppvisar en högre andel i arbete efter genomförd insats. Efter förberedande insatser, dvs. aktiviteter inom vägledning och platsförmedling och förberedande eller orienterande utbildning, är andelen i arbete ofta relativt låg jämfört med flera andra arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Förklaringen är att det ofta är insatser för personer som behöver förbereda sig för ett annat arbetsmarknadspolitiskt program. När det gäller förslaget i motion A252 (M) om att avskaffa lagen (1971:1204) om byggnadstillstånd m.m. noterar utskottet att det i en departementspromemoria (Ds 2011:31) bl.a. föreslås att lagen upphävs från . I skrivelsen konstateras att möjligheten att styra byggnadsverksamheten genom regelverket om byggnadstillstånd inte har använts . Arbetsförmedlingens hantering av ärenden enligt den aktuella regleringen har dock bidragit till att myndigheten kunnat tillhandahålla statistik och information om pågående och kommande byggnadsprojekt. Att behålla den aktuella regleringen enbart för att få underlag till aktuell statistik anser regeringen dock inte vara motiverat. Någon motsvarande registrering av projekt inom övriga branscher görs inte. Eftersom det enligt nuvarande reglering endast är i och delar av som byggnadstillstånd krävs skulle ett upphävande av regleringen innebära en enhetlig och likvärdig hantering i hela landet. Då det kan anses motiverat att behålla reglerna i lagen om byggnadstillstånd m.m. eller de underliggande regelverken är alltså promemorians förslag att reglerna upphävs. Utskottet anser att den fortsatta beredningen i bör avvaktas varför motion A252 (M) kan avslås av . I motionerna A332 (S) och A385 (S) efterlyses analyser av arbetsmarknadspolitiska insatser ur olika perspektiv. Med tanke på betydelsen av att det görs analyser och utvärderingar av verksamheter ser utskottet ett stort värde i att bl.a. Arbetsförmedlingen, IFAU och granskar såväl enskilda program och insatser som arbetsmarknadspolitiken i stort. Regeringen fattar också löpande beslut om ändringar bl.a. när brister uppmärksammas i regelverket eller i tillämpningen genom egna eller andras undersökningar. Regelverken måste även anpassas kontinuerligt med hänsyn till förändringar i det rådande arbetsmarknadsläget. Deltagarstatistiken för program och insatser bryts regelmässigt ned i en rad avseenden, bl.a. ålder och kön. Skevheter i deltagandet, när det t.ex. gäller fördelningen mellan kvinnor och män, uppmärksammas och kan då åtgärdas i möjligaste mån. Motionerna A332 (S) och A385 (S) kan därmed avslås av . Men anledning av förslaget i motionen A323 (S) att hitta en flexiblare användning av bidrag till start av näringsverksamhet (starta-eget-bidrag) noterar utskottet att antalet personer som påbörjade programmet ökade med jämfört med föregående år, från 6 450 till 9 300 deltagare. Andelen som hade sysselsättning efter avslutad insats var och ännu högre. Utskottet kan konstatera att flexibiliteten i programmet har ökat genom att det även blivit möjligt för personer inom jobbgarantin för ungdomar och för ungdomar som omfattas av etableringslagen att få stödet. Utskottet anser att stödet till start av näringsverksamhet alltjämt ska vara ett arbetsmarknadspolitiskt program som riktar sig till arbetslösa och i vissa fall till personer som riskerar att bli arbetslösa. Det ska alltså inte ses som ett stöd under en övergångstid från att vara anställd till att bli företagare. Det är enligt utskottets mening bättre med generella insatser för att stimulera företagande inom näringspolitiken. I motion A239 (S) ställs krav på kollektivavtal vid anställning med samhällsstöd. Liknande förslag har utskottet behandlat vid ett flertal tillfällen, senast i betänkande 2010/11:AU2. Utskottet kan konstatera att det är en förutsättning för att få stöd till t.ex. nystartsjobb, instegsjobb eller annat anställningsstöd att arbetsgivaren intygar att lön och andra anställningsförmåner lämnas enligt kollektivavtal eller att de är likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal i branschen. I huvudsak samma regler gäller i detta avseende för lönebidrag. Varken nu eller har det formellt ställts krav på att kollektivavtal ska finnas på arbetsplatsen. Utskottet anser att det gällande regelverket är ändamålsenligt och avstyrker därför motion A239 (S). I motion A273 (SD) förordas ett avskaffande av instegsjobben, eftersom de enligt motionärerna är ett uttryck för etnisk diskriminering mot svenska medborgare. Som framförts tidigare i betänkandet delar utskottet inte den människosyn som präglar politik. Till skillnad från motionärerna ser utskottet ett stort värde, så väl mänskligt som ekonomiskt, i att nyanlända får det svenska samhällets hjälp att komma in på arbetsmarknaden och bidra till vår gemensamma framtid. Sett ur det perspektivet är det ytterst oklart om instegsjobben på innebär någon faktisk nettoutgift alls för den svenska samhällsekonomin. Som utskottet framhållit ovan skulle det i alla fall inte vara fråga om en besparing av den storlek som hänvisas till i motionen. Utskottet vill också påpeka att det inom arbetsmarknadspolitiken finns en rad andra insatser som är riktade till speciellt utsatta grupper som av olika skäl kan ha svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Såväl ungdomssatsningen med halverad arbetsgivaravgift för dem som anställer unga som nystartsjobben för dem som varit borta från arbetsmarknaden är exempel på sådana insatser. Syftet med dessa insatser, liksom med instegsjobben, är att underlätta att få jobb för personer som står långt från arbetsmarknaden. Motion A273 (SD) avstyrks. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motioner om olika insatser för att motverka ungdomsarbetslöshet. Utskottet föreslår att motionerna avslås av . Jämför reservationerna 6 (S) och 7 (SD) samt särskilt yttrande 6 (V). Socialdemokraterna framför i motion A335 yrkande 11 att är ett av de länder i som har högst ungdomsarbetslöshet. Partiet föreslår därför att det man kallar aktivitetsförbudet på Arbetsförmedlingen tas bort och att det införs traineeplatser för unga i privat och offentlig verksamhet. Krav på att ta bort aktivitetsförbudet framförs också i motion A256 av och (S). förespråkar i motion Fi242 införandet av anställningsformen lärling och dess befrielse från arbetsgivaravgift som ett led i att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten, som är ett enormt problem för såväl samhället i stort som för alla direkt drabbade ungdomar (yrkande 9). Ett identiskt förslag återfinns också i motion A383 av och (SD). Den arbetsgivare som anställer en lärling skulle befrias från arbetsgivaravgift och anställa lärlingen till av ingångslönen. kan även provanställningstiden förlängas i stället för 6. Beräknat på en 70-procentig undanträngningseffekt skulle 50 000 lärlingsjobb kosta på budgetens inkomstsida, vilket är vad partiet avsätter för reformen . (S) vill i motion A257 se en enhetlig politik för att stärka ungdomar på arbetsmarknaden, något som inkluderar bl.a. en översyn av otrygga anställningar och utbildnings- och bostadssatsningar. Även m.fl. (S) uppmanar i motion A336 yrkande 1 till att stärka ungdomars möjligheter på arbetsmarknaden, bl.a. genom att hjälpa dem att få ett vanligt arbete med avtalsenlig lön och sjysta arbetsvillkor. (S) framhåller i motion A220 att man bör låta se över åtgärden pendlingsstöd för unga som en åtgärd för att underlätta matchningen på arbetsmarknaden. Inom ramen för ungdomsgarantin skulle, menar och (S) i motion A259, en lotsfunktion kunna skapas genom någon form av eller kontaktman, där personer i reguljärt arbete eller utbildning arbetar som lotsar för personer som är i behov av stöd. (M) föreslår i motion A279 att ett studentmedarbetarsystem av dansk modell införs i . (M) framför i motion A340 att eftersom myndiga personer får starta företag borde de också ha möjlighet till ett starta-eget-bidrag och till den rådgivning som finns för nya företagare. (M) anser att kommunernas uppföljningsansvar för unga upp till inte är tillräckligt. I motion A299 nämner hon som en eventuell möjlighet att ansvaret i stället övertas av Arbetsförmedlingen och då gäller det ungdomar upp till som varken arbetar eller studerar. Ett liknande förslag framförs av (M) i motion A339. Utskottet konstaterar att ungdomar har haft en svår situation på arbetsmarknaden, men att utvecklingen de tydligt gått i rätt riktning. Det försämrade arbetsmarknadsläget 20082009 drabbade ungdomar särskilt hårt, vilket delvis kan förklaras av att unga oftare än vuxna har en svag förankring på arbetsmarknaden med tillfälliga arbeten eller begränsad anställningstid. var fortfarande av de ungdomar i åldern som befann sig i arbetskraften arbetslösa. Utskottet noterar emellertid att det är lägre än . Trendvärdet för ungdomsarbetslösheten, dvs. en mätserie som rensats från slumpvisa och säsongsberoende variationer, har i också sjunkit kontinuerligt ända . I sammanhanget bör man också ha i åtanke att den officiella arbetslöshetsdefinitionen även inkluderar heltidsstuderande som i AKU-intervjuer säger sig söka och med relativt kort varsel kunna ta minst en timmes arbete i en viss vecka. var det så många som 54 500, dvs. av de arbetslösa i åldern , som var heltidsstuderande. Det innebär att av ungdomarna är arbetslösa och inte heltidsstuderande. När det gäller tiden i arbetslöshet är ungdomars situation bättre än äldre arbetslösas. Medelvärdet för arbetslöshetstiden för ungdomar i åldern var , att jämföra med för alla arbetslösa i åldern . Av de unga arbetslösa hade varit utan arbete eller mer, jämfört av alla arbetslösa i åldern . Med anledning av vad som framförs i bl.a. Socialdemokraternas motion om att avskaffa vad motionärerna kallar aktivitetsförbudet för unga vill utskottet inledningsvis tydligt slå fast att arbetslösa ungdomar, liksom andra arbetslösa, har rätt till ett individuellt stöd i sitt arbetssökande. Utskottet kan också konstatera att alla arbetslösa ungdomar kan ta del av en förstärkt matchningsverksamhet med personliga coacher redan från den första arbetslösa dagen, dvs. redan innan de trätt in i jobbgarantin för ungdomar. Som utskottet beskrivit ovan karakteriseras ungdomars situation på arbetsmarknaden å ena sidan av att nivån på arbetslösheten relativt sett är högre än för befolkningen i genomsnitt, å andra sidan av att tiden i arbetslöshet är kortare för ungdomar än för den arbetslöse i gemen. Därför förefaller det utskottet välbetänkt att Arbetsförmedlingen i normalfallet inledningsvis satsar på stöd till direkt jobbsökande och inte anvisar arbetslösa ungdomar i allmänhet till olika typer av insatser som har högre risk för inlåsning och är mer kostsamma. Även om de flesta ungdomars arbetslöshetsperioder alltså är korta vill utskottet i likhet med motionärerna bakom t.ex. A299 (M) och A339 (M) varna för att de negativa arbetsmarknadsrelaterade effekterna av längre arbetslöshetsperioder kan bli varaktiga för den begränsade grupp ungdomar som inte lyckas etablera sig på arbetsmarknaden. Detta gäller särskilt för unga som inte har avslutat sin gymnasieutbildning (jfr 2011:1). Utskottet kan konstatera att en stor andel av de ungdomar som befinner sig i en sådan utsatt situation har tillgång till Arbetsförmedlingens hela utbud av insatser och detta i arbetslöshet. Det gäller bl.a. ungdomar med ett funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga, nyanlända ungdomar (inom ramen för etableringsreformen) och ungdomar inom arbetslivsintroduktionen. För ungdomar som saknar fullständig gymnasieutbildning är det viktigaste att de fullgör sina studier. genomfördes en studiemotiverande satsning inom folkhögskolorna för ungdomar som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan. Folkhögskolesatsningen kommer att förlängas och är tillgänglig för målgruppen i arbetslöshet. Även satsningen på det högre studiebidraget inom studiemedlen för deltagare i jobbgarantin för ungdomar och i jobb- och utvecklingsgarantin som inte har slutfört sin gymnasieutbildning förlängs. Utskottet kan alltså konstatera att det för majoriteten av de arbetslösa ungdomarna finns individuellt anpassat stöd i arbetssökandet med tillgång till förstärkt matchning via coacher. För många i de grupper av ungdomar som har en svag ställning på arbetsmarknaden funktionsnedsatta, nyanlända m.fl. finns dessutom tillgång till en bredare palett av insatser. Den begränsade grupp ungdomar som inte hör till någon av dessa kategorier men som ändå löper en hög risk för att hamna i långtidsarbetslöshet kan emellertid enligt utskottets mening också vara i behov av särskilda insatser tidigt i arbetslöshetsperioden. Ett problem har emellertid i vissa fall varit hur dessa ungdomar med särskilt hög risk för långtidsarbetslöshet ska urskiljas ur gruppen utan särskilda behov. Utskottet välkomnar därför att Arbetsförmedlingen från inför ett förenklat profileringsverktyg som ska användas som ett hjälpmedel vid arbetsförmedlarnas bedömning av vilka arbetssökande som löper hög risk för långtidsarbetslöshet och därför bör komma i fråga för tidiga insatser. Utskottet anser att en sådan profilering bör kunna användas för att identifiera en begränsad grupp ungdomar med en sådan hög risk för långtidsarbetslöshet. Dessa ungdomar bör kunna ta del av programinsatser innan de anvisas till jobbgarantin för ungdomar. Framför allt handlar det enligt utskottets bedömning om möjlighet till praktik, där dessa ungdomar kan få en starkare anknytning till arbetsmarknaden genom referenser och arbetslivserfarenhet. Utskottet utgår från att regeringen om detta är nödvändigt ser över regelverket så att tidiga insatser kan göras för denna begränsade grupp av unga. Utskottet kan konstatera att regeringen i budgetpropositionen presenterar ett brett arbetsmarknadspaket som bl.a. innefattar en historisk satsning på Arbetsförmedlingen. Utskottet gör bedömningen att medel till tidiga insatser för ungdomar som löper en hög risk att drabbas av långvarig arbetslöshet väl kan rymmas inom ramen för paketet. Mot bakgrund av de insatser som utskottet här redovisat saknas enligt utskottets mening helt grund för att beskriva Arbetsförmedlingens stöd till unga arbetssökande som ett aktivitetsförbud. Alla ungdomar som skriver in sig vid förmedlingen får stöd av den typ av insats som är bäst anpassad för honom eller henne. Utskottet anser därmed att motion A335 yrkande 11 (S) väsentligen är tillgodosedd. Utöver vad som har anförts om en ny möjlighet att fånga upp ungdomar som riskerar att fastna i långtidsarbetslöshet vill utskottet med anledning av motionerna A299 (M), A339 (M) och A340 (M) betona det angelägna i att ungdomar slutför sin gymnasieutbildning. Att gymnasieutbildningen är ett kommunalt ansvar talar enligt utskottets bedömning emot att överföra kommunernas uppföljningsansvar för ungdomar till den statliga Arbetsförmedlingen på det sätt som föreslås i motionerna A299 (M) och A339 (M). Att arbetslösa ungdomar i den åldern i första hand bör förmås att slutföra sina gymnasiestudier talar enligt utskottets mening emot det förslag att sänka åldersgränsen för att kunna motta starta-eget-bidrag som framförs i motion A340 (M). När det gäller de sverigedemokratiska förslagen om en form av lärlingsanställning kan utskottet konstatera att regeringen vill introducera två särskilda anställningsformer för lärlingar som ska underlätta ungas inträde på arbetsmarknaden. Frågan om en ny anställningsform för den som går en gymnasial lärlingsutbildning bereds inom . Vad gäller lärlingsprovanställningar kommer regeringen att tillkalla en särskild utredare. Utskottet anser att det fortsatta beredningsarbetet bör avvaktas. Stödet till deltagarna i jobbgarantin för ungdomar är, liksom en hög aktivitetsnivå och god kvalitet i insatserna, viktiga faktorer för att underlätta att deltagarna så snabbt som möjligt ska få ett arbete eller påbörja en utbildning inom det reguljära utbildningssystemet. Trots en otillfredsställande aktivitetsnivå i jobbgarantin för ungdomar är utflödet från garantin till utbildning eller arbete, med eller utan stöd, fortfarande relativt högt. Utskottet gör därför liksom regeringen bedömningen att jobbgarantin för ungdomar ökar möjligheterna för ungdomar att övergå från arbetslöshet till arbete eller utbildning. Utgångspunkten är även i fortsättningen att deltagarna i jobbgarantin för ungdomar ska erbjudas aktiviteter efter individuella behov och att aktiviteterna ska täcka individens arbetsutbud. Utskottet noterar också att regeringen, mot bakgrund av risken för att arbetsmarknadsutvecklingen blir betydligt svagare, föreslår en satsning på fler platser inom den yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbildningen (yrkesvux) och inom . Utskottet noterar att det i motion A279 (M) som är likalydande med en motion från föregående föreslås att man ska överväga ett system med studentmedarbetare enligt dansk modell. Utskottet är självklart positivt till att studenter har extrajobb eller sommarjobb som ligger i linje med deras utbildning. Utskottet anser dock att möjligheten ryms inom den befintliga lagstiftningen. Förslaget om studentmedarbetare är t.ex. något som arbetsmarknadens parter skulle ha möjlighet att komma överens om i kollektivavtal. Det är därför i första hand dessa parter som bör diskutera och avtala om eventuella förändringar på detta område. I sammanhanget kan noteras att det finns s.k. studentmedarbetare på den svenska arbetsmarknaden. I motion A220 (S) förespråkas en sänkning av åldersgränsen för att kunna ta emot pendlingsstöd. I förordningen (1999:594) om flyttningsbidrag finns bestämmelser om stöd till flyttning som görs av arbetsmarknadspolitiska skäl (flyttningsbidrag) och om bidrag som lämnas i form av respenning och pendlingsstöd. Huvudregeln enligt 2 § är att flyttningsbidrag får lämnas till den som har fyllt och i övrigt uppfyller de krav som finns i förordningen. Undantagsvis kan viss respenning lämnas till den som har fyllt . Utskottet delar motionärens syn att ett av arbetsmarknadspolitikens viktigaste syften är att underlätta matchningen på arbetsmarknaden. Utskottet anser att en hög rörlighet är en central del av en väl fungerande arbetsmarknad. Ungdomar är emellertid den grupp som även utan subventioner har högst rörlighet på arbetsmarknaden (jämför exempelvis SOU 2003:37). Utskottet anser därför inte att det kan anses nödvändigt att göra det möjligt för ungdomar att beviljas flyttningsbidrag. Med vad som anförts ovan avstyrks motionerna Fi242 (SD) yrkande 9, A220 (S), A256 (S), A257 (S), A259 (S), A279 (M), A299 (M), A335 (S) yrkande 11, A336 (S) yrkande 1, A339 (M), A340 (M) och A383 (SD). Åtgärder för personer som står långt från arbetsmarknaden Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motioner om olika åtgärder för personer som står långt från arbetsmarknaden. Utskottet föreslår att motionerna avslås av . Jämför reservationerna 8 (S) och 9 (SD) samt särskilt yttrande 7 (V). Socialdemokraterna vill enligt motion A335 yrkande 4 skapa en kraftsamling för personer som står långt från arbetsmarknaden med möjlighet till en personlig handlingsplan med resurser för individuellt anpassade insatser efter varje enskild individs behov. Genom att slå samman delar av Arbetsförmedlingen och delar av som det tillförs nya resurser till en gemensam organisation vill partiet erbjuda människor en kraftsamling för att komma in på eller tillbaks till arbetsmarknaden. Individen ska själv ansöka om att få tillhöra Kraftsam, och bara de som har stora eller komplexa behov som inte kan tillgodoses inom den reguljära arbetsmarknadspolitiken kan beviljas detta stöd. (S) anser i motion A255 att regeringen bör säkerställa att verksamheten i fas 3 i jobb- och utvecklingsgarantin är av en sådan karaktär att deltagare inte utnyttjas som reguljär arbetskraft och att uppgifterna är meningsfulla. Även och (S) tar i motion A260 upp jobb- och utvecklingsgarantin, då motionärerna ser ett behov av att garantin belyses och utvärderas. De anser det orimligt att Arbetsförmedlingens största program inte är föremål för utvärdering. och (SD) menar enligt motion A277 att regeringen bör utreda möjligheterna att ersätta jobb- och utvecklingsgarantins fas 3 med ett helt nytt statligt system där deltagarna hänvisas till samhällsnyttig verksamhet under det allmännas försorg. Att styra programmet så att programdeltagarna arbetar inom samhällsnyttig verksamhet som vård, skola, försvar, omsorg och infrastruktur är eftersträvansvärt. Även i (KD) motion A262 diskuteras jobb- och utvecklingsgarantin. Motionären anser att regeringen bör förlänga möjligheten till återinträde i jobb- och utvecklingsgarantin efter studier respektive föräldraledighet. Utskottet anser, liksom Socialdemokraterna i motion A335, att en del av en fungerande arbetslinje måste innefatta att de som står längst från arbetsmarknaden ska ges möjligheter att leva på eget arbete utifrån de egna förutsättningarna.