bet · GZ01CU1 · 2011-12-05 00:00:00 — Man kan utan att överdriva hävda att regeringen har avskaffat bostadspolitiken. Bostaden har kommit att betraktas som en vara bland andra på en marknad där allt kan köpas och säljas. Det innebär en klar förskjutning från den tidigare bostadspolitiska ambitionen att motverka boendesegregering i riktning mot det som brukar benämnas social housing. Förskjutningen gäller också inställningen till bostadsmarknadens olika upplåtelseformer. Fokus har flyttats från hyresrätten till den del av bostadsbeståndet som kan generera större vinster. I stället för att ta itu med de problem som finns på hyresbostadsmarknaden har regeringen satsat på den nya upplåtelseformen ägarlägenheter. Länge hävdade regeringen också att ägarlägenheterna skulle få fart på bostadsbyggandet och bidra till att lösa problemen på bostadsmarknaden. När vi nu har sett utfallet kan det konstateras att upplåtelseformen rönt ett mycket begränsat intresse. har bristen på lägenheter med hyresrätt tilltagit både genom ombildning till bostadsrätter och genom att även nybyggandet inriktas på bostadsrätter. Även inom hyresbostadsmarknaden har det skett förskjutningar. Det växande trycket på ett minskande bestånd gör att det sker en utslagning av dem som har sämst möjlighet att leva upp till hyresvärdarnas krav. Andrahandsboende blir allt vanligare, liksom boende hos vänner och släktingar, vilket ger en tilltagande trångboddhet. Trångboddhet sliter hårt på husen och ventilationen klarar inte av att hålla fukthalterna på rimlig nivå, vilket i sin tur ofta ger fuktskador och även mögelskador. Det är viktigt att se förskjutningarna på dagens bostadsmarknad i ett historiskt perspektiv. Boendestandarden förändrades radikalt under den andra halvan av på grund av de politiska initiativ som då togs. Att helt släppa det politiska ansvaret för byggandet av bostäder till en nyckfull marknad är förenat med stora risker. Bostadspolitiken måste därför ges en renässans. Inledningsvis finns det anledning att sätta hyresrätten i fokus för bostadspolitiken eftersom denna upplåtelseform är belastad med de största problemen, men har de bästa förutsättningarna att bidra till en bättre fungerande bostadsmarknad. Ett tillskott av nya hyreslägenheter kan bidra till att skapa flyttkedjor som resulterar i att bostäder blir lediga. För ungdomar och studenter utgör hyresrätten ofta det enda alternativet. Även för den allt större andelen äldre i befolkningen är hyreslägenheter med god tillgänglighet och boendeservice ofta det bästa alternativet. Satsningen på hyreslägenheter får emellertid inte leda till att nya ensidiga bostadsområden skapas. Både i nyexploaterade områden och vid kompletteringsbebyggelse är det viktigt att tillgodose behovet av blandade boende- och upplåtelseformer. Detta är dock främst en fråga för den kommunala planeringen att beakta. Vad jag ovan anfört om bostadspolitikens inriktning bör tillkännage för regeringen som sin mening. Det innebär i första hand ett bifall till motion 2011/12:C229 (MP) yrkande 1, men även till motionerna 2011/12:C232 (S), 2011/12:C314 (S), 2011/12:C399 (S) och 2011/12:C403 (V) yrkande 1. Övriga motioner avstyrks. Bostadspolitikens inriktning, punkt 5 (V) av Amineh Kakabaveh (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:C403 yrkande 1 och avslår motionerna 2011/12:C229 yrkande 1, 2011/12:C232, 2011/12:C266, 2011/12:C269, 2011/12:C314, 2011/12:C342, 2011/12:C365, 2011/12:C371 och 2011/12:C399. Det behövs en ny bostadspolitik med sociala mål som utgår från människors behov och inte bara accepterar marknadskrafternas styrning. I motion 2011/12:C403 (V) ställs det upp ett antal utgångspunkter för en sådan ny bostadspolitisk inriktning: Efterfrågan på olika boendeformer ska tillgodoses med hjälp av politiska styrmedel. Samhället har ett särskilt ansvar för att tillgodose efterfrågan på boende som inte kräver höga kapitalinsatser, dvs. Se även motion om byggande av hyresrätter. Samhället ska ge möjlighet för människor att välja olika alternativ efter t.ex. ålder, familjeförhållanden, studietid m.m. Samhället ska ha styrmedel så att efterfrågan på boende till rimliga kostnader tillgodoses i landets alla kommuner. Boende ska kunna ha inflytande över sitt boende och boendemiljöer utan finansiella insatser. Bostadspolitiken ska bidra till en dynamisk arbetsmarknad och goda studiemöjligheter. En progressiv miljö- och energipolitik ska genomsyra bostadspolitikens utformning. Boendemiljöer ska bidra till såväl kvinnors som mäns frihet att välja vad man gör och var man tillbringar sin tid. Kvinnor ska kunna ta en kvällspromenad utan att känna rädsla. Boende och samhällsmiljöer ska bidra till en frihet för alla att välja var man kan tillbringa sin tid och vara verksam. Inte minst i större orter ska öppen stad vara i fokus för t.ex. låginkomsttagare och småföretagare. Höga trösklar via avgifter och höga hyror ska motverkas. Boendeplanering ska ske så att bostadsområden och enskilda hus är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning, unga som äldre. Boendeplaneringen ska motverka klassklyftor och segregation. Bostadsområden ska planeras utifrån ett barnperspektiv. En central del i bostadspolitiken är således att stärka människors möjlighet att välja hur och var de vill bo. Bostadspolitiken är därför en viktig del i arbetet med att bekämpa segregationen. behöver fler bostadsområden med blandade boende- och upplåtelseformer. Det kan uppnås genom kompletteringsbebyggelse av hyresrätter i utpräglade villaområden och områden där bostadsrätter dominerar. På motsvarande sätt bör kompletteringsbebyggelsen inriktas på villor, radhus och bostadsrätter i områden som domineras av hyresrätter. Vad jag ovan anfört om bostadspolitikens inriktning och behovet av blandade boende- och upplåtelseformer bör tillkännage för regeringen som sin mening. Det innebär ett bifall till motion 2011/12:C403 (V) yrkande 1. Även övriga motioner som behandlas i detta avsnitt kan därigenom till stor del anses bli tillgodosedda. Bostadspolitikens inriktning, punkt 5 motiveringen (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Under denna rubrik i betänkandet behandlas ett antal motioner som tar upp bristerna i dagens bostadspolitik sett ur olika perspektiv och där olika frågor särskilt framhålls. Det handlar om bl.a. bristen på hyresbostäder, ungdomars och studenters bostadssituation, boendesegregationen, upprustningsbehovet i delar av bostadsbeståndet och de särskilda bostadsförsörjningsproblem som kan finnas på olika orter. Gemensamt för motionerna är att de utmynnar i slutsatsen att det behövs en omläggning av bostadspolitikens inriktning om problemen ska kunna få sin lösning. I flera av motionerna uttrycks detta som att det behövs en mer socialt inritad bostadspolitik. Vi delar denna uppfattning som också är en av utgångspunkterna för de bostadspolitiskt inriktade förslag som lagts fram under årets allmänna motionstid i parti- och kommittémotioner från Socialdemokraterna. Det behövs en omläggning av politiken som innebär ett ökat politiskt ansvarstagande på både statlig och nivå. Ett sådant ansvarstagande innebär att man vidtar åtgärder för att försöka komma till rätta med problemen i stället för att helt överlåta utvecklingen till marknaden. Vår syn på bostadspolitikens inriktning framgår av förslagen i motionerna 2011/12:C348, 2011/12:C349 och 2011/12:C352 av m.fl. (S) som behandlas under andra rubriker i detta betänkande. Mot denna bakgrund behöver inte de nu aktuella motionerna föranleda något tillkännagivande till regeringen. Nivån på bostadsbyggandet, punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2011/12:C349 yrkande 3 och 2011/12:C352 yrkande 4 och avslår motionerna 2011/12:C293 och 2011/12:C388 yrkande 1. Enligt senaste bostadsmarknadsundersökning (Bostadsmarknaden 20112012) ökar antalet kommuner som redovisar brist på bostäder. Det gäller särskilt för hyresbostäder. I hälften av kommuner råder brist på bostäder för ungdomar. Allra störst är bristen i , där av kommunerna har brist på ungdomsbostäder. Nästan lika illa är det i och där respektive av kommunerna lider brist på bostäder för unga. Bostadsbyggandet låg 2006 på över 40 000 bostäder. Efter att den borgerliga regeringen tillträtt och genomfört sin omläggning av bostadspolitiken föll bostadsbyggandet kraftigt. låg nyproduktionen på den lägsta nivån . Efter en svag uppgång och inledningen av 2011 kommer rapporter om att bostadsbyggandet åter går ned. räknar med att det endast påbörjas 24 500 bostäder . råder det relativt stor enighet om att ett bostadsbyggande på omkring 40 000 lägenheter krävs för att minska bostadsbristen och få en fungerande bostadsmarknad. Det är emellertid inte bara den totala nivån på bostadsbyggandet som behöver förändras. Det är också viktigt att produktionen kan inriktas på den typ av bostäder där bristen är som störst. Det gäller i första hand hyresrätter, mindre bostäder och studentbostäder. färdigställdes endast 125 studentbostäder. Det betyder en ny lägenhet på fler än 500 nya studenter. färdigställdes endast 2 045 lägenheter med ett rum och kök eller kokvrå. Det är den lägsta nivån , trots rekordstora ungdomskullar. Det borde således vara uppenbart att den nuvarande nivån på bostadsbyggandet inte räcker till för att täcka de behov som finns och att bristen på vissa typer av bostäder är särskilt akut. Vi anser att i ett tillkännagivande till regeringen bör understryka att åtgärder nu måste vidtas för att stimulera ett ökat bostadsbyggande. Socialdemokraterna har under årets allmänna motionstid lagt fram förslag om en investeringsstimulans med detta syfte. Detta förslag behandlas emellertid av finansutskottet. Vad vi ovan anfört innebär ett bifall till motionerna 2011/12:C349 (S) yrkande 3 och 2011/12:C352 (S) yrkande 4. Övriga motioner som behandlas i detta avsnitt kan anses vara delvis tillgodosedda men bör inte ligga till grund för tillkännagivandet. Nivån på bostadsbyggandet, punkt 6 (V) av Amineh Kakabaveh (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:C388 yrkande 1 och avslår motionerna 2011/12:C293, 2011/12:C349 yrkande 3 och 2011/12:C352 yrkande 4. Det råder en akut bostadsbrist i stora delar av landet. Denna bostadsbrist drabbar dem som ännu inte hunnit etablera sig bostadsmarknaden, dvs. unga, studenter och nyanlända till . Den drabbar också dem som behöver flytta, men inte har råd att betala för dyra bostadsrätter och villor. Bostadsbristen drabbar således framför allt den del av befolkningen som efterfrågar hyresrättsbostäder. Bostadsbristen måste byggas bort. Det behövs ett kraftigt ökat bostadsbyggande jämfört med dagens nivåer för att möta behoven. Enligt prognos kommer det endast att byggas omkring 9 000 hyresrätter . Det är en helt otillräcklig nivå som beror på att de tidigare bostadsbyggnadsstöden har avvecklats och att regeringen inte vidtar några åtgärder som kan stärka hyresrättens ställning. Hyresmarknadens parter har gemensamt föreslagit flera åtgärder som kan bidra till en bättre skattemässig neutralitet mellan upplåtelseformerna och därigenom även till ett ökat byggande av hyresrättslägenheter. har också föreslagit att det ska införas investeringsstöd för nyproduktion av hyresrätter, inklusive hyresrätter för studentboende. För att klargöra den politiska ambitionen att få till stånd en kraftigt ökad nyproduktion av bostäder bör det sättas upp ett mål för bostadsbyggandet. föreslår ett mål som innebär att bostadsbyggandet ska ha kommit upp till 40 000 bostäder , varav en majoritet bör vara hyresrätter. För att detta mål ska kunna uppnås krävs aktiva insatser från såväl statens som kommunernas sida. Vad jag nu anfört bör med bifall till motion 2011/12:C388 (V) yrkande 1, tillkännage för regeringen som sin mening. Övriga motioner avstyrks. Stöd till bostadsbyggandet, punkt 7 motiveringen (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Under denna rubrik i betänkandet behandlas ett antal motioner där behovet av ett statligt stöd till bostadsbyggandet framhålls. Vi delar visserligen motionärernas syn i denna fråga men hänvisar till det konkreta förslag om stöd som lagts fram i Socialdemokraternas budgetmotion samt i motion 2011/12:C349 av m.fl. (S). Detta förslag innebär att en statlig investeringsstimulans för byggande av studentbostäder och hyreslägenheter kan införas och således snabbt bidra till ett ökat bostadsbyggande. Förslaget har hänvisats till finansutskottet för beredning. Mot denna bakgrund ser vi inte tillräckliga skäl att tillstyrka de nu aktuella förslagen om ett tillkännagivande till regeringen. Stöd till bostadsbyggandet, punkt 7 motiveringen (MP) av (MP). Avsaknaden av en statlig bostadspolitik har bidragit till en bostadsproduktion som både är otillräcklig och har en felaktig inriktning. Det byggs för få bostäder som tar till vara de senaste årens teknikutveckling när det gäller energisnålt byggande och miljövänlig produktion. Jag anser emellertid att det inte ska behövas statliga bidrag för det vanliga bostadsbyggandet. Det statliga stödet till bostadssektorn bör i stället inriktas på åtgärder som mer direkt tar sikte på ett hållbart samhällsbyggande. Den fysiska planeringen måste ge de grundläggande förutsättningarna för en omställning av produktionen i en hållbar riktning. har bl.a. lagt fram ett förslag om ett miljömålsanknutet kunskapsutvecklingsprogram som kommer hela bostadssektorn till del. Vidare har lagt fram förslag om olika stöd som syftar till att ställa om samhället, inklusive bostadssektorn, till en uthållig energianvändning. Dessa förslag behandlas emellertid inom av andra utskott än civilutskottet. Jag anser således att det finns ett påtagligt behov av ett större statligt ansvarstagande för bostadsproduktionens omfattning och inriktning men är inte beredd att ställa mig bakom de nu aktuella motionsförslagen. Stöd till bostadsbyggandet, punkt 7 motiveringen (V) av Amineh Kakabaveh (V). har i sin partimotion 2011/12:C386 föreslagit att det införs ett investeringsstöd som kan leda till ett ökat bostadsbyggande. Investeringsstödet ska kunna utgå för nyproduktion av hyresrätter, inklusive hyresrätter för studentboende. Stödet ska uppgå till högst av produktionskostnaden eller maximalt per lägenhet. Detta förslag behandlas emellertid i första delen av betänkandet, som avser anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 för . Med hänvisning till att det redan finns ett konkret förslag från om investeringsstöd anser jag att de nu aktuella motionerna, som i mer allmänna ordalag förespråkar någon form statligt produktionsstöd, inte behöver ligga till grund för ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Stöd till klimatanpassning av miljonprogrammets bostäder, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:C207. I motion 2011/12:C207 (S) föreslås att i ett tillkännagivande till regeringen ska understryka behovet av en snabb klimatanpassning av miljonprogrammets lägenhetsbestånd. Jag anser att bör ställa sig bakom detta förslag. Motionärerna framhåller vidare den orättvisa som består i att villaägarna kan vidta olika energibesparingsåtgärder med stöd av ROT-avdraget, medan ägare till hyreshus och bostadsrättsföreningar saknar motsvarande möjlighet. I denna fråga vill jag hänvisa till det förslag som lagt fram under höstens allmänna motionstid och som innebär ett utvidgat och energismart ROT-avdrag. Vårt förslag innebär att ROT-avdraget ska omfatta ägare av såväl flerbostadshus som egnahem och inriktas på energieffektiviseringsåtgärder. Detta förslag är emellertid hänvisat till finansutskottet för beredning. Stöd till klimatanpassning av miljonprogrammets bostäder, punkt 8 motiveringen (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Under denna rubrik i betänkandet behandlas en motion där behovet av en snabb klimatanpassning av miljonprogrammets lägenhetsbestånd framhålls. Vi delar motionärernas syn på detta behov. Det är nödvändigt att ta vara på den stora energibesparingspotential som finns i detta bostadsbestånd i samband med de upprustningar och ombyggnader som måste komma till stånd . I motionerna 2011/12:C349 och 2011/12:C352 av m.fl. (S) har förslag lagts fram om ett garantisystem för upprustning av lägenheter i flerbostadshus. Förslaget innebär att ett nytt anslag inrättas och att satsas på att underlätta en grön upprustning av miljonprogrammets bostäder. Detta förslag behandlas i den första delen av detta betänkande, som avser anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 . Mot denna bakgrund ser vi inte tillräckliga skäl att tillstyrka det nu aktuella förslaget om ett tillkännagivande till regeringen. Stöd till klimatanpassning av miljonprogrammets bostäder, punkt 8 motiveringen (V) av Amineh Kakabaveh (V). I den motion 2011/12:C207 (S) som behandlas i rubricerat avsnitt i betänkandet efterlyser motionärerna en möjlighet för ägare till flerbostadshus i miljonprogrammets bostadsområden att få stöd för upprustningsåtgärder. Jag vill framhålla att i sin budgetmotion har föreslagit att dagens ROT-avdrag, som enbart riktar sig till villaägare och bostadsrättsinnehavare, slopas och ersätts med ett upprustningsstöd för flerfamiljshus. Förslaget innebär emellertid att villaägare som genomför energieffektiviseringsåtgärder även fortsättningsvis ska kunna få avdrag för dessa åtgärder. Med hänvisning till att det redan finns ett konkret förslag från om ett upprustningsstöd för flerfamiljshus anser jag att den nu aktuella S-motionen inte behöver ligga till grund för ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Bostäder på landsbygden, punkt 9 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:C349 yrkande 15 och avslår motionerna 2011/12:C231, 2011/12:C403 yrkande 12 och 2011/12:N303 yrkande 9. Det finns behov av att bygga nya bostäder även i glesbygdsområden till följd av bl.a. nya möjligheter på arbetsmarknaden, förbättrade kommunikationer och ett ökat intresse för de kvaliteter som ett boende utanför tätorterna kan föra med sig. Kostnaden för att bygga ett eget hem på landsbygden ligger vanligen avsevärt under kostnaden för en motsvarande bostad på en expansiv ort. Det gör att även hushåll med normala inkomster borde ha möjlighet att klara de utgifter som följer av att lånefinansiera byggandet av ett egnahem. Problemet är att kreditinstituten ofta inte beviljar lån eller att de ställer lånevillkor som det enskilda hushållet inte kan uppfylla. Kreditinstitutens ovilja att medge lån för byggande även till hushåll med en ordnad ekonomi är en följd av de ofta mycket låga marknadsvärdena för bostäder i glesbygdsområden. Även i samband med köp av äldre hus kan det uppstå motsvarande finansieringsproblem, särskilt om det krävs stora investeringar i upprustning. Frågan om hur finansieringen av byggande i glesbygd ska kunna lösas har diskuterats under en följd av år, utan att det har lett fram till några konkreta åtgärder. I årets budgetproposition utlovar regeringen visserligen att genomföra två förslag från om finansiell rådgivning och utvidgade möjligheter att ställa ut kreditgarantier, men vi ifrågasätter att dessa åtgärder är tillräckliga för att komma till rätta med de aktuella problemen. Det behövs en mer genomtänkt politik för hur hela landet ska kunna leva, där även sambandet mellan bostads- och arbetsmarknaden samt olika infrastruktursatsningar uppmärksammas. Det måste gå att bo och arbeta också utanför våra storstäder och tillväxtregioner. Vad vi ovan anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Det innebär ett bifall till motion 2011/12:C349 (S) yrkande 15. Övriga motionsförslag avstyrks. Bostäder på landsbygden, punkt 9 (V) av Amineh Kakabaveh (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2011/12:C403 yrkande 12 och 2011/12:N303 yrkande 9 och avslår motionerna 2011/12:C231 och 2011/12:C349 yrkande 15. I partimotion 2011/12:N303 och i motion 2011/12:C403 (V) läggs det fram förslag om att ska begära att regeringen utarbetar en samordnad bostadspolitisk strategi för landsbygd och mindre orter. Programmet ska vara inriktat både på att få i gång en långsiktig hållbar bostadsproduktion och på ett bättre utnyttjande av bostadsbeståndet. Det räcker inte med enstaka insatser utan det behövs en helhetsinriktad politik som säkerställer ett efterfrågestyrt byggande, en jämn och kostnadskontrollerad produktion med bra kvalitet och en strategi som ger lokala byggföretag möjlighet att konkurrera med de stora regionala och nationella byggbolagen. Det finns flera problem på orter med en svag bostadsmarknad som kräver ett ökat statligt engagemang. Ett problem gäller svårigheten för hushåll att få lån när man vill bygga ett småhus. Kreditinstituten kan vägra att ge lån med hänvisning till att produktionskostnaden överstiger det färdiga husets marknadsvärde. Denna situation kan medföra stora problem både för det enskilda hushållet och för det lokala näringslivet när man är i behov av att rekrytera personal. Ett annat vanligt problem är att de som på ålderns höst önskar flytta från ett egnahem till en hyreslägenhet saknar möjlighet till detta eftersom det på många mindre orter nästan inte byggs några hyresrätter alls. På så sätt hindras rörligheten på den lokala bostadsmarknaden och bostadsbeståndet utnyttjas dåligt. Det har från olika håll lagts fram förslag om åtgärder som kan bidra till en bättre fungerande bostadsmarknad i glesbygden. BKN har lämnat förslag om att utnyttja systemet med kreditgarantier i detta syfte. De små kommunernas samverkansgrupp SmåKom har bl.a. pekat på möjligheten att stimulera den verksamhet som bedrivs av lokala kreditgarantiföreningar. SmåKom har även understrukit behovet av samordnade åtgärder från statens sida för att komma till rätta med dagens problem på bostadsmarknaden. Jag anser att bör ställa sig bakom det förslag om en samordnad bostadspolitisk strategi för landsbygd och mindre orter som lagts fram i de två motionerna från . Det innebär att även övriga motioner som behandlas i detta avsnitt i betänkandet få anses bli väl tillgodosedda. Kommunernas bostadsförsörjningsansvar, punkt 10 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2011/12:C348 yrkande 4 och 2011/12:C349 yrkande 10 och avslår motionerna 2011/12:C230, 2011/12:C387 yrkande 1 och 2011/12:C403 yrkande 8. Enligt senaste bostadsmarknadsrapport uppger av landets kommuner att den lokala bostadsmarknaden präglas av brist på bostäder. kan det konstateras att bostadsbyggandet i flertalet av dessa kommuner sannolikt inte alls når upp till en nivå som kan leda till en bostadsmarknad i balans inom rimlig tid. Som vi tidigare framhållit beror de senaste årens utveckling på bostadsmarknaden till stor del på ett statligt tillkortakommande när det gäller det bostadspolitiska ansvaret. Även många kommuner har emellertid brustit påtagligt när det gäller att ta ansvar för den lokala bostadsförsörjningen.