bet · GZ01MJU2 · 2011-12-06 00:00:00 — Det är viktigt att till redovisa sådan information att utskottet kan följa den långsiktiga utvecklingen av resultatindikatorerna samt att indikatorer som speglar den småskaliga livsmedelsproduktionen tas fram och redovisas till . Där så är möjligt bör redovisningen av resultat knytas till de olika anslagen inom utgiftsområde 23. Det är viktigt att skilja på redovisningen av resultat av genomförda statliga åtgärder och mer allmänna beskrivningar av tillståndet och utvecklingen inom ett område. Mål för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag att komplettera de nuvarande målen för utgiftsområdet med ett mål för det internationella arbete som bedrivs inom utgiftsområdet. Regeringen föreslår att de nuvarande målen för utgiftsområdet kompletteras med ett mål för det internationella arbete som bedrivs inom utgiftsområdet med följande lydelse: De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling. har godkänt följande mål för utgiftsområdet (bet. 2010/11:MJU2, rskr. 2010/11:120): Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. Vidare finns för skogspolitiken två jämställda mål som beslutats av (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252 och prop. 2007/08:108, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244). Som redovisas i propositionen bedriver regeringen inom utgiftsområdet, i tillägg till det omfattande EU-relaterade arbetet, även omfattande verksamhet på den internationella/multilaterala arenan. Det handlar framför allt om arbete inom FN:s, och ramar som går att härleda till skog, fiske och jordbruk. För att tydligare kunna följa resultatet av verksamheten bör ett nytt mål med internationell inriktning införas. De nuvarande målen bör kompletteras med ett mål av följande lydelse: De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling. Utskottet föreslår att godkänner det mål som regeringen har föreslagit. Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel i enlighet med vad utskottet föreslår och vad som framgår av bilaga 2. Därmed bifaller regeringens förslag om medelstilldelning på anslagen. bifaller även regeringens förslag till bemyndiganden under detta utgiftsområde. avslår samtliga motionsyrkanden med förslag om annan fördelning på anslag och om nya anslag under utgiftsområdet m.m. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Enligt 5 kap. 12 § riksdagsordningen ska i ett och samma beslut fastställa ramarna för de olika utgiftsområdena och godkänna en beräkning av statsbudgetens inkomster. Beslutsordningen innebär att tar ställning till dessa poster genom ett beslut. Alla förslag som avser utgiftsramar m.m. och beräkningen av statsbudgetens inkomster är sammanförda i en enda beslutspunkt, det s.k. rambeslutet. har i årets s.k. rambetänkande (bet. 2011/12:FiU1) behandlat regeringens och partiernas förslag till fördelning av statsutgifterna på utgiftsområden. Detta betänkande ligger till grund för rambeslut som fattades om statsbudgeten och utgiftsramarna för de olika utgiftsområdena . har därmed ställt sig bakom den ram för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel som angivits i budgetpropositionen. Ramen för utgiftsområde 23 är 17 . När fattat beslut om fördelningen av utgifterna i statsbudgeten på utgiftsområden tar utskotten och därefter ställning till anslagsfördelningen inom respektive utgiftsområde. Även beslut om samtliga anslag inom ett utgiftsområde ska enligt budgetprocessens regler fattas genom ett och samma beslut. I det följande redovisas regeringens förslag för de olika verksamheter som ingår i utgiftsområde 23 och förslag i de aktuella motionerna. Anslaget används för förvaltningskostnader. Anslaget får användas för att medfinansiera insatser enligt rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu). offentligrättsliga verksamhet utgörs av avgifter som tas emot för handel med skogsodlingsmaterial (kontroll av frö- och planthandel) från statliga myndigheter och affärsverk. bedriver uppdragsverksamhet som i huvudsak finansieras genom avgifter. Undantag är vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Avgiftsintäkterna får disponeras av . Som en del av satsningen Skogsriket förstärks den statliga rådgivningen i skogsbruket med syfte att skapa effektiv och funktionell miljöhänsyn samt förbättrad skogsskötsel. Åtgärden förväntas skapa ökad sysselsättning på landsbygden. För att genomföra satsningen ökas anslaget med 20122015. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Enligt kommittémotion MJ467 (MP) yrkande 2 delvis bör anslaget förstärkas med för att hejda förlusten av biologisk mångfald. Det är särskilt angeläget att förhindra att de allra viktigaste biotoperna avverkas. bör enligt kommittémotion MJ376 (S) yrkande 32 fortsätta sitt arbete som expertmyndighet åt regeringen, som rådgivare åt skogsnäringen och som främjare av skogsvårdslagen. Regeringens avveckling av uppdragsverksamhet är ideologisk, och syftar till att ge uppdrag åt nya privata aktörer. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Av förordningen (2009:1393) med instruktion för framgår att är förvaltningsmyndighet för frågor om skogsbruket och har till uppgift att verka för att landets skogar sköts på ett sådant sätt att de skogspolitiska mål som har beslutats av kan uppnås. Myndigheten ska bl.a. utöva tillsyn över att sådan lagstiftning som är tillsynsmyndighet över följs, bedriva rådgivning och information om hur landets skogar bör skötas och medverka i frågor om samhällsplanering för en hållbar utveckling och hushållning med naturresurser. Myndigheten får, med vissa begränsningar, inom sitt verksamhets- och kompetensområde bedriva uppdragsverksamhet, om det bidrar till att uppnå de beslutade målen för skogspolitiken eller mål inom andra politikområden. I proposition 2007/08:108 En skogspolitik i takt med tiden anförde regeringen att som huvudregel skulle upphöra med ett antal typer av uppdrag efter . Detta gällde bl.a. rotpoststämpling, skogsbruksåtgärder, avverkning, att för annan part sköta förhandlingar med markägare vid marklösen eller avtal om ersättning, att upphandla entreprenörer, att sköta ekonomiadministration samt att förmedla och sälja virke. Regeringen anförde även att rotpoststämpling är en av de uppdragstyper som mött skarpast kritik, till följd av att den utförs i konkurrens med andra aktörer och på ett sätt som bidrar till att myndighetens olika roller blir otydliga. Regeringen bedömde att en avveckling av verksamhet kommer leda till att privata aktörer ökar sin rotpoststämpling. När utskottet behandlade den skogspolitiska propositionen anförde utskottet att den grundläggande principen bör vara att myndigheter inte ska agera på en konkurrensutsatt marknad. Utskottet ställde sig bakom en avveckling av de uppdragstyper som regeringen listade i propositionen. När det gäller konsekvenserna av att uppdragsverksamhet begränsas bedömde utskottet att effekterna sannolikt blir störst i områden där den avgiftsfinansierade uppdragsverksamheten har utgjort en alltför stor del av myndighetens totala verksamhet (bet. 2007/08:MJU18). Utskottet vidhöll sitt ställningstagande beträffande uppdragsverksamhet i betänkande 2009/10:MJU17. 1:2 Insatser för skogsbruket Anslaget används för att täcka kostnader för statsbidrag enligt förordningen (1993:555) om statligt stöd till skogsbruket och finansierar bidrag till sådant ädellövskogsbruk som regleras särskilt i skogsvårdslagen (1979:429) och vissa natur- och kulturmiljövårdsåtgärder. Anslaget används också för att täcka kostnader för biotopskydd och naturvårdsavtal. Anslaget används vidare för att täcka kostnader för statsbidrag enligt förordningen (2006:171) om bidrag till anläggning av skog på områden med stormfälld skog samt statliga insatser för att övervaka och bekämpa skadeinsektspopulationen i de stormdrabbade områdena i . Anslaget används även till att upprätta renbruksplaner och till att medfinansiera skogsträdsförädling. Vidare får anslaget användas för vissa administrationskostnader hos . I hanteringen av vissa bidrag och ersättningar till skogsägare och för att skapa goda förutsättningar för fleråriga naturvårdsprojekt behöver ekonomiska förpliktelser kunna ingås som medför utgifter . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget ingå ekonomiska förpliktelser som, inklusive tidigare ingångna förpliktelser, medför behov av framtida anslag på högst 2013 och högst 20142016. Skogsriket är en ny satsning med huvudsyfte att skapa förutsättningar för nya arbetstillfällen med anknytning till skog. Små och medelstora företag inom skogssektorn bereds möjlighet att söka finansiering till projekt med inriktning på kompetensutveckling, stimulans för kreativt företagande och entreprenörskap samt innovation och förädling. Stödet ska även underlätta nyetablering av verksamheter med denna inriktning. För att genomföra satsningen ökas anslaget med 20122015. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Enligt kommittémotion MJ467 (MP) yrkande 2 delvis bör anslaget förstärkas med för att hejda förlusten av biologisk mångfald. Det är särskilt angeläget att förhindra att de allra viktigaste biotoperna avverkas. föreslår en höjning av anslaget med till biotopskydd och naturvårdsavtal (partimotion MJ410 delvis). Ambitionerna behöver höjas inom skogsbruket för att stärka ekosystemen och den biologiska mångfalden. Anslaget används bl.a. för det alleuropeiska skogssamarbetet, närområdessamarbete i skogsfrågor inom samt nordiskt samarbete. FN:s skogssamarbete i form av främst FN:s skogsforum, skogens roll i klimatkonventionen och FAO (FN:s jordbruks- och livsmedelsorganisation) belastar också anslaget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Anslaget används för Statens veterinärmedicinska anstalts (SVA) förvaltningskostnader. SVA är veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan åt myndigheter och enskilda och utreder bl.a. uppkomst, orsak och spridningssätt av sjukdomar hos djur. Avgiftsintäkterna får disponeras av . Anslaget föreslås minska med 20122015 för att tillföras anslag 1:9 . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:5 Bidrag till veterinär fältverksamhet Anslaget används för statens bidrag till veterinär fältverksamhet och för att minska avlägset boende djurägares veterinärkostnader för livsmedelsproducerande djur. är chefsmyndighet för distriktsveterinärerna. Större delen av verksamheten är avgiftsfinansierad. får disponera avgiftsintäkterna. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:6 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Anslaget används för djurhälsovård i form av förebyggande hälsokontroll och djursjukdatasystem. Insatser ska begränsa skadeverkningarna av djursjukdomar och förebygga spridning av smittsamma djursjukdomar som kan överföras till både djur och människor. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:7 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Anslaget används för bekämpande av och beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar varvid ersättning lämnas enligt epizootilagen (1999:657), zoonoslagen (1999:658) eller med stöd av i lagarna meddelade föreskrifter. Vidare används anslaget för bidrag till obduktionsverksamhet, för utveckling och genomförande av sjukdomskontroller och för genomförande av EU-lagstiftningen om djurskydd, djurhälsa, foder och livsmedel. Anslaget används för nationell medfinansiering av kontroller för (BSE och scrapie) som enligt EU:s krav är skyldig att göra. I och med att dvärgbandmask hos räv har påträffats i finns ett utökat behov av information om och övervakning av denna förekomst. För detta ändamål föreslås anslaget tillföras . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I motionerna efterfrågas en handlingsplan för att förhindra spridning av bakterien EHEC. Enligt kommittémotion MJ376 (S) yrkande 1 delvis bör anslaget förstärkas med . Medlen ska användas till att genomföra den handlingsplan mot EHEC som lades fram av ett antal myndigheter 2008 och till att stärka smittskyddet generellt. I kommittémotion MJ467 (MP) yrkande 2 delvis anförs att anslaget bör höjas med för att genomföra förslag mot spridning av EHEC-bakterien. I yrkande 17 i kommittémotion MJ376 (S) begärs att en handlingsplan mot EHEC tas fram i form av ett kontrollprogram. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Som svar på skriftlig fråga anförde landsbygdsminister följande om EHEC-smittan och livsmedelskontrollen (2010/11:567). Livsmedelslagstiftningen är till största delen harmoniserad inom EU och de flesta livsmedelsregler finns i EU-förordningar. Lagstiftningen fastställer bl.a. gemensamma EU-normer för livsmedelshygien. Dessutom finns gemensamma EU-regler för märkning av livsmedel vilka bl.a. innehåller krav på ursprungsmärkning av frukt och grönsaker. kan således inte på egen hand anta bestämmelser på livsmedelsområdet, utan gör det i samarbete med de andra medlemsstaterna. På livsmedelområdet finns bl.a. följande EU-regler och nationella regler för att förhindra och begränsa fall av EHEC-smitta. Kraven i direktiv /99/EG om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen innebär att en fullständig epidemiologisk undersökning av livsmedelsburna utbrott ska utföras för att identifiera källor och spridning. Alla livsmedelsföretagare måste uppfylla krav på god hygienpraxis i enlighet med förordning (EG) nr 852/2004, för att förhindra förorening av livsmedel av animaliskt och vegetabiliskt ursprung. De flesta livsmedelsanläggningar måste genomföra förfaranden baserade på principerna för HACCP (faroanalys för kritiska kontrollpunkter) för att effektivt övervaka riskerna. Standarder för förekomst av Escherichia coli (E. coli) på t.ex. grönsaker finns i förordning (EG) nr 2073/2005. Livsmedel som innehåller verotoxinproducerande E. coli (VTEC/EHEC) anses hälsovådligt och måste återkallas från marknaden i enlighet med förordning (EG) nr 178/2002. EU har dessutom ett system för varning om hälsovådliga livsmedel for Food and Feed (RASFF). Det är ett förfarande för medlemsstaternas kontrollmyndigheter att informera varandra om livsmedel på marknaden vari hälsofaror påträffats. Enligt besked från utarbetade (), , , () och en handlingspolicy avseende kontroll av verotoxinbildande E. coli . har vidare uppgett att utbrott av EHEC, som har inträffat senare, dock har visat att kunskapsläget behöver förbättras för att kunna förhindra EHEC-utbrott på ett effektivt sätt. Inom ramen för , som består av representanter för SVA, , , , , , , och och Hälsa, pågår diskussioner om hur ett bekämpningsprogram skulle kunna utformas för att bli så effektivt som möjligt. På SVA pågår även forskning som syftar till att förbättra kunskapen om smittspridningen av EHEC. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) genomför tillsammans med näringen ett forskningsprogram inom livsmedelsområdet (Tvärlivs), vilket omfattar totalt för perioden 20102012. beviljade Formas medel till ett projekt inom Tvärlivs rörande hur man redan på odlingsstadiet av frukt och grönt kan förebygga uppkomst av EHEC-bakterier. 1:8 Ersättning för viltskador m.m. Anslaget används för att förebygga skada av vilt och ersättning för sådan skada. Rätten till ersättning regleras i viltskadeförordningen (2001:724). Jägare är enligt 49 § jaktförordningen (1987:905) skyldiga att betala viltvårdsavgift på till Viltvårdsfonden. Medlen ur fonden används för att främja viltvården och andra liknande ändamål som är förenliga med jaktlagens syfte. Jaktåret omfattar tiden den 1 juli30 juni. Merparten av viltvårdsavgifterna betalas till fonden i början av jaktåret medan utgifterna är fördelade över kalenderåret. Mot denna bakgrund föreslås att regeringen bemyndigas låta Kammarkollegiet ha tillgång till en särskild kredit för Viltvårdsfonden i intill ett belopp av . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I flera motioner yrkas att ersättningarna för viltskador höjs. I kommittémotion MJ376 (S) yrkande 1 delvis föreslås att ytterligare tillförs rovdjursskadeersättningarna. Rovdjurspolitiken är beroende av att ersättningssystemet fungerar tillfredsställande. Enligt kommittémotion MJ467 (MP) yrkande 2 delvis bör ersättningarna för viltskador m.m. höjas med som ett led i arbetet med att minska konflikterna kring rovdjuren. Enligt partimotion MJ410 (V) delvis bör anslaget förstärkas med så att lantbrukare i glesbygd kan få ökad ersättning vid viltskador. Enligt motion MJ310 (S) borde de ekonomiska förutsättningarna kring rovdjursersättningssystemet för samebyarna ses över. I en pågående studie från SLU har bedömts att björn är en större predator på renkalv än vad som har antagits. I motion MJ241 (V) yrkande 5 anförs att fler organisationer som arbetar för att stödja livskraftiga populationer av landets vilt borde få ta del av anslagen från Viltvårdsfonden. Av den orsaken är det att se över fonden och fördelningen av dess medel. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Vid en interpellationsdebatt (ip. 2010/11:427) framförde landsbygdsminister att frågan om de areella näringarnas möjligheter att samexistera med rovdjur är mycket viktig. Den pågående (M 2010:02) ska i sitt arbete med att föreslå målnivåer för rovdjuren beakta de socioekonomiska aspekterna. Den ska vidare ge förslag till förvaltningsåtgärder avseende rovdjuren som bidrar till samexistens mellan människor och rovdjur. Uppdraget ska slutredovisas . När det gäller samernas villkor framhålls följande i propositionen. Regeringen eftersträvar en levande samisk kultur och en konkurrenskraftig rennäring som ger försörjning på ett långsiktigt ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt i enlighet med de samiska kulturvärdena. Politiken ska också bidra till ett starkt och utvecklat samiskt näringsliv och rennäringsföretag med framtidstro. Konventionen om den gränsöverskridande renskötseln mellan och bereds i och avsikten är ett ikraftträdande . Konventionen ger ett stabilt ramverk för den gränsöverskridande renskötseln. Regeringen anser att personer som är bosatta på landsbygden och som bedriver verksamhet där ska kunna göra det med goda förutsättningar även när rovdjursstammarna ökar. Ökningen av antalet rovdjur inklusive säl kan medföra oönskade konsekvenser främst för rennäring, lantbruk och det småskaliga fisket. För att gagna fortsatt företagande behöver därför skador orsakade av rovdjur och säl förebyggas och kompenseras. Regeringen avser att mot bakgrund av ökande rovdjursstammar analysera rennäringens situation i syfte att stärka rennäringens ställning. Toleransnivåer för rennäringen bör kunna utformas så att de kan utgöra ett angeläget redskap i förvaltningen av stora rovdjur. Ersättningar till samebyarna för björnars predation på renkalv bör ses över utifrån ny kunskap. Vad gäller frågan om fördelning av Viltvårdsfondens medel noterar utskottet att regeringen beslutar om hur mycket medel som ska betalas ut ur Viltvårdsfonden efter ansökan av myndigheter och organisationer. I proposition 1999/2000:73 om jaktens villkor redogörs för vilka principer som bör gälla för bidragsgivningen ur fonden. Där framhålls att organisationer som på olika sätt lägger ned ett värdefullt arbete inom ramen för viltvården bör ha möjlighet att få bidrag ur fonden. Bidragen bör kunna lämnas efter ansökan och då för särskilda preciserade arbetsuppgifter som bedöms angelägna inom viltvården. Anslaget används för Statens jordbruksverks förvaltningskostnader, särkostnader för exportbidragskontroller m.m. får disponera intäkterna från avgifter inom områdena Tillsyn, Djur, Växt och Utsäde samt från avgifter som tas ut för vattenhushållning, köttklassificering, laboratorieundersökningar av utsäde, kvalitetsanalyser och andra undersökningar av utsäde och växtsorter samt kvalitetsanalyser av foder- och kvarnspannmål. Regeringen föreslår att tillförs anslaget för perioden 20122015 för arbetet med ajourföring av blockdatabasen. Europeiska kommissionen har i ett formellt meddelande förslagit finansiella korrigeringar om ca för åren 20052008 på grund av felaktiga utbetalningar av jordbruksstöd till följd av brister i blockdatabasen och definitionen av betesmark. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs för arbete med återkrav av utbetalda stöd. har fått ett utökat miljötillsynsvägledningsansvar i samband med den nya miljötillsynsförordningen. har ansvar minskat. Med anledning av detta förs från till . I samband med avvecklingen av övertog ansvaret för hanteringen av strukturfonderna inom den gemensamma fiskeripolitiken samt för frågor om främjande av fiskerinäringen och om marknad, handel och konsumentfrågor m.m. För de nya uppdragen ökas anslaget med . Regeringen anser att insatser i rollen som central kontrollmyndighet måste stärkas för att ännu bättre stödja länsstyrelserna i djurskyddskontrollen. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs för 20122015. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:9 . yrkar i partimotion MJ410 delvis att tillförs anslaget för att stärka arbetet för djuren genom att inrätta en djurskyddsombudsman. Motionärerna vill utforma en handlingsplan för att minimera antalet djur i djurförsök samt inrätta ett 3R-center (Replace, Reduce, Refine: ersätt, minska, förfina). föreslår i kommittémotion MJ467 delvis att anslaget förstärks med sammanlagt . Djurskyddsarbetet på bör stärkas med så att stödet till de regionala tillsynsmyndigheterna kan stärkas. Vidare bör föreskrifterna uppdateras för att bättre spegla djurskyddslagens intentioner att djur ska skyddas mot onödigt lidande och ges rätt att bete sig naturligt. För att börja genomföra en del av förslag om framför allt odlad mångfald och husdjursgenetiska resurser föreslås vidare att anslaget ökar med . I åkerlandskapet riskerar småbiotoperna, artrikedomen och förekomsten av hotade arter att minska. har föreslagit ett nytt delmål för åkerlandskap och en rad åtgärder, bl.a. utökat stöd till bioträda (mångfaldsträda), information och uppföljning. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Regeringen har genom ett beslut uppdragit åt en särskild utredare att göra en bred översyn av den samlade djurskyddslagstiftningens utformning och innehåll. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Av direktiven (dir. 2009:57) framgår att en del i utredningens uppdrag är att ägna särskild uppmärksamhet åt vissa utpekade problem på djurskyddsområdet, t.ex. att utreda hur bestämmelsen i 4 § djurskyddslagen om naturligt beteende kan förtydligas. Utredningen ska även genomföra en nulägesanalys och probleminventering som grund för sitt arbete. Det står således utredningen fritt att genomlysa sådana områden där man bedömer att det finns ett behov av ytterligare åtgärder till skydd för djuren. Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2008/09:MJU24) att har inrättat ett djurskyddsråd, vars funktion är att stödja myndigheten i dess arbete med djurskyddsfrågor. Rådet ska fungera som ett rådgivande organ i djurskyddsfrågor och vara ett hjälpmedel för att driva på utvecklingen inom etik, utbildning och forskning inom djurskyddsområdet. Rådet har bl.a. till uppgift att lämna förslag till fördelning av forskningsanslag och kan också initiera möten, seminarier och undersökningar samt ta initiativ till djurskyddsfrämjande åtgärder och föreslå handlingsplaner. I rådet ingår representanter för bl.a. , , länsstyrelser, djurskyddsorganisationer, branschorganisationer och . Genom ett beslut uppdrog regeringen åt , Nationellt centrum för djurvälfärd och att utreda alternativ till djurförsök. Uppdraget ska samordnas av och redovisas .