bet · GY01UbU10 · 2011-03-18 00:00:00 — En viktig faktor för att få jobb och kunna starta eget företag är att ha ett körkort. har inte alla ungdomar tillräckligt med pengar för att bekosta en dyr körkortsutbildning. Står man dessutom utan arbete eller om man studerar, är det än svårare att få lån från banken för att finansiera sitt körkort. Det är därför angeläget att förbättra möjligheterna för unga att finansiera sin körkortsutbildning. En väg är att erbjuda körkortsutbildningslån från CSN för ungdomar mellan . Ett körkortsutbildningslån leder till att unga arbetslösa eller studenter kan planera sin körkortsutbildning i sin egen takt, utan att anstränga familjens ekonomi, och undvika avhopp från körkortsutbildningen på grund av ekonomiska skäl. Körkortsutbildningslån från CSN förbättrar ungas villkor på arbetsmarknaden, då de får bättre möjligheter att starta ett eget företag eller hitta en anställning. Ett körkort är en god merit och ökar chanserna att hitta arbete. Dessutom ger ett körkort möjligheter till arbete eller egenföretagande inom många transportyrken. Dessutom ökar chanserna att hitta ett arbete på pendlingsavstånd eller att få arbete med oregelbundna arbetstider. Regeringen bör vidta behövliga åtgärder med anledning av vad jag nu anfört. Tids- och åldersgränser för studiemedel, punkt 6 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Ub355 och 2010/11:Ub418 samt avslår motion 2010/11:Ub419. Den studerande som efter gymnasieskolan söker sig direkt till eller högskolan har rätt till studiemedel även om han eller hon bara är . Om den studerande däremot väljer att gå på folkhögskola efter gymnasieskolan, finns det vid gymnasiala studier ingen rätt till studiemedel förrän det året han eller hon fyller . Detta förhållande är djupt orättvist. Studerande i dessa båda studerandekategorier bör behandlas på samma sätt eftersom behoven av stöd för boende, kurslitteratur och andra levnadsomkostnader sannolikt är lika stora. Efter en fullbordad gymnasial utbildning kan man få studiemedel för att gå olika kurser på universitet utan att dessa leder till en yrkesutbildning. Om man däremot går en yrkesförberedande gymnasial utbildning efter fullbordad gymnasieutbildning, får man studiemedel endast för 80 veckors utbildning. Vidare gäller att om man slutat gymnasiet och sedan går på en yrkesförberedande gymnasial utbildning är man berättigad till 120 veckors studiestöd. Detta är en gammal rest av studiestödsförordningen. Då delades utbildningarna upp i gymnasiala och eftergymnasiala utbildningar, och en yrkesförberedande utbildning kategoriseras automatiskt som en gymnasial utbildning enligt studiestödsförordningen. Detta gör att de som fullföljt sin gymnasieutbildning för att sedan gå t.ex. en yrkesförberedande hantverkarutbildning inte kan söka studiemedel för hela perioden. Mot denna bakgrund behövs det en översyn av studiestödet utifrån framtidens behov av hur utbildningar och möjligheterna till yrkesutbildning ser ut. Regeringen bör vidta behövliga åtgärder med anledning av vad vi anfört. Inackorderingstillägg, punkt 8 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub313. Allt fler elever väljer att gå en gymnasieutbildning som inte erbjuds i hemkommunen. Det är i mångt och mycket elevernas egna intressen och engagemang som styr valet av utbildning för ett framtida yrkesliv. Detta är positivt och bör uppmuntras, då en ung människas intresseområde mycket väl kan bli den framtida försörjningen i vuxenlivet. Inackorderingstillägg lämnas till dessa elever som studerar utanför hemkommunen. Det finns emellertid en inbyggd orättvisa i systemet med inackorderingstillägg eftersom ersättningens storlek varierar beroende på om utbildningen ges vid en gymnasieskola eller vid en fristående gymnasieskola. Detta är ett förhållande som inte är acceptabelt. Reglerna för inackorderingstillägget bör därför ses över så att eleverna får en likvärdig ersättning, oavsett vilken typ av gymnasieskola man väljer att studera vid. Det får bli regeringens uppgift att återkomma till med ett lagförslag eller i övrigt vidta behövliga åtgärder som tillgodoser vad vi nu anfört. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:C311 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att skriva ned studieskulderna för personer som flyttar till stödområde A. 2010/11:Sf362 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studerande med barn. 2010/11:Ub203 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppsgränsen för studiemedel. 2010/11:Ub205 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet. 2010/11:Ub252 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett slopat fribelopp. 2010/11:Ub262 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlen. 2010/11:Ub263 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avveckla . 2010/11:Ub281 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att studiebidraget bör fördelas jämnt över årets månader. 2010/11:Ub292 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet för studenter. 2010/11:Ub303 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om körkortsutbildningslån från CSN för ungdomar. 2010/11:Ub308 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka möjligheterna för att driva in studieskulder från personer som är bosatta i utlandet. 2010/11:Ub313 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reglerna för inackorderingsstöd. 2010/11:Ub315 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa inkomstprövningen av studiemedlens lånedel. 2010/11:Ub326 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet för studiemedel. 2010/11:Ub338 av och (FP, C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över förutsättningarna för studier (vid folkhögskola) för personer med funktionsnedsättning. 2010/11:Ub348 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda effekterna av ett höjt fribelopp. 2010/11:Ub355 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av studiestödet. 2010/11:Ub365 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av villkoren för studenter som har barn. 2010/11:Ub416 av i (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet för studiemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlen. 2010/11:Ub418 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna för studiemedel för studerande vid folkhögskola. 2010/11:Ub419 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att göra en översyn i syfte att öka möjligheterna för finansiering vid vidareutbildning. 2010/11:Ub479 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge adoptivföräldrar samma rättigheter som andra föräldrar. Sist jag stod här hade damlandslaget i handboll gjort en klockren turnering. Det börjar bli lite av en tradition för mig att ta upp något med handboll. Det var egentligen inte meningen att göra det , men jag bara måste. Jag har spelat handboll i , och jag gratulerar dem till att ha tagit sig från division 2 till division 1. Grattis grabbar och hela föreningen!Herr talman! Vi socialdemokrater står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation nr 2.Vi ska debattera studiestödssystemet som vi, vilket jag sagt förut, är mycket stolta över. Vi socialdemokrater har byggt upp det med målet att alla människor oavsett samhällsklass eller bakgrund ska ges möjlighet att delta i utbildning under hela livet.För oss är det viktigt att det förs en politik som ger alla en chans att lyckas, utvecklas och uppnå sina mål. För att vi ska fortsätta vara den kunskapsnation som vi alltid varit är det viktigt att alla som vill och har förutsättningar för det får möjligheten att utbilda sig och skaffa nya kunskaper. Med en kunnig befolkning står vi som nation starka i konkurrensen. Allt fler jobb kräver en högskoleexamen, och allt färre jobb finns för dem som inte har kunnat eller haft möjlighet att ta del av någon utbildning utöver grundskolan.Jag var på en skola i som heter . Skolan har en stor andel elever med annan bakgrund än svensk. De hade temaveckan Mitt liv, mitt ansvar. Under besöket pratade jag om hur jag har agerat och tänkt när jag har gjort mina val i livet. Att kunna studera vidare var en viktig del i mitt liv. Det öppnade många dörrar för mig och hjälpte mig att utvecklas på många olika sätt.Jag förklarade för eleverna att varje individ kan lyckas och har möjlighet att studera vidare oavsett var de kommer från eller hur stor plånbok deras föräldrar har. Detta val är möjligt på grund av vårt studiestödssystem, som är ett av världens mest generösa.Under besöket berättade jag också att en majoritet av världens ungdomar hade älskat och önskat att ha samma förutsättningar som vi. Jag tog upp ett konkret exempel. En släkting ringde mig från Kosovo och undrade om han fick låna för att betala en terminsavgift. Jag svarade att jag kunde skänka honom de om han lovade att göra sitt bästa. Det går inte att beskriva hur lycklig han blev när han fick detta svar. Jag inser att han troligtvis kommer att ringa även nästa termin för att be om pengar, men det är det värt om jag kan hjälpa honom att skaffa både sig själv och sin familj ett bättre liv. De har ju inte den välfärdsstat som vi socialdemokrater byggt upp i . Här har vi alla möjligheter att skaffa oss ett bättre liv och mer kunskap.När jag tagit upp det konkreta exemplet i klassen såg jag hur de sken upp, och det började strömma in frågor. En av frågorna var om man skulle betala tillbaka de pengar man fick. Jag insåg då att jag totalt missat att berätta att det inte bara var ett bidrag utan till stor del ett lån. Jag förstod att de, precis som jag, var rädda för att hamna i en skuldfälla och sätta både sig själva och sina familjer i knipa om de misslyckades med studierna. Detta gjorde ont, och jag vill åter ta upp det jag påpekade sist vi diskuterade studiestöd.Herr talman! Socialdemokraterna står för ansvar. Vi delar börden mellan studenter och samhälle. Genom att vi vill höja studiebidraget är våra ambitioner större än regeringens, och jag kommer att se till att vår nya ekonomisk-politiska talesperson får höra vad jag tycker i denna fråga.När regeringen senast höjde studiemedlet låg av höjningen på lånedelen. De borgerliga sviker den gamla principen att höja både studiebidrag och lån. Det är oroande för framtiden. Alltmer privatiseras ansvaret för att klara sig under studierna. Denna utformning av studiemedelspolitiken kommer att slå mot de grupper som jag tidigare talat om men också mot de akademiker som har lägst utbildningspremie, de kvinnliga akademiker som jobbar i offentlig sektor och som har de lägsta lönerna inom och . Detta sade jag i stort sett ordagrant i det anförande jag höll strax före juluppehållet.Jag svarade eleverna vad jag tycker i frågan. När jag lämnade dem kunde jag inte sluta tänka på var det kommer att sluta. Vad är Alliansens och regeringens nästa mål? Är det att gå ned till en 80-20-lösning eller är det en 100-procentig lösning? Då menar jag inte en hundraprocentigt korrekt lösning utan lån och inget bidrag från samhället alls. Det har dessutom funnits idéer om att låta banker ta över CSN:s uppgifter genom att öppna för att de ska kunna erbjuda lån. Jag är orolig för framtiden om denna utveckling får fortsätta. Var ska det i så fall sluta?Herr talman! I sitt sätt att hantera denna fråga visar regeringen tydligt ideologi och värderingar vad gäller vilka som ska ha möjlighet att studera. Allt fler studenter mår dåligt och är stressade på grund av att de inte får sin ekonomi att gå ihop. Studiemedlet ska räcka till mat, boende, kurslitteratur, transport, nöjen med mera. Många studenter oroar sig eftersom de vet att de inte kan klara en oförutsedd utgift på utan måste gå till sina föräldrar och låna pengar. Jag vågar dock påstå att en majoritet inte har denna möjlighet, dels för att föräldrarna inte har de finansiella musklerna, dels för att det är ganska pinsamt att gå hem till föräldrarna och be om pengar.Studiemedelssystemet är livsavgörande för många. Det gör att det inte spelar någon roll om du har rika eller fattiga föräldrar, var du kommer ifrån eller var du bor. Studiemedelssystemet bidrar till att även de som är mest utsatta får möjlighet att utvecklas och lyckas. Jag vill också säga något om tilläggsbidraget. Vi vill höja bidraget för studenter med barn - , sade vi senast. Varje gång man ser över de studiesociala villkoren ska man i första hand tänka på de studenter som har sämst ekonomi. CSN:s senaste utredning visar just detta. De har nämligen frågat 1 000 studenter hur deras ekonomi ser ut. Den stora majoriteten av de studenter som har barn svarade att om de fick mer pengar skulle de i första hand gå till mat. Ni hörde rätt: Om studenter med barn får mer pengar kommer de i första hand att gå till mat, inte till nöjen, kurslitteratur eller annat.Det är pinsamt för ett land som att det finns fattiga barn och studenter. Till skillnad från de borgerliga tycker vi att man ska ha möjlighet att bilda familj - något av det finaste man kan göra - även när man är student. Många kommer senare i livet på vad de vill bli, vad de vill arbeta med och vad de vill studera. En majoritet av dem har familj. Inte ska det hindra dem från att uppnå sina mål. En del av dem väljer att inte uppnå sina mål, inte på grund av att de inte vill uppnå dem utan främst på grund av att de inte kan få ekonomin att gå ihop. Är det inte vår uppgift att hjälpa dem? Ska det verkligen vara så i dagens att ekonomiska svårigheter lägger hinder i vägen för rätten att studera och på så sätt höja både sin egen och nationens kunskapsnivå?I min värld och vision är studier en heltidssysselsättning, och i ett kunskapssamhälle som är studier en lika viktig sysselsättning som arbete. Därför borde studenter ha ett socialt trygghetssystem som motsvarar arbetstagarnas. En av de viktigaste åtgärderna för att garantera en öppen och tillgänglig högskola är att möjliggöra för alla att studera, oavsett bakgrund. Jämfört med många länder är ett av de mest förmånliga länderna att studera i. Det ska vi vara stolta över. Trots det går det inte att leva på studiemedel, och svenska studenter är rejält skuldsatta när de tar ut sin examen.Arbete vid sidan av heltidsstudier måste vara en extrasyssla och inte ett måste för en skälig levnadsstandard, anser vi. Det borde vara regeringens och vilja att låta dem som väljer att studera vidare på högskolan lägga all sin energi på studier och därigenom öka kunskapsnivåerna i den högre utbildningen. Eftersom studiestödet inte räcker till får vi en situation där studenter tvingas balansera arbete och studier. Resultatet blir självklart ett mindre fokus på studierna och en mindre chans att nå upp till sin potential som student.Det finns en önskan från politiskt håll att genomströmningen på högskolan ska öka. Det betyder färre avbrott och att studenterna ska klara av sina studier i högre takt. Om det ska vara ett politiskt mål är det också i det perspektivet viktigt att skapa en struktur som möjliggör att allt fokus läggs på studierna. Studiestödet är en viktig del i en sådan struktur, men inte allt. Detta blir ännu viktigare när det gäller de studenter som är föräldrar. Skillnaderna mellan barn är fortfarande stora i , och de ökar med Alliansens politik. En del barn föds i familjer med knappa resurser där ensamstående föräldrar får vrida och vända på slantarna för att få tillvaron att gå ihop. Andra barn föds i familjer där resurser, kontakter, språksäkerhet och rika valmöjligheter är en självklarhet. På så sätt kommer vissa barn att ha ett försprång. Därför är det viktigt med en solidarisk politik som stöder även de barn som föds till sämre villkor.Miljöpartiet vill se en politik där det är möjligt att vara förälder och student . Vi vill se en mer jämn fördelning av bidrag och lån i studiemedlet. Det innebär att när studiemedlet utökas borde det vara bidragsdelen som går upp.Herr talman! Samhällets skyddsnät ska inte ha större hål för studenter än för andra. Möjligheten till sjukförsäkring är olika för studenter som har arbetat och studenter som inte har gjort det. Dessutom är det olika för studenter som försörjer sig med studiemedel och studenter som försörjer sig på annat sätt. Karenstiden är , vilket är orimligt långt. Det gör det mycket kostsamt för en student att vara sjuk. vill knyta den sjukpenningsgrundande inkomsten till studierna i stället för till studiemedlet. Karenstiden måste minska, anser vi.Regelverken för studiemedel och tillgången till högre utbildning måste underlätta för människor att utnyttja sin potential. Dagens situation där människor som har kapacitet att studera deltid tvingas in i heltidssjukskrivning är orimlig. I stället kan deltidsstudier vara ett utmärkt sätt att komma tillbaka till studier efter en tids heltidssjukskrivning. har föreslagit att studiemedel under sjukdom ska kunna lämnas vid halv sjukskrivning. tycker att det är ett mycket bra förslag.Det fanns tidigare något som kallades studerandevillkoret i arbetslöshetskassan. Det var på inga sätt ett heltäckande trygghetssystem för studenter. Men situationen blev ännu sämre när det togs bort utan att ersättas med ett bättre alternativ. Rätten till och behovet av trygghet är lika för studenter som för arbetstagare. Därför borde också möjligheterna till trygghet vara lika stora. förslag om arbetslivstrygghet ger studenter och arbetstagare samma rätt till trygghet. Med en dörr in och en myndighet slipper den enskilda studenten bollas mellan olika system. I väntan på en sådan omställning behövs ett fullgott alternativ som garanterar trygghet för den student som under sin studietid har perioder av arbetslöshet, exempelvis eller innan man får sin första anställning. Det förvånar mig att regeringen inte ser det behovet.Genom att inte öka förutsättningarna för studenter att fokusera på sina studier, uppnå skälig levnadsstandard och garantera en rimlig trygghet vid exempelvis sjukdom riskerar regeringen att skapa en högskola som blir tillgänglig för färre än annars, det vill säga en högskola mer för de bättre bemedlade än för andra. Det behöver är att högskolor och universitet ska bredda sin rekrytering, inte smalna av den.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till reservation 2. Det fanns då man ganska ofta hörde att studiestödsfrågorna fick för lite uppmärksamhet i den politiska debatten, att man diskuterade dem alldeles för sällan och att det var för sällan som fokus hamnade på just stödet för studier. Så var det kanske . Jag upplever åtminstone att detta har förändrats . Då syftar jag inte enbart på att det var bara fyra vi senast diskuterade studiestöd här i kammaren. Jag tror att ett av skälen till att detta har förändrats är att det har skett många förbättringar . Frågorna har tagits på allvar. Vi har genomfört reformer, förändringar och förbättringar. Faktum är att många av de önskelistor som studentorganisationerna har fört fram i valrörelser har Alliansen förvandlat till checklistor och listor över genomförda reformer. Så ser verkligheten ut. När man diskuterar politiska frågor och samhällsproblem är det klart att man utgår från det som fungerar mindre bra eller det som inte fungerar alls. Så ska det naturligtvis se ut. Det är naturligt. Men det gör ibland i denna fråga som gäller studiestöd att vi glömmer bort det uppenbara. Vi glömmer bort att stanna upp och konstatera att vi har ett väldigt gott stöd för studier i . Sedan ska vi diskutera de problem som uppstår och de områden där det finns behov av förbättringar. Men det är viktigt att ändå säga det uppenbara, och det har för all del andra också gjort: Vi har ett bra studiestödssystem. Lite grann beroende på hur man mäter och vilka man jämför med kan man med fog kalla det för ett av världens absolut mest generösa stöd för studier. Det är bra. Så ska det vara. Ett samhälle som har höga ambitionsnivåer och som vill ha ett brett stöd för studier vill och ska ligga i framkant. Sedan förstår jag att oppositionen anstränger sig för att bevisa motsatsen för att få till en bra debatt. Och det ska vi ha. Men man ska inte heller glömma bort att detta är ett område där vi faktiskt är överens om ganska mycket när det gäller utgångspunkterna, inte i detaljerna och inte i varje del men just i synen på att vi ska ha ett system där vi har både generösa lån och omfattande bidrag för att säkerställa att alla kan påbörja de studier som de vill och genomföra dem på ett bra sätt. Vi har dessutom lyssnat, både på studenterna och på de studentorganisationer som har drivit dessa frågor. Det blir uppenbart när man följer de debatter som vi har haft både i denna kammare och på andra ställen. En sådan fråga är naturligtvis beloppsnivåerna. Det är en sak att konstatera att vårt system är det mest generösa i världen. Det är naturligtvis en annan diskussion om stödet är på en sådan nivå att studenterna kan leva på det. Där har många med rätta konstaterat att om man ser tillbaka , och framför allt om man går längre tillbaka, har studiemedlen urholkats. Det är inget snack om den saken. Vi vet att det för många har blivit svårare att få studentekonomin att gå ihop. Om vi inte kunde räkna ut det själva har vi också blivit påminda av studentorganisationerna som har kommit med sina studentbudgetar och visat på sista raden hur många hundralappar eller femhundralappar, beroende på vem man frågar, som har saknats. Här har vi lyssnat. Det har skett förbättringar i form av höjningar av studiemedlen både under den förra mandatperioden och också inom ramen för den budget som föreligger . Det är viktigt att poängtera att detta har skett trots den lågkonjunktur som vi har befunnit oss i tidigare. Trots att man runt om i andra delar av snarare har diskuterat vilka bidrag som ska sänkas och vilka skatter som ska höjas har vi tydligt sagt att studier och utbildning är så viktiga att vi har valt att prioritera det. En annan fråga som naturligtvis också kommer upp när vi diskuterar studiestöd och som åtminstone har varit populär att diskutera gäller fribeloppsreglerna. Det är ytterligare ett område där det har skett tydliga förbättringar. Det handlar om den summa som man får tjäna på extraarbete utan att bli tillbakakrävd på bidrag och lån. Det är många studenter som har beskrivit detta. Man vill, kan eller ibland måste, tyvärr, jobba extra för att få studentekonomin att gå ihop. Men sedan har man blivit bestraffad av systemet, och pengarna från studiestöd och studielån har krävts tillbaka. Även här har vi lyssnat och genomfört tydliga förbättringar. Fribeloppet har höjts kraftigt . Då uppnår vi två positiva effekter.