bet · GZ01MJU1 · 2011-12-08 00:00:00 — 2011/12:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård m.m. Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård m.m. I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen om anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård samt 28 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Efter förslag av finansutskottet och efter yttrande från miljö- och jordbruksutskottet har genom beslut fastställt utgiftsramen för utgiftsområde 20 till 5 . Miljö- och jordbruksutskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning på anslag och bemyndiganden. Utskottet ställer sig i övrigt bakom de bedömningar som regeringen har redovisat. Samtliga motioner avstyrks. Socialdemokraterna, har med hänvisning till sina respektive förslag för utgiftsområdet inte deltagit i utskottets beslut om tilldelningen på anslag. I stället redovisar dessa partier sina ställningstaganden i fyra särskilda yttranden. Utskottet har gjort en uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för 20 Allmän miljö- och naturvård samt en fördjupad uppföljning av biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft. Utskottet föreslår att godkänner vad utskottet anfört i dessa avsnitt. I betänkandet behandlas även regeringens skrivelse 2010/11:157 granskning av klimatinsatser utomlands statens inköp av utsläppskrediter. Vidare behandlas två följdmotioner med åtta yrkanden. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. I betänkandet finns fyra reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Uppföljning av biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft godkänner vad miljö- och jordbruksutskottet anfört om utskottets uppföljning av biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft. Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård godkänner vad miljö- och jordbruksutskottet anfört om utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 1. låta Batterifondens medel, som tagits ut med stöd av lagen (1990:1332) om avgifter för miljöfarliga batterier, användas för forskning om batterier 2. för ramanslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132015 3. för ramanslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132037 4. för ramanslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132022 5. för ramanslaget 1:5 Miljöforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132015 6. för ramanslaget 1:10 Klimatanpassning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132015 7. för ramanslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132017 8. för ramanslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 20132021 9. för ramanslaget 1:14 Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132017 10. för ramanslaget 1:15 Hållbara städer ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132017 11. för ramanslaget 1:16 Skydd av värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132062 12. för ramanslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013, högst 2014 och högst 20152017. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 20 punkterna 112. anvisar anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård enligt utskottets förslag i bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 20 punkt 13. Motioner om anslag m.m. avslår motionerna 2011/12:Fi241 yrkande 19, 2011/12:MJ250, 2011/12:MJ263, 2011/12:MJ281 yrkandena 4 och 5, 2011/12:MJ294, 2011/12:MJ307 yrkandena 5 och 6, 2011/12:MJ312, 2011/12:MJ325, 2011/12:MJ364, 2011/12:MJ382 yrkandena 13 och 14, 2011/12:MJ407 yrkandena 22 och 34, 2011/12:MJ408, 2011/12:MJ423, 2011/12:MJ462, 2011/12:MJ467 yrkande 1, 2011/12:MJ475, 2011/12:N260 yrkande 8 och 2011/12:N303 yrkande 6. avslår motion 2011/12:MJ389. lägger skrivelse 2010/11:157 till handlingarna. Köp av utsläppskrediter m.m. avslår motionerna 2011/12:MJ2 yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:MJ407 yrkandena 5 och 13. Reservation 1 (V) avslår motionerna 2011/12:MJ1 yrkandena 1, 3 och 4 samt 2011/12:MJ382 yrkande 8. Reservation 2 (S, MP, V) Kostnader för klimatinvesteringar i avslår motion 2011/12:MJ1 yrkande 6. Reservation 3 (S, MP) Styrning och kontroll av CDM-projekt m.m. avslår motion 2011/12:MJ1 yrkandena 2 och 5. Reservation 4 (S, MP) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)1, (M), (M), (S)2, (M), (M), (FP), (S)3, (M), (MP)4, (KD), (SD)5, (V)6, (S)7, (S)8, (S)9 och (C). Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 20) om anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Utskottet behandlar också ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden med anknytning till budgeten, se bilaga 1. Utskottets förslag till beslut om anslag återfinns i bilaga 2. Regeringens och oppositionspartiernas förslag återfinns i bilaga 3. I betänkandet behandlas vidare dels utskottets fördjupade uppföljning av statens insatser för biologisk mångfald i rinnande vatten (bilaga 4), dels uppföljningen av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (bilaga 5). Utskottet behandlar även regeringens skrivelse 2010/11:157 granskning av klimatinsatser utomlands statens inköp av utsläppskrediter. Två följdmotioner med sammanlagt åtta yrkanden har väckts med anledning av skrivelsen. I sammanhanget behandlas vidare tre motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård är indelat i två områden Miljöpolitik och Miljöforskning. Området Miljöpolitik omfattar frågor som rör naturvård och biologisk mångfald, klimat, havs- vatten- och luftvård, havsplanering, sanering och efterbehandling av förorenade områden, avfall, miljöskydd, miljöövervakning, miljöforskning, kemikaliekontroll, meteorologi, hydrologi och oceanografi, hållbara städer samt internationellt miljösamarbete. Verksamheten vid , Havs- och vattenmyndigheten, Kemikalieinspektionen och ingår i området. Vidare hör för vatten- och luftvårdsforskning, internationella miljöinstitut, Kärnavfallsfonden och AB till området. Området Miljöforskning omfattar forskning inom utgiftsområde 20, främst forskning om miljö och samhällsbyggande vid för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) men också forskningsverksamheten vid och (). Utskottets uppföljning och utvärdering Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att genomföra en uppföljning av statens insatser för biologisk mångfald i rinnande vatten. Uppföljningen har inriktats på att studera ansvarsfördelningen mellan olika aktörer när det gäller biologisk mångfald i rinnande vatten i samband med vattenkraft, dammar och regleringsmagasin. Utskottet beslutade att publicera uppföljningsrapporten i rapportserie med titeln i rinnande vatten och vattenkraft en uppföljning (2011/12:RFR1). En sammanfattning av uppföljningen finns i bilaga 4. Utskottets bedömning finns under avsnittet Utskottets överväganden. Uppföljningen presenterades vid en offentlig utfrågning . Utfrågningen har dokumenterats och redovisas i rapporten utfrågning om biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft (2011/12:RFR3). Miljö- och jordbruksutskottet har som fortsättning på föregående års uppföljning beslutat att följa upp och analysera regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård . Uppföljningen finns i bilaga 5. Regeringens skrivelse 2010/11:157 har granskat statens köp av utsläppskrediter från andra länder. Denna granskning redovisas i rapporten utomlands statens köp av utsläppskrediter (RiR 2011:8). Syftet med granskningen är att belysa i vilken utsträckning statens köp av utsläppskrediter från andra länder bidrar till att uppfylla det nationella etappmål till 2020 som beslutat. Ett ytterligare syfte är att granska i vilken utsträckning statens köp av utsläppskrediter har genomförts effektivt, transparent och till rimliga kostnader. överlämnade granskningsrapporten till som sedan i sin tur överlämnade rapporten till regeringen . Vid utskottets sammanträde föredrog riksrevisor med medarbetare granskningsrapport (RiR 2011:8). Med anledning av granskningsrapporten överlämnade regeringen skrivelse 2010/11:157 granskning av klimatinsatser utomlands statens inköp av utsläppskrediter till . Två följdmotioner med sammanlagt åtta yrkanden har väckts med anledning av skrivelsen. I anslutning till skrivelsen behandlas vidare tre motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Uppföljning av biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft Utskottets förslag i korthet godkänner vad miljö- och jordbruksutskottet har anfört om utskottets uppföljning av biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft. Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att genomföra en uppföljning av statens insatser för biologisk mångfald i rinnande vatten. Uppföljningen har inriktats på att studera ansvarsfördelningen mellan olika aktörer när det gäller biologisk mångfald i rinnande vatten i samband med vattenkraft, dammar och regleringsmagasin. Uppföljningen utgår från beslutade miljökvalitetsmål om levande sjöar och vattendrag. Målet innebär bl.a. att biologisk mångfald ska bevaras och återskapas i vattendragen. I vattendrag som påverkas av reglering ska vattenflöden så långt möjligt vara anpassade med hänsyn till biologisk mångfald. Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Syftet har varit att ge utskottet ökade kunskaper inom området inför behandlingen av budgetpropositionen och eventuella motioner. Utgångspunkt för uppföljningen har varit de frågor som ingår i miljö- och jordbruksutskottets beredningsområde, dvs. fiske, naturvård och miljövård. Frågor som rör den biologiska mångfalden är tvärsektoriella och berör därför flera utskott. Gruppens förhoppning är därför att underlaget ska vara användbart för flera utskott i samband med beredning av ärenden som berör den biologiska mångfalden i rinnande vatten. Utskottet har beslutat att publicera uppföljningen i rapporten /12:RFR1 (prot. En sammanfattning av rapporten och uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömningar finns i bilaga 4. På grundval av de resultat som framkom i uppföljningen anordnade utskottet en offentlig utfrågning om biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft . Syftet med utfrågningen var att få bättre kunskap om möjligheterna att bevara och återskapa den biologiska mångfalden i samband med vattenkraft. En utskrift av utfrågningen har publicerats i rapporten utfrågning om biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft /12:RFR3. Rinnande vatten, biologisk mångfald och vattenkraft Utskottet konstaterar inledningsvis att dammar, vattenkraftverk och regleringsmagasin påverkar den biologiska mångfalden i rinnande vatten på ett mycket negativt sätt. har vattenkraften flera fördelar. Det är en förnybar energikälla som har använts och som leder till små klimatpåverkande utsläpp. Utskottet noterar att både småskaliga och storskaliga vattenkraftverk påverkar den biologiska mångfalden, men att det kan vara lättare att åtgärda problem vid små kraftverk än vid stora. I relation till den el som produceras är dock de små kraftverkens miljöpåverkan större. Utskottet anser att det är viktigt att i det fortsatta utvecklingsarbetet lyfta fram både problem och möjligheter som har uppmärksammats för att kunna bevara och återskapa biologisk mångfald i rinnande vatten på bästa möjliga sätt. Utskottet har funnit att frågan om vattenkraftens negativa påverkan på den biologiska mångfalden i rinnande vatten har diskuterats . Som exempel kan anges att dåvarande bostadsutskottet i ett yttrande till miljö- och jordbruksutskottet om den då aktuella miljömålspropositionen redovisade tidigare ställningstaganden i frågan. påpekade att det finns anledning att se över frågan om hur behovet av förbiflöden i befintliga vattenkraftverk kan tillgodoses och som en del i detta hur ändamålsenliga reglerna för omprövning av vattendomar är i sammanhanget. I sitt yttrande hänvisade utskottet till flera betänkanden där frågan hade behandlats. Utskottet vill mot den bakgrunden peka på vikten av att de frågor som tas upp i denna uppföljning behandlas vidare i utvecklingsarbetet kring biologisk mångfald i rinnande vatten, både inom olika utskott, i regeringen och inom berörda myndigheter. Utskottet menar att det också finns behov av fortsatta överväganden kring de olika utredningsförslag som har lämnats vad gäller vattenverksamhet. Det är vidare naturligt att den nya Havs- och vattenmyndigheten i sin verksamhet uppmärksammar de problem kring vattenkraften och den biologiska mångfalden som lyfts fram i denna uppföljning. Verksamhetsutövarnas ansvar och insatser för biologisk mångfald Utskottet konstaterar att det från branschen har framförts att kraftbolagen har ett miljöintresse och att olika förbättringsinsatser genomförs, både utifrån tillstånd och på frivillig väg. har myndigheter och miljöorganisationer riktat kritik mot verksamhetsutövare och då särskilt mot deras bristande vilja att vidta miljöförbättrande åtgärder. Utskottet noterar att det saknas tillräckliga motiv för kraftbolagen att arbeta med miljöfrågor. Utskottet ser behov av fortsatta och förstärkta insatser från verksamhetsutövarna för att bevara och återskapa den biologiska mångfalden i vattendragen. Utskottet noterar i detta sammanhang att det finns utredningsförslag om att fiskeavgifterna ska få användas på annat sätt än vad som framgår av vattendomar för att möjliggöra att avgiftsmedlen används till åtgärder som är värdefulla och får positiva effekter. Inför det fortsatta utvecklingsarbetet är det viktigt att frågan om fiskeavgifterna hanteras vidare. Målen har inte nåtts, trots att vid olika tillfällen har framfört vikten av att t.ex. fiskvägar anläggs för att möjliggöra vandring förbi vattenkraftverken. Utskottet delar såväl regeringens som bedömning att ytterligare åtgärder måste vidtas. Det finns målkonflikter dels mellan olika miljökvalitetsmål, dels mellan miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag och andra mål, t.ex. det energipolitiska målet om förnybar energi. Utskottet vill betona att målkonflikter inte får förlama fortsatt utvecklingsarbete. Det är därför viktigt med en tydlig uppgifts- och ansvarsfördelning samt att myndigheterna ges ett tydligt uppdrag från regeringen att samarbeta. På så sätt bör målkonflikter kunna hanteras och de olika målen kunna uppnås utan att miljön i övrigt tar skada. Det är inte utskottets eller uppgift att peka ut hur detta ska ske, men utskottet vill i sammanhanget peka på att Miljömålsberedningen kan vara ett forum för fortsatt behandling av frågor kring målkonflikter. Uppföljningssystemet inom miljöområdet har ändrats. Utskottet menar att det ännu är för tidigt att bedöma hur det förändrade uppföljningssystemet fungerar. Utskottet konstaterar dock att det saknas en helhetsbild av de olika insatser som staten vidtar för att bevara och återskapa biologisk mångfald i rinnande vatten med anledning av vattenkraft och vilka resultat som dessa insatser har gett. Utskottet betonar vikten av att uppnådda resultat dokumenteras, analyseras, återrapporteras och sprids till olika intressenter. Enligt utskottets bedömning är spridningen av åtgärdernas resultat begränsad, vilket inte är tillfredsställande eftersom det innebär att det inte finns någon möjlighet att dra lärdom av goda respektive dåliga exempel. Utskottet vill framhålla vikten av att bygga in ett lärande i det arbete som görs. Utskottet menar att det är viktigt att regeringen säkerställer att det samlade resultatet av åtgärderna redovisas och analyseras. Det är viktigt att dokumentera erfarenheter av gjorda satsningar, såväl statliga som privata. Utskottet understryker dessutom vikten av att regeringen i de årliga resultatredovisningarna till redovisar och bedömer de resultat som uppnås genom statens olika insatser för att bevara och återskapa biologisk mångfald i vattendragen. Det är viktigt att fortsätter att följa denna fråga. Ansvarsfördelning för biologisk mångfald och vattenkraft Utskottet anser att det är viktigt med en tydlig ansvarsfördelning mellan centrala och regionala myndigheter. Det är särskilt viktigt att ansvarsfördelningen klargörs inför tillkomsten av den nya Havs- och vattenmyndigheten. Den nya myndigheten har då, enligt utskottets bedömning, en möjlighet att knyta ihop frågor om fisk och fiske samt hav och vatten. Utskottet understryker vikten av att arbetet med den biologiska mångfalden i inlandets vattendrag uppmärksammas av den nya havsmyndigheten. När det gäller frågor om vattenkraft och biologisk mångfald arbetar de olika myndigheterna inom olika politikområden utifrån olika mål och riktlinjer, som det finns många frågor som kräver ett tydligt samarbete och en helhetssyn. Utskottet framhåller vikten av samarbete och samverkan mellan myndigheterna och menar att myndigheternas arbete och insatser bör samordnas. Utskottet konstaterar att myndigheterna anser att de har tillräckligt hög kompetens, medan andra aktörer menar att myndigheternas kompetens i vattenfrågor är varierande. Utskottet betonar vikten av hög kompetens i vattenfrågor vid de myndigheter som berörs för att kunna säkerställa att goda resultat uppnås. Utskottet konstaterar vidare att det från flera aktörer och i utredningar har pekats på bristande resurser vid myndigheterna för att kunna utföra arbetet med vattendragens biologiska mångfald. Miljö- och jordbruksutskottet har tidigare uppmärksammat frågan om Kammarkollegiets och resurser för omprövningsarbetet bör förstärkas, liksom länsstyrelsernas resurser för tillsyn och för omprövningsarbetet. Utskottet kan inte utifrån denna uppföljning bedöma i vilken grad som de tilldelade resurserna är tillräckliga eller inte. Utgångspunkten bör vara att myndigheterna ska kunna utföra sina uppgifter inom området och att resursfrågan bör hanteras i detta sammanhang. Fiskvägar, restaurering av vattendrag och fiskevård Utskottet konstaterar att arbetet har gått långsamt i förhållande till målen och att det finns ett fortsatt behov av åtgärder. Utskottet betonar därför vikten av förstärkta insatser för restaurering av vattendrag och fiskevård samt vikten av att följa upp resultatet av de insatser som görs. Utskottet vill i sammanhanget även peka på att den biologiska mångfalden i vattendragen också har en näringsaspekt, t.ex. vad gäller möjligheterna till fisketurism och fiskodling. Detta är inte minst viktigt i de delar av som har en svag näringsstruktur. Fiskvägar saknas i det stora flertalet kraftverk. Enligt utskottets bedömning går det inte att alltid ställa krav på fiskvägar, men det bör alltid utredas om sådana krav är rimliga att ställa. Uppföljningen visar att tidigare byggda fiskvägar inte alltid är funktionella och att de ibland har eftersatt underhåll, bl.a. eftersom dessa frågor inte har reglerats tydligt i vattendomar. Utskottet konstaterar att det numera alltid ställs funktionskrav på de fiskvägar som ska byggas enligt tillstånd, liksom att det finns krav på att det ska göras en uppföljning efter . Utskottet har funnit att det är viktigt att säkerställa att kraftbolagen har tillräckliga motiv för att bevara och återskapa biologisk mångfald i vattendragen. Utskottet konstaterar att det inte finns någon entydig bild av vilken kostnad som fiskvägar innebär för kraftbolagen, men att det inte heller finns någon entydig bild av vilket värde som återskapad biologisk mångfald leder till. Utskottet menar att det är viktigt att klargöra de ekonomiska konsekvenserna av olika handlingsalternativ. När det gäller t.ex. insatser för ålen har miljö- och jordbruksutskottet tidigare framhållit att det är angeläget att åtgärder vidtas för att minska dödligheten av ål vid passage av kraftverksturbiner och att sådant arbete bör finansieras av kraftbolagen själva, medan planering, prioritering och utvärdering av dessa åtgärder är en nationell angelägenhet. har framfört att regeringen bör återkomma till och redovisa vilka åtgärder som har vidtagits och ska vidtas enligt planen när det gäller krav på verksamhetsutövare att anlägga fiskvägar i reglerade vattendrag.1[ Regeringen lämnade skrivelse 2010/11:163 Insatser för vandrande fisk i sjöar och vattendrag till . bereder frågan.] Utskottet menar att det i första hand är kraftbolagen som bör betala åtgärder för att återskapa och bevara biologisk mångfald, men konstaterar att statliga bidrag till restaureringsåtgärder kan förenkla arbetet och göra att processen går snabbare. Det är viktigt att kraftbolagen ges tillräckliga motiv att arbeta med biologisk mångfald. Dessutom behövs statliga resurser för att finansiera åtgärder som annars inte skulle komma till stånd. Det är viktigt att det även fortsättningsvis avsätts statliga medel till sådana insatser. Utskottet konstaterar att de statliga resurserna för restaurering av vattendrag har varierat . Utskottet framhåller vikten av långsiktighet i medelstilldelningen och det faktum att det behövs resurser för att kunna genomföra restaureringar. Arbetet med biologisk mångfald utifrån och andra regler Utskottet konstaterar att bestämmelserna om vattenverksamhet inte har integrerats helt i . Detta har enligt vad som framkommit i uppföljningen lett till att praxis utgår från den äldre, exploateringsinriktade vattenlagen och inte från den helhetssyn som finns i och dess förarbeten. Utskottet noterar att det finns utredningsförslag som syftar till att harmonisera regelverket för vattenverksamhet med annan verksamhet som regleras i . Inför det fortsatta utvecklingsarbetet i dessa frågor vill utskottet betona vikten av det övergripande målet att främja en hållbar utveckling. Det är viktigt att denna fråga hanteras vidare. Utskottet har tidigare framfört att för att nå miljökvalitetsmålen behövs ett intensifierat arbete med bl.a. tillsyn. Utskottet vidhåller sin bedömning att detta är ett viktigt instrument för arbetet med biologisk mångfald i rinnande vatten. Uppföljningen visar att tillsynen dock är begränsad och att den inte har prioriterats av länsstyrelserna. Utskottet menar att både verksamhetsutövarnas egenkontroll och länsstyrelsernas tillsyn av vattenverksamhet är viktiga och att tillsynen bör prioriteras. Utskottet menar även att det är viktigt med tillsynsvägledning och att den nya Havs- och vattenmyndighetens ansvar för detta uppmärksammas. Utskottet har tidigare framfört att det behövs ett intensifierat arbete med bl.a. omprövning av vattendomar.