bet · GY01SkU23 · 2011-03-09 00:00:00 — Bestämmelserna är en anpassning till bestämmelser om fri rörlighet för arbetstagare. Av samma skäl har det också införts en möjlighet till s.k. personliga avdrag för begränsat skattskyldiga som väljer att beskattas enligt IL. Med personliga avdrag avses grundavdrag, pensionsavdrag, allmänt avdrag för debiterade egenavgifter, allmänt avdrag för utländska socialförsäkringsavgifter och avdrag för periodiskt understöd samt skattereduktion för arbetsinkomst. En förutsättning för sådana avdrag är att överskottet av förvärvsinkomster i och i andra länder uteslutande eller så gott som uteslutande utgörs av överskott av förvärvsinkomster i . års taxering finns också möjlighet att under vissa förutsättningar dra av sådana ränteutgifter som inte är utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster. En skattskyldig som beskattas med tillämpning av SINK och som uppbär inkomst på vilken omvänd avräkning ska tillämpas måste begära återbetalning av det belopp med vilket den svenska skatten ska sättas ned. 2010:24 skatteavtal med andra länder effekterna av regeringens arbete har granskat avtalstaktens utveckling de senaste två decennierna och vilka prioriteringar som styrt regeringens arbete. Granskningen visar att avtalstakten har sjunkit och att detta delvis beror på ett ökat fokus på informationsutbytesavtal med s.k. skatteparadis i syfte att förhindra skatteflykt. Pensioner från som betalas ut till personer som är bosatta i ska beskattas endast i om pension betalas ut på grund av enskild tjänst. Tjänstepension från svensk offentlig sektor beskattas enbart i . Socialförsäkringspension, dvs. garantipension (tidigare folkpension) och inkomstgrundad ålderspension (tidigare ATP) får beskattas i om mottagaren är svensk medborgare. Den svenska skatten är om beskattning sker enligt SINK-reglerna. Pensionerna får beskattas även i . Dubbelbeskattningen undanröjs i med s.k. omvänd avräkning, vilket innebär att ska avräkna den spanska skatten på dessa pensioner från den svenska skatten på samma pensioner. Skattskyldiga som beskattas med tillämpning av SINK och som uppbär inkomst på vilken omvänd avräkning ska tillämpas måste begära återbetalning av det belopp med vilket den svenska skatten ska sättas ned. Detta hänger samman med att någon taxering inte sker av inkomst på vilken SINK är tillämplig och att avräkning av erlagd spansk skatt kan medges först sedan den spanska skatten betalats. Återbetalning sker så snart den skattskyldige redovisat till hur mycket skatt som erlagts i på betalningen. Med anledning av motionsyrkanden om omförhandling av skatteavtalet med (bet. 2008/09:SkU25) uttalade utskottet följande. med innehåller som alla skatteavtal vissa kompromisser som är ett resultat av att de avtalsslutande staterna har olika utgångspunkter och gjort olika prioriteringar vid avtalsförhandlingen. hävdar av både ekonomiska och principiella skäl rätten att beskatta pensioner som intjänats i och utbetalas från till mottagare i andra länder. Vanligen leder detta till att beskattningen i de andra länderna sätts ned i motsvarande mån. accepterade emellertid inte denna ordning utan insisterade på att få den primära beskattningsrätten till pensionerna. Som en eftergift gick med på att medge avräkning av den spanska skatten från den svenska skatten, dvs. Utskottet har förståelse för att nuvarande ordning kan upplevas som en onödig omgång och dessutom vara besvärlig för pensionärer med låga inkomster. Det är dock resultatet av den kompromiss som länderna nådde fram till när det gällde beskattningsrätten till bl.a. pensioner, och kan inte ensidigt göra någon ändring i nuvarande skatteavtal. Enligt utskottets mening skulle det också vara förenat med stora svårigheter att förändra reglerna så att avräkning kan medges innan den spanska skatten erlagts. Utskottet vidhöll ställningstagandet när liknande motioner behandlades och utgick från att regeringen utan uttalande från tar upp frågan om omförhandling av skatteavtalet med liksom med övriga EU-länder när den så finner lämpligt. Utskottet erinrade också om att skatteavtalen innehåller bestämmelser på många andra områden som kan komma att bli föremål för diskussion vid förnyade förhandlingar, således även bestämmelser som inte gärna vill ändra på. Då aktuella motioner avstyrktes (bet. 2009/10:SkU26). Utskottet vidhåller inställningen från föregående år och noterar att regeringen tagit initiativ till en omförhandling av skatteavtalet med . Något datum för när en eventuell omförhandling ska inledas är ännu inte bestämt. Som en anpassning till bestämmelser om fri rörlighet för arbetstagare har ändringar gjorts i SINK och även i A-SINK. Dessutom har regeringen aviserat att den har ambitionen att kombinera en förändring av jobbskatteavdraget med en sänkning av den särskilda skatten för svenskar som är bosatta utomlands. Utskottet finner därför inte skäl att nu tillmötesgå motionsyrkandena om en översyn av inkomstbeskattningen för utomlands bosatta. Regeringens arbete med informationsutbytesavtal med s.k. skatteparadis i syfte att förhindra skatteflykt har varit mycket framgångsrikt. De senaste årens fokus på informationsutbytesavtalen har dock bidragit till att antalet nya eller omförhandlade avtal avtagit i omfattning. Finansministern har i svar på en skriftlig fråga (2010/11:117) anfört att arbetet med de generella skatteavtalen pågår och kan förväntas öka i omfattning . Vidare underströks vikten av att att har ett konkurrenskraftigt skatteavtalsnät som bidrar till att svenska företag kan konkurrera utomlands på fördelaktiga villkor. Något uttalande från om att regeringen ska öka avtalstakten behövs således inte. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att de motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt bör avslås av . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör bl.a. omförhandling av det svensk-danska avtalet. Jämför särskilt yttrande 3 (S). godkände ett avtal mellan och som löser vissa problem som kan uppstå vid tillämpningen av det nordiska skatteavtalet beträffande personer som arbetspendlar mellan och . Avtalet föreskriver vissa undantag från bestämmelserna i det nordiska dubbelbeskattningsavtalet, bl.a. när det gäller beskattning av anställningsinkomster. Därutöver innehåller avtalet åtaganden från de båda staterna att medge avdrag för inbetalningar till pensionsordningar, avdrag för utgifter för resor över samt ett åtagande om ett system för utjämning mellan och av vissa skatteintäkter. Avtalet innehåller också en överenskommelse om att utvärdera ordningen för utjämning, särskilt i fråga om den del av kommunalskatten som tas ut för primärkommunernas räkning. Därefter utvärderas hela systemet eller vid väsentliga förändringar av de båda ländernas skattesystem (prop. 2003/04:149, bet. 2003/04:SkU31). Avtalet innehåller därutöver en överenskommelse om att och ska inleda diskussioner för att överväga införande av nya bestämmelser eller ändring av bestämmelserna i avtalet eller ta initiativ till ändringar av det nordiska skatteavtalet om det skulle visa sig finnas skattemässiga hinder för den fortsatta integrationen i . Enligt rapporten med andra länder effekterna av regeringens arbete (RiR 2010:24) har regeringen inte tagit fram relevanta underlag för att utvärdera effekterna av utjämningsordningen i sidoavtalet mellan och . anser att regeringen skyndsamt bör ta fram underlag för att utvärdera effekterna av den kritiserade utjämningsordningen med . Kritiken handlar framför allt om att utjämningsordningen skapar en obalans i fördelningen av skatteintäkterna från gränspendlarna till nackdel för . I svar på en interpellation (2010/11:87) angående omförhandling av skatteavtalet med anförde finansministern bl.a. följande. Frågan om eventuell omförhandling av sidoavtalet kräver en hantering i flera steg. I ett första steg har genomförts en intern analys av hur avtalet tillämpas. Avtalet verkar fungera som ursprungligen avsetts. Det är nu viktigt att som ett andra steg tillsammans med ta fram ett mer heltäckande underlag. I avtalet anges en möjlighet till gemensam utvärdering. På politisk nivå har en begäran om en sådan utvärdering sänts till danska . Först efter ett sådant arbete är det möjligt att ta ställning till fråga. I motion Sk324 av (M) föreslås komparativa studier av de svenska och danska skattesystemen som sedan kan utgöra underlag för en harmonisering av de båda ländernas skattesystemen. Syftet är att identifiera möjliga förändringar som kan bidra till att integrationen i underlättas. I motion Sk325 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (FP) yrkas omförhandling av skatteavtalet mellan och . Motionärerna pekar på att avtalet i sin nuvarande form är till nackdel för . Vidare begärs ett tillkännagivande om att skattekompensationen som för över till ska gå direkt till skånska gränskommuner med många arbetspendlare i stället för att ingå i det kommunala utjämningssystemet. I motion Sk438 av och (C) anförs att regeringen skyndsamt bör initiera en omförhandling av det svensk-danska skatteavtalet. Motionärerna ifrågasätter varför offentliganställda inte omfattas av skatteutjämningen. Vidare anser motionärerna att beloppsgränsen ska tas bort och att den skatt som utjämnas ska höjas till en nivå som motsvarar ett snitt av den svenska kommunala inkomstskatten (kommuner och landsting). I avtalet mellan och finns, som nämnts, en utjämningsordning för skatteintäkter avseende arbetspendlare över . Utjämningsordningen reglerar hur och ska kompenseras för uteblivna skatteintäkter. Från skatteutjämningssystemet undantas landstingsskatten, offentliganställdas löner samt inkomster under ca . uppskattar att det är en tredjedel av arbetspendlarna från som omfattas av utjämningsordningen. För sände ett utjämningsbelopp om ca till och fick från ca . För blev nettot och blev nettot . De nettobelopp som fått är betydligt större än de belopp som erhållits . Den främsta orsaken till ökningen är det växande antalet arbetspendlare från till . En annan orsak är att har justerat vissa brister som gällde urval och underlag, vilket medfört att de belopp som överförts till minskat. De nettobelopp som fått från tillförs samtliga kommuner och landsting via anslaget för kommunalekonomisk utjämning. Effekterna för kommunerna och landstingen av att personer som bor i ett land har arbetsinkomster i ett annat land ska analyseras av den parlamentariska kommitté som regeringen tillsatt för att utvärdera och utreda det kommunalekonomiska utjämningssystemet (dir. 2008:110). Kommittén ska också överväga alternativa metoder att fördela det utjämningsbelopp som får från till följd av utjämningsordningen mellan länderna. Motsvarande frågeställningar vad avser och ska också beaktas. Arbetet ska vara slutfört . När det gäller motionsyrkandena om att regeringen skyndsamt ska ta initiativ till en omförhandling av skatteavtalet noterar utskottet att regeringen sände en begäran till det danska om en gemensam utvärdering av avtalet. har därefter mottagit ett positivt svar från . I likhet med finansministern anser utskottet att sådan utvärdering bör slutföras innan man tar ställning till frågan om en omförhandling av avtalet ska initieras. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte är nödvändigt med något tillkännagivande från med anledning av motionerna. Motionerna avstyrks därför. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om inriktningen av skattepolitiken. Därmed bifaller delvis motionerna 2010/11:Sk216, 2010/11:Sk294, 2010/11:Sk340, 2010/11:Sk356, 2010/11:Sk385 yrkandena 14, 2010/11:Sk421, 2010/11:Sk424 och 2010/11:Sf357 yrkande 1 och avslår motionerna 2010/11:Sk210, 2010/11:Sk230 yrkande 2, 2010/11:Sk232, 2010/11:Sk276, 2010/11:Sk278, 2010/11:Sk282, 2010/11:Sk290, 2010/11:Sk328, 2010/11:Sk425, 2010/11:Sk431, 2010/11:Sk440 och 2010/11:Sk441. Vårt mål för skattepolitiken är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Skatt ska betalas efter bärkraft, och den gemensamma välfärden ska finansieras via skatterna. Den som har högre inkomster ska bidra med mer än den som har lägre. Skatterna ska också främja ökad hållbar tillväxt. När det gäller skattesystemets utformning vill vi betona vikten av att eftersträva ett system som är likformigt, är enkelt att tillämpa och har så få undantag som möjligt. Den borgerliga regeringens politik har gått i motsatt riktning. Kortsiktighet har gått före långsiktighet. Särreglerna har blivit allt fler och krånglet ökar. Utvecklingen har gått mot att utforma skatterna så att de riktar sig mot grupper av individer eller sektorer av näringslivet som gör att vi får fler undantag från en likformig beskattning. Därtill kommer att de genomförda skattesänkningarna är orättvisa. En analys från visar att de med högst inkomster har fått större inkomstförstärkningar än vad de av svenska folket som har de lägsta inkomsterna har fått tillsammans. Den förda politiken har lett till ökade klyftor i samhället. Särskilt markant är skillnaden mellan dem som förvärvsarbetar och dem som inte gör det. Den som är sjuk, arbetslös eller går i pension får inte bara lägre inkomst utan betalar dessutom högre skatt än löntagare vid lika inkomster. Enligt vår uppfattning behöver personer med miljoninkomster inte något förvärvsavdrag. Jobbskatteavdraget bör därför trappas ned. Pensionärer ska inte beskattas hårdare än löntagare. En väl fungerande arbetslinje kräver att det både ska löna sig att arbeta och att ha arbetat. Olika typer av inkomster av tjänst ska beskattas lika. För att nå en likformig beskattning bör även skillnaden i beskattning minska mellan löntagare och andra grupper utöver pensionärer, t.ex. förtidspensionärer och personer som uppbär sjukersättning. Vidare anser vi att det saknas en ordentlig analys av vilka konsekvenser den förda skattesänkarpolitiken har fått för jämställdheten mellan kvinnor och män. och stabila skattebaser är också viktigt i en alltmer globaliserad värld. De ekonomiska aktiviteterna över gränserna ökar, vilket påverkar skattebaserna. Det internationella samarbetet behöver enligt vår mening utvärderas och utvecklas, som skattepolitiken och finansieringen av våra välfärdssystem ska förbli en nationell angelägenhet. och stabila skattebaser skapar också möjligheter till en långsiktigt mer uthållig och ambitiös fördelningspolitik. Vad vi nu anfört om skattepolitikens inriktning och grundläggande principer för skattesystemet bör som sin mening ge regeringen till känna. Detta innebär att vi ställer oss bakom motionerna Sk216, Sk294, Sk340, Sk356, Sk385 yrkandena 14, Sk421, Sk424 och Sf357 yrkande 1. Övriga motionsyrkanden bör avslås av . Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en bred översyn av skattesystemet. Därmed bifaller motion 2010/11:Sk278 och avslår motionerna 2010/11:Sk210, 2010/11:Sk216, 2010/11:Sk230 yrkande 2, 2010/11:Sk232, 2010/11:Sk276, 2010/11:Sk282, 2010/11:Sk290, 2010/11:Sk294, 2010/11:Sk328, 2010/11:Sk340, 2010/11:Sk356, 2010/11:Sk385 yrkandena 14, 2010/11:Sk421, 2010/11:Sk424, 2010/11:Sk425, 2010/11:Sk431, 2010/11:Sk440, 2010/11:Sk441 och 2010/11:Sf357 yrkande 1. För två decennier sedan genomfördes en genomgripande reform av det svenska skattesystemet. Med ledord som enkelhet och likformighet rensades snåriga undantag bort, snedvridningarna minskade och breddade skattebaser möjliggjorde sänkta skattesatser. Enkelhet och likformighet borde även vara ledord för vårt skattesystem. Omotiverade undantag minskar transparensen, försvårar för de skattskyldiga, urholkar skattebaserna och riskerar att leda till osund skatteplanering och minskad legitimitet för systemet. Sedan skattereformen har tyvärr dessa principer i åtskilliga fall åsidosatts. Nya undantag, nedsättningar och särlösningar har införts säkert med goda intentioner men konsekvenserna av den förda politiken har blivit ett krångligare och mindre likformigt skattesystem. Jag anser därför att det är dags för en ny, bred skatteöversyn. En sådan översyn bör ta sin utgångspunkt i att de skatter som behövs för att finansiera den gemensamma välfärden ska tas in på ett rättvist och rättssäkert sätt. Skatten ska beräknas utifrån bärkraft och på ett sätt som så långt som möjligt undviker oönskade snedvridningar av ekonomin. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor ska samhällskostnader som annars inte syns i priset synliggöras för att på så sätt styra konsumtionen i en mer hållbar riktning. Skattesystemet ska vara enkelt att förstå och svårt att fuska med. Översynen måste också förhålla sig till det faktum att globaliseringen skapar helt nya förutsättningar för beskattningen. Globaliseringen ökar möjligheten för den enskilde att bo i en del av världen, arbeta i en annan, förvara sin förmögenhet på en tredje plats och sköta sina ekonomiska transaktioner från ett fjärde land. Detta innebär en positiv valfrihet för den enskilde, men också att den skicklige skatteplaneraren kan göra många skatter mer eller mindre valfria. Som påtalas i motion Sk278 behövs därför förändringar av skattesystemen för att de ska fungera rättvist. Jag anser i likhet med vad som anförs i motion Sk278 att regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning med syfte att göra en bred översyn av skattesystemet för att återupprätta principerna om enkelhet och likformighet samt möta de utmaningar som den tilltagande globaliseringen innebär. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om lika beskattning av pension och lön och inriktningen av skattepolitiken i övrigt. Därmed bifaller delvis motionerna 2010/11:Sk340, 2010/11:Sk356 och 2010/11:Sk424 samt avslår motionerna 2010/11:Sk210, 2010/11:Sk216, 2010/11:Sk230 yrkande 2, 2010/11:Sk232, 2010/11:Sk276, 2010/11:Sk278, 2010/11:Sk282, 2010/11:Sk290, 2010/11:Sk294, 2010/11:Sk328, 2010/11:Sk385 yrkandena 14, 2010/11:Sk421, 2010/11:Sk425, 2010/11:Sk431, 2010/11:Sk440, 2010/11:Sk441 och 2010/11:Sf357 yrkande 1. Skatterna är statens viktigaste inkomstkälla och därmed en naturlig del av politiken eftersom det är politikens uppgift att fördela samhällets gemensamma resurser. Det är därför särskilt viktigt att skatten i någon mån tas ut efter bärkraft och att hela politiken utformas så att välfärden, även om utövarna kan variera, blir solidariskt finansierad. måste hänsyn tas till den långsiktiga samhällsutvecklingen, främst vad gäller utbildnings- och arbetsmarknadssituationen. Den progressiva beskattningen får inte ta bort incitamenten att anstränga sig vare sig det gäller studier på högre nivå eller en strävan efter en karriär i arbetslivet. En alltför långtgående progressiv beskattning motverkar en optimal ekonomisk utveckling och påverkar därmed även välfärdens grundfundament negativt. Skatteuttaget ska justeras efter behovet av att upprätthålla en adekvat offentlig servicenivå. vill skapa ett stort extrautrymme genom att motverka att låglöneländer konkurrerar om svenska jobb och genom att begränsa invandringen. Vi ställer oss därför bakom jobbskatteavdragets samtliga fyra steg men vill ge arbetslösa en rimlig ekonomisk trygghet och pensionärer likvärdiga skattevillkor. Vi kan inte acceptera att pensionärerna ska betala högre skatt än löntagare vid lika inkomst. Pension är inget bidrag utan en uppskjuten lön, dvs. ersättning för tidigare utfört arbete. Vi föreslog därför i vår budgetmotion, som tyvärr avslogs av , en kraftig skattesänkning för landets pensionärer på utöver regeringens ökade anslag, vilket helt skulle jämna ut skattenivån mellan löntagare och pensionärer. Jag föreslår ett tillkännagivande till regeringen om vad jag nu anfört om lika beskattning av pension och lön och inriktningen av skattepolitiken i övrigt. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om inriktningen av skattepolitiken och behovet av en bred skatteöversyn. Därmed bifaller delvis motionerna 2010/11:Sk216, 2010/11:Sk278, 2010/11:Sk294, 2010/11:Sk340, 2010/11:Sk356, 2010/11:Sk385 yrkandena 14, 2010/11:Sk424 och 2010/11:Sf357 yrkande 1 och avslår motionerna 2010/11:Sk210, 2010/11:Sk230 yrkande 2, 2010/11:Sk232, 2010/11:Sk276, 2010/11:Sk282, 2010/11:Sk290, 2010/11:Sk328, 2010/11:Sk421, 2010/11:Sk425, 2010/11:Sk431, 2010/11:Sk440 och 2010/11:Sk441. Målsättningen för skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade välfärden, som vi menar ska finansieras via skatterna. Skattesystemet ska vara rättvist. Vi anser också att utformningen av skattepolitiken måste ta hänsyn till kvinnors och mäns olika inkomster och ekonomiska villkor i övrigt, i syfte att utjämna de ekonomiska skillnaderna. När det gäller skattesystemets utformning vill vi också betona vikten av att eftersträva ett system som är likformigt, är enkelt att tillämpa och har så få undantag som möjligt. Den borgerliga regeringens politik har gått i motsatt riktning. Kortsiktighet har gått före långsiktighet. Särreglerna blir allt fler och krånglet ökar. Utvecklingen har gått mot att utforma skatterna så att de riktar sig mot grupper av individer eller sektorer av näringslivet som gör att vi får fler undantag från en likformig beskattning. Därtill kommer att de genomförda skattesänkningarna är orättvisa. Sammantaget har reformer som jobbskatteavdraget, sänkt fastighetsskatt och slopandet av förmögenhetsskatten inte bara gynnat höginkomsttagare utan också på ett påtagligt sätt ökat mäns nettoinkomster jämfört med kvinnors. Effekten av den förda politiken är ökade klyftor i samhället. Särskilt markant är skillnaden mellan dem som förvärvsarbetar och dem som inte gör det. Den som är sjuk, arbetslös eller går i pension får inte bara lägre inkomst utan betalar dessutom högre skatt än löntagare vid lika inkomster. Jag menar att olika typer av inkomster av tjänst ska beskattas lika. Enligt min mening ska pensionärer inte beskattas hårdare än löntagare. Pension är uppskjuten lön och ska beskattas så. För att nå en likformig beskattning bör även skillnaden i beskattning minska mellan löntagare och andra grupper utöver pensionärer, t.ex. förtidspensionärer och personer som uppbär sjukersättning. Jag anser att det är dags för en ny, bred skatteöversyn. Regeringen bör därför tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att återupprätta principerna om enkelhet och likformighet i skattesystemet. Vi måste också få ett skattesystem som på ett mer rättvist sätt kan finansiera en bra välfärd. Vad jag nu anfört om inriktningen av skattepolitiken och behovet av en bred skatteöversyn bör som sin mening ge regeringen till känna. Pensionsförsäkringar, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en utvidgning av förmånstagarkretsen. Därmed bifaller motion 2010/11:Sk269. I inkomstskattelagen finns bestämmelser som reglerar vilka som får komma i fråga som förmånstagare till en pensionsförsäkring. Reglerna gäller såväl privata försäkringar som tjänstepensionsförsäkringar. är det make, maka, sambo och barn samt makes eller sambos barn.