bet · GY01UFöU4 · 2011-06-16 00:00:00 — 2010/11:UFöU4 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande Fortsatt svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet behandlar i detta betänkande regeringens proposition 2010/11:127 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i och två följdmotioner. Utskottet konstaterar att () säkerhetsråd antog resolution och resolution om situationen i . ansåg i resolution att angreppen mot civila i kunde betecknas som brott mot mänskligheten. I resolution , som antogs under kapitel VII, slog säkerhetsrådet fast att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet. krävde ett eldupphör och att våldet mot civila skulle upphöra. I syfte att skydda civila bemyndigade säkerhetsrådet FN:s medlemsstater att vidta alla nödvändiga åtgärder och att upprätta en flygförbudszon över . Vidare förstärktes vapenembargot enligt resolution . Alla medlemsstater uppmanades att bistå när det gäller att genomföra dessa åtgärder. Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet föreslår att bifaller proposition 2010/11:127, under förutsättning att det fortfarande finns ett mandat för styrkan enligt beslut i . Därmed förordar utskottet att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka på högst 250 personer till förfogande i för fortsatt deltagande i den internationella militära insatsen i i enlighet med beslut i . Det militära bidrag som ställer till förfogande kommer att bestå av en insats för flygspaning med högst 5 flygplan av typ JAS 39 och tillhörande stödresurser för bl.a. flygtankning, en maritim bordningsförmåga om högst 40 personer för att upprätthålla vapenembargot samt högst 10 personer för bl.a. informationsoperationer. Sammantaget handlar det om ett bidrag om högst 180 personer. Om behov uppstår ska styrkan kunna förstärkas tillfälligt. Den kommande svenska militära insatsen inriktas på stöd till genomförande av resolution i dess helhet. I insatsen ingår såväl upprätthållande av vapenembargot som skydd av civila och stöd för humanitära insatser. Utskottet konstaterar att det finns ett brett politiskt stöd bakom förslaget till riksdagsbeslut. Utskottet föreslår att ärendet avgörs av kammaren efter endast en bordläggning. Motionerna avstyrks av utskottet. I ärendet finns två reservationer (SD,V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Fortsatt svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande i för fortsatt deltagande i den internationella militära insatsen i i enlighet med beslut i . Därmed bifaller proposition 2010/11:127 och avslår motionerna 2010/11:U18 och 2010/11:U19. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) Utskottet föreslår att ärendet avgörs efter endast en bordläggning. På sammansatta utrikes- och försvarsutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning Regeringen har i proposition 2010/11:127 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i föreslagit att regeringen ska ställa en svensk väpnad styrka på högst 250 personer till förfogande i för fortsatt deltagande i den internationella militära insatsen i i enlighet med beslut i . Två följdmotioner har avlämnats med anledning av propositionen. Propositionen har remitterats till utrikesutskottet. Utrikes- och försvarsutskotten har därefter beslutat med stöd av 4 kap. 8 § riksdagsordningen att bereda propositionen och följdmotionerna i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott. höll företrädare för och Försvarsmakten föredragningar om propositionen. betecknade angreppen mot civila i som brott mot mänskligheten och påminde om de libyska myndigheternas skyldighet att skydda sin befolkning. Beslut om frysning av tillgångar för företag och personer med koppling till regimen infördes, och ett vapenembargo upprättades. antog resolution i enlighet med kapitel VII i . I resolutionen slog säkerhetsrådet fast att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet. krävde ett eldupphör och att våldet mot civila skulle upphöra. I syfte att skydda civila bemyndigade säkerhetsrådet FN:s medlemsstater att vidta alla nödvändiga åtgärder och att upprätta en flygförbudszon över . Vidare förstärktes vapenembargot enligt resolution . Alla medlemsstater uppmanades att bistå när det gäller att genomföra dessa åtgärder. Som svar på en begäran från och för att skydda civila började , och att med stöd av FN-mandatet slå ut militära mål i . beslutade Nato att ta över hela ansvaret för den internationella militära insatsen. Det svenska deltagandet i den internationella militära insatsen i har varit föremål för ställningstagande genom proposition 2010/11:111 (bet. 2010/11:UFöU3, rskr. 2010/11:207). biföll regeringens förslag och medgav att regeringen ställde en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande för att delta i den internationella militära insatsen i för att upprätthålla en flygförbudszon i enlighet med beslut i . Den svenska insatsen anmälde full operativ förmåga till Nato . Enligt regeringens beslut ska den nuvarande svenska militära insatsen, som är inriktad på att upprätthålla flygförbudszonen, pågå med full operativ förmåga . Vad gäller situationen i redogjorde det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet i betänkande 2010/11:UFöU3 för bakgrunden dittills till situationen i landet. I betänkandet redovisades också ställningstaganden i , , samarbetsråd och m.fl. när det gäller våldet mot civila i och den internationella militära insatsen i landet. I den nu aktuella propositionen (prop. 2010/11:127) konstaterar regeringen att det i princip råder en militär låsning i konflikten. Situationen i är mycket oroande, framför allt när det gäller regimens hänsynslösa angrepp mot civila samt bristen på respekt för de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt. Farhågorna om en utdragen konflikt har besannats, men det görs diplomatiska ansträngningar för att finna en fredlig lösning. Enligt propositionen finns det tydliga tecken på att de politiska, ekonomiska och militära åtgärder som vidtagits i enlighet med FN:s säkerhetsrådsresolutioner sammantaget bidrar till att försvaga regimen, vilket begränsar dess möjligheter att begå övergrepp mot civila. FN:s humanitära samordningsorgan OCHA (United Nations Office for the Coordination of Humanitarian ) uppgav att mer än 636 000 personer flytt från , varav drygt 280 000 är tredjelandsmedborgare. Brist på bränsle, medicin och sjukvårdspersonal rapporteras från delar av landet, och livsmedelssäkerheten uppges vara hotad på vissa håll. Om konflikten förlängs finns en oro för en mer storskalig humanitär katastrof i de västra regionerna. Europeiska unionens utrikesministrar har efter riksdagsbeslutet om svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i antagit rådsslutsatser , och med anledning av utvecklingen i . Försvarsdepartementet bad Försvarsmakten att föreslå hur ett svenskt fortsatt bidrag till den internationella militära insatsen i för att upprätthålla en flygförbudszon skulle kunna utformas efter . Försvarsmakten inkom med svar . Kompletterande information om möjligheten att bidra med informationsresurser, en bordningsstyrka och en reducering av den nuvarande stridsflygsenheten inkom från Försvarsmakten . beslutade Nato att förlänga den militära insatsen avseende flygförbudszonen och skyddet av civila i i . I propositionen föreslås det att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka på högst 250 personer till förfogande i för fortsatt deltagande i den internationella militära insatsen i i enlighet med beslut i . Det planerade svenska bidraget utgörs av flygstridskrafter och stödresurser. Vidare föreslår regeringen att det ska finnas möjlighet att bidra med resurser för bordningsinsatser och informationsoperationer. Sammantaget handlar det om ett svenskt bidrag om totalt ca 180 personer. Om behov uppstår ska styrkan kunna förstärkas tillfälligt. Avsikten är att det fortsatta svenska deltagandet ska inledas . Vidare föreslår regeringen att beslutar att motionstiden förkortas mot bakgrund av det brådskande behovet av ett beslut för att insatsen ska kunna fortsätta utan avbrott. I propositionen redogör regeringen för den senaste utvecklingen i och för det internationella samfundets, FN:s, Natos och EU:s engagemang. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga mandat och den politiska, humanitära och militära utvecklingen samt redovisar sina överväganden för det fortsatta svenska deltagandet i den militära insatsen. samlade insatser ska enligt propositionen syfta till att stärka de krafter som verkar för demokrati och utveckling och ger hopp om en ny framtid i . är berett att svara upp mot de önskemål om samarbete mellan demokratins institutioner, inklusive de politiska partierna, som kan finnas i skedet efter det att de militära insatserna avslutats. yrkar i kommittémotion 2010/11:18 avslag på proposition 2010/11:127. Partiet är fortsatt kritiskt till det svenska deltagandet i den internationella militära insatsen i . Det är enligt motionen oklart vem och vad som skyddas av den svenska insatsen och om det nationella övergångsrådet () har kontroll över alla rebellstyrkor. anser att deras tidigare framförda farhågor om att andra länder som deltar i insatsen vidtar alltmer långtgående åtgärder i kriget har visat sig stämma. Partiet anser att under rådande omständigheter inte bör delta i militära operationer i och att resurser i stället bör läggas på humanitära insatser på plats för att hjälpa dem som flytt från sedan oroligheterna inleddes. föreslår i kommittémotion 2010/11:19 avslag på proposition 2010/11:127 och anser att ska göra ett tillkännagivande till regeringen om att de ytterligare som enligt propositionen beräknas för den svenska militära insatsen i i stället ska användas för att öka den svenska humanitära insatsen med anledning av situationen i . anser att de begränsningar för det svenska militära deltagandet i den internationella militära insatsen i som beslutade om till följd av proposition 2010/11:111 var tydliga och viktiga. Partiet avvisar ett svenskt deltagande i den internationella militära insatsen på det sätt som denna beskrivs i proposition 2010/11:127. Vad behöver är ett eldupphör följt av fredsförhandlingar, detta i överensstämmelse med säkerhetsrådets resolution . Behovet av humanitärt stöd är stort, och flyktingar från bör få bättre möjligheter att ta sig till EU och få en här, anser . Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att medge att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande i för fortsatt deltagande i den internationella militära insatsen i i enlighet med beslut i . Vidare föreslår utskottet att ärendet avgörs av kammaren efter endast en bordläggning. Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (V). Utskottet erinrar inledningsvis om att antagit resolutionerna och 1973 om situationen i . FN har därmed det yttersta ansvaret för den internationella militära insatsen i . Genom resolution , som antogs , slog säkerhetsrådet fast att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet. krävde ett eldupphör och att våldet mot civila skulle upphöra. I syfte att skydda civila bemyndigade säkerhetsrådet FN:s medlemsstater att vidta alla nödvändiga åtgärder och att upprätta en flygförbudszon över . Vidare förstärktes det vapenembargo som införts genom resolution . Alla medlemsstater uppmanades att bistå när det gäller att genomföra dessa åtgärder. FN:s säkerhetsrådsresolutioner och 1973 utgör grunden för det internationella engagemanget. Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet ansåg i betänkande 2010/11:UFöU3 att ska bidra till den militära insatsen i syfte att verkställa resolution . I den nu aktuella propositionen konstaterar regeringen att omvärlden står fortsatt enad i sitt stöd för säkerhetsrådsresolutionerna och i fördömandet av den libyska regimens övergrepp. Ett stort antal länder samt , samarbetsråd, Afrikanska unionen och Organisationen för den fördömer de grova kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och av den humanitära rätten i landet. Militära, humanitära och politiska aspekter på dagens situation i beskrivs i propositionen. Där belyses också hur situationen har förändrats efter riksdagsbeslutet om svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i . råder enligt propositionen i princip en militär låsning i konflikten. Situationen i är mycket oroande, framför allt när det gäller regimens hänsynslösa angrepp på civila samt bristen på respekt för mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. Rapporteringen från konfliktområdet omfattar kränkningar av mänskliga rättigheter och brott mot humanitär rätt såsom summariska avrättningar, försvinnanden, användning av mänskliga sköldar, användning av klusterammunition i tätbefolkade områden, sexuellt våld och tortyr av frihetsberövade. Utskottet menar därför att flygspaningsinsatsen till stöd för genomförandet av säkerhetsrådsresolution i dess helhet bör kunna inledas . Enligt propositionen rapporteras brist på bränsle, medicin och sjukvårdspersonal från delar av landet, och livsmedelssäkerheten uppges vara hotad på vissa håll. Om konflikten förlängs finns en oro för en mer storskalig humanitär katastrof i de västra regionerna. Antalet internflyktingar i landet uppges vara 250 000. Farhågor om en utdragen konflikt har besannats, men diplomatiska ansträngningar görs för att finna en fredlig lösning. Det finns enligt regeringen tydliga tecken på att de politiska, ekonomiska och militära åtgärder som vidtagits i enlighet med FN:s säkerhetsrådsresolutioner sammantaget bidrar till att försvaga regimen och därigenom begränsa dess möjligheter att begå övergrepp mot civila. FN:s humanitära samordningsorgan OCHA uppgav att mer än 636 000 personer flytt från , varav drygt 280 000 är tredjelandsmedborgare. FN:s högkommissionär för flyktingar, , sammanträffade med företrädare för utrikesutskottet och socialförsäkringsutskottet och belyste då flyktingsituationen till följd av konflikten i . Enligt Guterres hade av flyktingarna från kommit till . Utskottet delar regeringens bedömning att det kommer att behövas ökade insatser också och att dessa hjälpinsatser också avser människor som tvingas att fly. Utskottet förutsätter att flyktingars situation uppmärksammas som en del av den militära insatsen och i enlighet med säkerhetsrådets resolutioner och internationell rätt, mänskliga rättigheter och flyktingrätt i syfte att skydda civila. kräver att den libyska regeringen ska följa sina internationella förpliktelser i enlighet med internationell humanitär rätt, mänskliga rättigheter och flyktingrätt och vidta alla åtgärder för att skydda civila och för att tillförsäkra humanitärt tillträde. Den , (International Criminal Court, ICC) har påbörjat en förundersökning om möjliga folkrättsbrott i . inlämnade domstolens åklagare en begäran om en arresteringsorder till ICC avseende , hans son samt chefen för regimens säkerhetstjänster. Dessa personer misstänks vara "de främst ansvariga" för brott mot mänskligheten i . Åklagarens fortsatta undersökning omfattar även krigsförbrytelser. för mänskliga rättigheter () har inrättat en oberoende internationell som har genomfört en resa till landet. I dess preliminära rapport finns uppgifter om summariska avrättningar, förtryck av befolkningen och försvinnanden som tillskrivs Gaddafiregimen. FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter har uttryckt stor oro för våldet mot civila inklusive systematisk användning av sexuellt våld mot kvinnor. Utskottet konstaterar att det inom EU råder enighet om att upprätthålla ett politiskt, ekonomiskt och militärt tryck på Gaddafiregimen. Som framgått ovan har EU:s utrikesministrar efter riksdagsbeslutet om svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i antagit rådsslutsatser , och med anledning av utvecklingen i . EU har antagit sanktioner som genomför och skärper de sanktioner som FN antagit, avbrutit tekniskt samarbete med och öppnat ett tekniskt kontor i . Det är enligt utskottet angeläget att fortsätta ansträngningarna att finna en politisk lösning på konflikten. Här har FN även framgent en central roll. Den internationella kontaktgruppen för samordnar diplomatiska initiativ. Kontaktgruppen upprättades vid en konferens i med deltagande av utrikesministrar och ledare för , , Afrikanska unionen, Organisationen för , EU och Nato. deltar enligt en rotationsordning på en nordisk plats i kontaktgruppen tillsammans med och . Kontaktgruppen har uttryckt starkt stöd för FN:s särskilda sändebud för , , och hans ansträngningar för att nå en politisk lösning samt för FN som samordnare av humanitärt stöd och även postkonfliktinsatser. Vid kontaktgruppens möten har Natos insatser lyfts fram som nödvändiga för att genomföra FN:s säkerhetsrådsresolutioner och 1973 för att skydda civila. Det senaste mötet i kontaktgruppen ägde rum i . När Nato och dess partner i den militära Libyeninsatsen möttes för att diskutera situationen i landet antog man ett uttalande om att insatserna ska fortsätta tills följande målsättningar är uppnådda: Alla attacker och hot om attacker mot civila och civilbebodda områden ska upphöra. Det ska säkerställas att regimen har dragit tillbaka alla militära styrkor (inklusive krypskyttar, legosoldater och andra paramilitära styrkor) till sina förläggningar från alla befolkade områden som de med militär makt har intagit, ockuperat eller satt under belägring i hela , inklusive Ajdabiya, Brega, Jadu, , Kikla, Misrata, Nalut, Ras Lanuf, Yafran, Zawiyah, Zintan och Zuwara. Regimen måste tillåta , fullt, säkert och ohindrat humanitärt tillträde till alla människor i som behöver hjälp. Därutöver fastslogs vid mötet att Gaddafis regim förlorat all legitimitet och att han bör avgå. Dessa ställningstaganden återbekräftades vid ett möte med Nato och dess partner i den militära insatsen. Utskottet understryker att huvudsyftet med säkerhetsrådets resolution är att skydda civila och att resolutionen ger ett starkt folkrättsligt mandat för insatser i syfte att skydda civilbefolkningen. Syftet med den internationella militära insatsen i är att skydda civila mot övergrepp och att bereda vägen för en politisk lösning. fäster stor vikt vid FN:s diplomatiska ansträngningar och understryker behovet av att förbereda stöd till även när det gäller demokratisk utveckling och statsbyggande . Utskottet välkomnar breda engagemang för att bidra till en fredlig utveckling i . Utskottet delar regeringens uppfattning att ett svenskt militärt bidrag utgör en viktig komponent för att nå detta mål, detta tillsammans med humanitära insatser och ansträngningar för att finna en politisk lösning. Den nuvarande svenska militära insatsen, som är inriktad på att upprätthålla flygförbudszonen, kommer att avslutas. Utskottet anser att bör medge att regeringen för det svenska deltagandet i den internationella militära insatsen i ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande i för fortsatt deltagande i den internationella militära insatsen i i enlighet med beslut i . Enligt regeringen bör det fortsatta svenska deltagandet inledas , vilket ligger i linje med det beslut Nato fattade om att förlänga den militära insatsen i i . Enligt 15 kap. 16 § regeringsformen får en svensk väpnad styrka sändas till ett annat land om medger det, om det är medgivet i en lag som anger förutsättningarna för åtgärden eller om skyldigheten följer av en internationell överenskommelse som har godkänt. I detta fall saknas ett bemyndigande för regeringen, och kan inte anses tidigare ha godkänt en internationell överenskommelse som skyldigheten följer av. Därför krävs medgivande för att en svensk väpnad styrka ska kunna delta i den internationella militära insatsen. Utskottet konstaterar att har auktoriserat den internationella militära insatsen i genom beslut i enlighet med kapitel VII, vilket innebär att man i insatsen får använda alla nödvändiga medel för att fullgöra sina uppgifter, inklusive våld som går utöver självförsvar. Den kommande svenska militära insatsen inriktas på stöd till genomförandet av 1973 i dess helhet. I insatsen ingår såväl upprätthållande av vapenembargot som skydd av civila och stöd för humanitära insatser. På grundval av de behov som identifierats utifrån säkerhetsrådsresolutionens mandat förespråkar regeringen i propositionen att ställer högst fem flygplan av typ JAS 39 och tillhörande stödresurser för bl.a. flygtankning till förfogande för flygspaningsinsatsen, vidare en maritim bordningsförmåga om högst 40 personer för att upprätthålla vapenembargot och högst 10 personer för bl.a. informationsoperationer. Sammantaget handlar det om ett bidrag om högst 180 personer. Enligt propositionen bedömer Försvarsmakten att det är möjligt att reducera antalet flygplan i insatsområdet. Ambitionen är att kunna genomföra två roteuppdrag . Varje roteuppdrag genomförs av två flygplan. För att kontinuerligt säkerställa att fyra flygplan kan utföra uppgifterna krävs att fem flygplan är tillgängliga i insatsområdet. Flygspaningsinsatserna syftar till att stödja genomförandet av 1973 i dess helhet. Stridsinsatser mot markmål kommer inte att genomföras. Flygspaningsinsatserna kan också komma att få betydelse när det gäller att övervaka att den vapenvila som eftersträvas kommer till stånd. Regeringen kommer att inleda samtal med Nato om möjligheten att bidra med en maritim bordningsförmåga för att bistå vid upprätthållandet av vapenembargot till sjöss. Till detta kommer olika stabsfunktioner som också kan komma att innefatta personal för informationsoperationer i enlighet med vad som efterfrågas. Om dessa insatser efterfrågas kommer de att omfatta . Som tidigare nämnts bedömer regeringen att det fortsatta svenska deltagandet i den internationella militära insatsen i ska inledas och pågå i . Utskottet framhåller betydelsen av att svensk militär personal som deltar i insatsen ges tydliga och klara riktlinjer och insatsregler. Utskottet vill betona att insatsreglerna utformas så att gränserna för militär våldsanvändning blir tydliga för personal som deltar i insatsen. Att ger regeringen bemyndigande att sända en svensk väpnad trupp på uppdrag i annat land är ett beslut som innebär ett betydande ansvar. tragiska erfarenheter har visat att förluster i människoliv i samband med fredsfrämjande uppdrag och krishanteringsinsatser inte kan uteslutas. Utskottet konstaterar att det är Försvarsmaktens uppgift att göra en hot- och riskbedömning för de insatser som utförs och vidta nödvändiga åtgärder med ledning av dessa bedömningar. Betydelsen av att styrkan har tillgång till kvalificerade sjukvårdsresurser understryks av utskottet. Utskottet delar regeringens uppfattning att det under försämrade säkerhetsförhållanden är viktigt att regeringen har möjlighet att snabbt och tillfälligt förstärka de militära insatser som genomför. Förstärkningen skulle i detta fall omfatta tillförsel av personal och materiel för undsättning och evakuering. En evakuerings- och förstärkningsinsats är till sin natur tillfällig och skyndsam och sker inom ramen för en redan pågående insats. En insats av detta slag måste även vara anpassad till den unika situationen. Detta gör att det är svårt att i förväg uppskatta omfattningen av och kostnaderna för en sådan insats. Utskottet konstaterar att ett behov av snabba förstärkningar inte kan uteslutas. Av det skälet är det viktigt att det på förhand finns en av beslutad marginal att ta i anspråk för förstärknings- eller evakueringsinsatser. Denna marginal ska dock inte vara större än nödvändigt i varje enskilt fall.