bet · GY01SkU23 · 2011-03-09 00:00:00 — Jag tror inte alls att det är så stor skillnad i åsikter mellan mig och . Grundtryggheten kan man tolka på olika sätt. Det finns andra partier som har varit inne på andra konstruktioner. Men jag tror för min del att vi mycket väl kommer att kunna överens om att höja den här procentsatsen igen och att grunden för detta ska vara att den som råkar ut för sjukdom eller arbetslöshet ska kunna leva vidare på ett sätt som gör att den inte blir väldigt hårt drabbad. Det tycker jag tillhör den liberala traditionen, den socialdemokratiska traditionen och också den konservativa traditionen.Jag tror att man från Socialdemokraternas sida har underskattat en viktig sak, nämligen att det blev ett alltför stort missbruk av dessa försäkringar. Det var nödvändigt att ta itu med. Det skiljer sig kris, som var en nationalekonomisk kris. Jag tror för min del att vi kommer tillbaka. När arbetslösheten minskar kommer trycket på arbetslöshetskassan att minska, och då ökar möjligheterna att åter höja gränsen. I detta betänkande debatterar vi motioner från den allmänna motionstiden som rör inkomstskatter.När vi talar om inkomstskatter handlar det mindre om skatterna i sig och mer om de möjligheter till skatteavdrag som genomförts sedan alliansregeringen kom till makten. Jobbskatteavdraget är ett sådant avdrag som har hållits levande i debatten sedan det infördes. Det infördes för att upprätta arbetslinjen. Det ska löna sig att arbeta och öka incitamenten att gå från bidragsberoende till egen försörjning. Detta har väl utvecklat i sitt anförande, så jag ska avstå från att upprepa alla hans argument.Jobbskatteavdraget har införts i fyra olika steg, vilka oppositionen bit för bit har accepterat, som en del oppositionspolitiker tydligt och andra mindre tydligt under valrörelsen har sagt sig ha ambitionen att avskaffa dem bit för bit.I reservationen från S kan man läsa att det ska löna sig att arbeta och att ha arbetat samt att det egentligen ska löna sig för allt och alla även om de inte arbetar. Under hela valrörelsen har vi kunnat höra att pension ska vara uppskjuten lön. Det hävdar och även i sina reservationer. Dagens pensionssystem är en form av fördelningssystem mellan generationer där de som arbetar betalar till dagens pensionärer. Pensionssystemet består av flera olika delar: inkomstpension, premiepension, tjänstepension, garantipension och eventuellt också eget pensionssparande. Pensionerna är också kopplade till sysselsättningsgraden i samhället i övrigt. Pensionerna påverkas med andra ord av att det för folk i arbetsför ålder lönar sig att arbeta, att fler jobbar och att fler jobbar fler timmar. Sedan tillkommer flera faktorer som på ett eller annat sätt påverkar den enskilda pensionen. Det handlar om arbetsmarknadens utveckling, löneutvecklingen, när du väljer att ta ut din pension och medellivslängden i landet.Systemet är inte rakt, det vill säga att det du avsätter kan du inte ta ut krona för krona. Arbetsgivaren betalar in en del av arbetsgivaravgiften i systemet. Allt går in i en gemensam pott i AP-fonderna som förvaltas för varje åldersgrupp. De pengar som har sparats av personer som avlider tillfaller dem som lever vidare i årskullen. Det gör att det är möjligt att få pension oavsett om du blir eller gammal.Pensionen består av en mängd sammanflätade system. Skulle det ha varit en uppskjuten lön skulle vi var och en ha haft ett eget bankkonto där vars och ens pengar sattes in. Då skulle pensionen vara enskild egendom, och våra efterlevande skulle få ta del av det som fanns kvar, om det fanns något kvar, eller om det kanske rent av skulle behöva pytsas in lite mer pensionspengar om vi råkade bli lite äldre än vad som beräknades från början. Det är svårt att betrakta den som en lön eftersom den då skulle vara knuten till varje enskild individ. Kan vi inte en gång för alla avfärda påståendet att pension är uppskjuten lön, så att vi slipper se det i debatten framöver?Gemensamt för de olika inkomstskattesänkningarna, jobbskatteavdraget, och är att de ska leda till fler arbetade timmar, bredare skattebaser och därmed till större skatteintäkter. Men även om ett skatteavdrag för pensioner inte kommer att ha en jobbskapande effekt finns det i regeringsdeklarationen ett löfte om ytterligare skatteavdrag för pensionärer , vilket kommer att införas när ekonomin så medger.Vi hörde i Schultes redovisning tidigare att alliansregeringens ekonomiska politik har varit framgångsrik. Det ser ljust ut för svensk ekonomi. Därför upplevs det som möjligt att infria löftena i regeringsdeklarationen om både det femte steget i jobbskatteavdraget och ett ytterligare skatteavdrag för pensionärer. Dessutom bör det snart vara möjligt för pensionärerna att åter se sina pensioner vända uppåt utifrån en ökad sysselsättning och en ökad tillväxt i landet.Fru talman! och , som jag nämnde, är också avdrag på inkomstskatten som har debatterats mycket sedan de infördes och i den senaste valrörelsen. Genom skattereduktionen för hushållstjänsterna och har efterfrågan på tjänster inom den privata sektorn ökat kraftigt. var det över en miljon människor som efterfrågade dessa tjänster.Denna reform som halverar kostnaden för att ta hjälp i hemmet har underlättat många människors vardag. Det har dessutom medfört en omvandling för en hel bransch och gett förutsättningar för skapandet av nya företag och nya arbetstillfällen.RUT har lett till att många kvinnor och personer med utländsk bakgrund både har fått jobb och kunnat starta företag inom tjänstesektorn. och har gjort svarta jobb vita. och är också väldigt bra exempel på hur politiska reformer kan göra stor nytta för brukaren, utföraren och samhället. kommer att fortsätta värna dessa reformer, och vi är inte heller främmande för att ytterligare förbättra och utveckla tjänsteinnehållet i dem.Ett område där det kommer att finnas allt större behov framöver är äldreomsorgen. Här handlar det om att öka möjligheterna till företagande inom sektorn för att bidra till ökad kvalitet på tjänsterna och att stärka de äldres och anhörigas ställning samt att lösa de utmaningar som kommer att finnas i form av en äldre befolkning med en mer efterfrågad valfrihet.Faktum är att under de kommande decennierna kommer antalet människor att växa från 1,6 miljoner till nästan 2,5 miljoner år 2040. Därmed står inför en rad utmaningar för att anpassa samhället till den åldrande befolkningen och det ökade vårdbehov som kommer att finnas i landets alla kommuner.Centerpartiet vill att den som har blivit berättigad hemtjänst i högre grad själv ska få bestämma om det är det lilla privata hemtjänstföretaget, den stora hemtjänstkoncernen eller kommunens hemtjänst som ska få förtroendet. RUT-avdragets uppbyggnad har öppnat för denna nya möjlighet. I en modern välfärd behövs både nytänkande och en mångfald som berikar. Införandet av och har dessutom fört det goda med sig att det bidragit till en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. har ökat antalet jobb och företagandet samt inneburit avlastning i hemmet för många kvinnor. har bidragit till att ett ökat antal kvinnor nu delar ägandet av den gemensamma bostaden med sina män för att båda i hushållet ska kunna ta del av avdraget.Fru talman! I betänkandet finns också motioner som tar upp möjligheten för privatpersoner att göra skatteavdrag för gåvor och bidrag till ideell hjälpverksamhet. Det är mycket lovvärt att ytterligare stödja och stimulera den ideella verksamhet som pågår runt om i landet, och kan det göras med mer privata pengar och med ökad valfrihet för givarna så är det välkommet. Dessa motioner avstyrks med anledning av att regeringen i samband med budgetpropositionen aviserade att det kommer att kunna ske , också under förutsättning att ekonomiskt utrymme finns.Fru talman! Jag vill med detta yrka avslag på samtliga motioner och bifall till utskottets förslag i betänkande SkU23. Detta anförande var intressant och föranleder två frågeställningar. Här sägs att avdrag för hushållsnära tjänster har skapat en arbetsmarknad för invandrare och kvinnor. Varför ser du den arbetsmarknaden avgränsad och kategoriserad till invandrare och kvinnor?I valrörelsen framförde ditt parti att man också skulle expandera det så kallade till att också innefatta möjlighet att få hjälp med att gå ut med hunden. Jag undrar: När avser ni att framlägga det förslaget? Att jag nämner kvinnor och invandrare beror på att det bevisligen är många kvinnor som har fått jobb genom de här tjänsterna och också skapat företag inom denna sektor. Det är också många invandrare, både män och kvinnor men också där framför allt kvinnor, som har fått jobb inom tjänsterna och skapat företag inom dem. Att det är så kan kanske också bero på att det har funnits en begränsad möjlighet att skapa jobb inom området. Efterfrågan har ökat i och med införandet av avdraget. Det har funnits en marknad för det där många tyvärr inte har haft förutsättningar att betala utan att skatteavdraget har tillkommit.Det har också funnits människor som kanske har haft brist på utbildning som gör att de kan kliva in på en annan arbetsmarknad. Det kan vara brist på språkkunskap. Detta är ett oerhört bra första insteg för en nyanländ svensk att ge sig in på.Vad gäller hunden hörde jag det av min partiledare en gång. Det har inte jobbats vidare med frågan. Jag kan inte ge dig någon tidpunkt. Men jag är inte främmande för att det finns många äldre som hade önskat sig att få sin hund rastad. Det kan vara personer med olika former av handikapp som gärna skulle se sin livskamrat få gå ut och röra på benen. Men det är ingen fråga som vi har resonerat vidare om. Ditt inledande svar, , avslöjar din människosyn. Invandrarkvinnan ska inte drömma om att bli förskollärare, läkare eller forskare trots att många har kvalificerade utbildningar när de kommer hit. Det finns en annan arbetsmarknad för dem.Det ska vara att personer som har hyggliga inkomster också ska få ett bidrag av oss andra för att kunna städsla till hjälp i hemmet. Du säger att några grupper är förutbestämda att utföra dessa uppgifter. Det är en människosyn som är mig främmande. Om ni hade talat om en arbetsmarknad i allmänhet hade jag sett att det är bättre även om systemet i sig är orättvist.Sedan var det bara löst prat av din partiordförande som inte hade någon kontakt med någon önskad politik. Hundarna får fortsätta att lida. Det sista om att hundarna får fortsätta att lida förstod jag faktiskt inte. Jag tror att många ordnar för sina hundar på ett eller annat sätt ändå. Frågan om det ska in i ROT- eller RUT-avdraget har inte diskuterats. Men jag är inte främmande för att olika former av önskemål från framför allt en äldre befolkning skulle kunna göra att frågan skulle komma upp igen. Men den är inte diskuterad i det här läget.Min människosyn vad gäller invandrare, kvinnor eller städpersonal tycker inte jag på något vis avslöjas av att jag säger att det är ett bra instegsjobb för dem som saknar språkkunskaper. Vi har invandrargrupper som saknar en del av den utbildning som behövs för att ta sig in på den arbetsmarknad som finns . Det saknas över huvud taget jobb för de människor som vi har i vårt samhälle som inte har en gymnasieutbildning med sig . Det är oftast det som är orsaken till att de står utanför en arbetsmarknad i dag.Man kan börja här. Dessutom finns det också ett stort kompetensbehov inom städverksamheten som de får lära sig av dessa företag och ta del av. Vad jag förstår är det många som är stolta över att de har den kompetensen att på ett mycket effektivt sätt städa någons hem. De ser inte det på något vis som en förnedrande uppgift. Jag betraktar inte den uppgiften på något vis som en förnedrande uppgift. Den fyller en funktion för den som utför den. Dessutom får personen ett vitt jobb som gör att gör att den är sjuklöneberättigad och har en pensionspoäng med sig i nästa jobb om det är så att man vill gå vidare i ett annat jobb. har vissa grundläggande principer. En är den så kallade ofullkomlighetstanken. Det innebär att vi har kommit till insikten att alla människor är ofullkomliga, och det fördelas inte partivis. Det är bara det att alla inte har insett detta.Det vi diskuterar här är inkomst. Det är vad debatten handlar om. Det trodde i varje fall jag. Inkomst är en grundförutsättning för en inkomstskatt. Utan inkomst finns det ingen inkomstskatt, om man nu inte vill beslagta människors egendom ändå.Inkomstskatten är ofta den enskilt största utgiften för en inkomsttagare som den påverkar försörjningsmöjligheter och konsumtionsutrymme. Därför är hög skatt på inkomst inte i sig önskvärd. Vid den överenskommelse som träffades kom man också fram till den rimliga slutsatsen att ingen ska betala mer än hälften av sin förvärvsinkomst i skatt. Det är ganska enkelt att inse det rimliga i att dela lika men det orimliga i att få mindre än hälften kvar av sin förvärvsinkomst. Långsiktigt bör vi sträva att återgå till denna princip.Alliansregeringen har infört ett förvärvsavdrag för att skapa större ekonomiskt utrymme för förvärvsarbetande med fokus på låg- och medelinkomsttagare. Detta har inneburit ett ökat arbetsdeltagande och ökade skatteintäkter till kommunsektorn och även staten för den delen. Det har också varit en tillgång under den ekonomiska krisen. Vi ser nu en exceptionellt stark ekonomisk återhämtning och ökad sysselsättning som överträffar de allra flesta länders. Detta är inte enbart tur eller slump utan resultatet av en lyckad ekonomisk politik.Det är också viktigt att notera att trots krisen har kommunsektorn kommit i balans. kunde staten tillskjuta mängder av miljarder för att se till att kommunsektorn kunde fungera trots den ekonomsiska världskrisen.Fru talman! har i regeringsarbetet varit drivande för att förbättra ekonomin för pensionärerna med fokus på de lägre inkomstnivåerna. Sammantaget har historiska skattesänkningar genomförts på sammanlagt . Det har aldrig hänt . Tillsammans med den starka ekonomiska återhämtningen kommer pensionerna markant att förbättras framöver även om vi långsiktigt måste se över hur vi ska finansiera pensionssystemet. kommer även fortsättningsvis att arbeta för bättre förutsättningar för pensionärernas ekonomiska situation och andra områden som är kopplade till äldre, vilka vi redan har gjort stora insatser på.Fru talman! Det förra betänkandet om företagande är direkt kopplat till inkomstbeskattningen. Där måste båda hänga ihop. Ett exempel är ROT- och RUT-avdragen som både möjliggör för fler företag och fler arbetstillfällen. Detta blev mycket tydligt när alliansföreträdare i skatteutskottet besökte Homemaid, ett hemstädsföretag i . Den mycket positiva utvecklingen för företaget och anställningar konfirmerar Alliansens goda insatser för fler jobb och minskat utanförskap. Företaget uppvisar ett stort antal nya anställningar av personer som länge varit arbetslösa och en stor andel av dessa med invandrarbakgrund. Resultatet är både fler jobb och förbättrad integration.En presenterad studie visar att allt fler använder sig av möjligheten till RUT-avdrag och däribland många äldre. Med denna bakgrund är det svårt att förstå att inte alla partier i denna kammare ser positivt på denna utveckling och möjlighet till både jobb och service.Fru talman! En lång rad länder, samtliga övriga EU-länder, har möjliggjort någon form av avdragsrätt för gåvor. har länge arbetat för att detta också ska införas i . Vi ser det som ett principgenombrott att snart kommer att införa avdragsrätt för gåvor till hjälporganisationer. Vi ser detta som ett första steg mot att fler ideella organisationer och föreningar ska kunna omfattas. bör möjligheter införas för företag och juridiska personer att ge avdragsgilla gåvor till ideella organisationer. Men självklart måste detta finnas under ett fungerande regelverk.Det finns många andra frågor att ta upp i denna sena afton. Men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Skatten är varje svenskt hushålls största enskilda utgift. Man kan jämföra med bostadsutgifter och utgifter för mat eller kläder. Skatten är alltid den största utgiften. Men skatten skiljer sig från de andra utgifterna på minst två olika fundamentala sätt.För det första är skatten obligatorisk. Skatten måste man betala. Mängden skatt man ska betala kan man inte påverka själv, utan den bestäms av politiker som sitter i den här kammaren och som sitter i olika andra kommunala församlingar runt om i landet. Det är inte man själv som bestämmer. Man måste betala. Om man inte betalar vartenda öre begår man ett brott, och så kommer det ett straff. Skatten drivs in med tvång, och man måste betala. Man kan inte påverka hur mycket man ska betala till skillnad från alla andra utgifter, som man kan påverka. Om man känner att man vill prioritera någon särskild utgift kan man försöka dra ned på de andra. Man kan försöka hitta ett billigare boende. Man kan försöka strama åt matkontot ifall man vill ha mer pengar till någonting annat. Där kan man påverka.Skatten kan man inte påverka. Det är alltid politikerna som fastställer detta, och man måste betala. Någon kanske säger: Visst kan man påverka hur mycket skatt man betalar. Vi har trots allt demokrati, och vi har ju val! Okej, då har man alltså en chans och då som en röst bland sju miljoner väljare. Så mycket makt har man över den största utgiften för ett hushåll till skillnad från alla andra utgifter som man kan påverka när som helst, vilken timme som helst och vilken dag som helst . Där har vi den fundamentala skillnaden mellan skatten som utgift och alla andra utgifter. Det handlar om politikers makt mot den enskildes makt.Det säger sig självt att ifall skatten är mycket hög har politikerna mycket makt och människan lite makt över sitt eget liv. Politikerna styr människors eget liv med deras egna pengar.Den andra fundamentala skillnaden mellan skatter och alla andra utgifter är att hälften av alla skatter är osynliga. Arbetsgivaravgiften dras för det mesta från lönen utan att det redovisas. Det handlar om att staten tar in i skatt som man inte talar om för medborgarna att man tar in. Momsen kan man ofta inte se om man inte läser mycket noga på olika kvitton. Hälften av alla de hundratals miljarder som staten tar in i skatt tar man in på ett osynligt sätt. Detta var naturligtvis en strategi under de år och decennier som Socialdemokraterna kontinuerligt höjde skattetrycket i . Då var tanken: Medborgarna kommer aldrig att gå med på de dramatiska skattehöjningar som vi vill ha, så vi gör dem osynliga. Vi talar inte om att vi tar upp skatterna! Så var det.Jean-Baptiste som var rådgivare åt den franske kungen sade att beskattningens konst är att plocka gåsen på alla fjädrar utan så mycket kackel. Det var strategin också från socialdemokratin när man gjorde sina dramatiska skattehöjningar. Man sade: Gör dem osynliga så märker folk inte att vi höjer skatten! som var finansminister och ansvarig för många av skattehöjningarna sade: Steg för steg ska vi socialisera detta samhälle, men vi ska inte basunera ut det på gator och torg där det så lätt kan missförstås!Så såg strategin ut för att dramatiskt höja skatterna och dramatiskt öka politikernas makt över människors liv utan att tala om det för dem som fick betala. Här ligger den principiella skillnaden också i människosyn, som var uppe här tidigare. Om vi tycker att människor själva ska ha makt över sitt eget liv - och talar vi inte om rika människor, som alltid har makten över sitt eget liv, utan om vanliga människor - så måste vi låta människor få behålla större delen av det de själva tjänar ihop. Det är ju först och främst deras pengar och inte politikernas pengar.Om man däremot inte har några som helst bekymmer med att kontinuerligt ge politikerna mer makt över människor och att kontinuerligt tvinga människor att betala pengar som de själva inte kan påverka annat än som en röst bland sju miljoner kan man naturligtvis kontinuerligt höja skatterna. Det är det vi har sett. Socialdemokraterna har dramatiskt höjt skatter. Det är ett enfrågeparti. De kan inte hålla sig, för de tycker egentligen att alla pengar tillhör staten. Därför tycker de att de ska höja skatter och självfallet också dölja detta.Vi står för en annan utgångspunkt. Vi tycker att människor ska ha makten över sitt eget liv. Vanliga människor ska få behålla större delen av det de tjänar ihop.Sedan finns det mycket viktiga offentliga uppgifter som bara kan skötas gemensamt genom statens och det offentligas ram. Rättsstaten ska fungera. Poliser ska vara synliga och fungera. Vi ska ha ett försvar för vår demokrati. Vi ska ha en skola som ger alla chansen att komma någon vart oavsett vilken bakgrund man har. Vi ska ha en sjukvård som når alla som behöver den . Självfallet är det så. Men det är inte det som driver skattehöjarna. De drivs av en dogmatisk skattehöjarideologi som inte bryr sig om tvång som definitivt inte bryr sig om människors frihet.Skatter har självfallet också ekonomiska effekter. Detta diskuterar vi ofta. Men vi ser sällan det motsatta - att pengar hos medborgarna också gör nytta ute i samhället. Det handlar om pengar som människor själva får bestämma över. tror man att pengar bara gör nytta så fort de har hamnat i statskassan. Men pengar gör också nytta ute i samhället när människor får bestämma hur de ska spenderas. Då tar människor pengarna och investerar i ett företag, och de tar pengarna och konsumerar vilket skapar jobb någonstans. På det sättet hålls ekonomin i gång. Pengar i fickorna hos folk gör så att samhället blir innovativt, dynamiskt och växande. Det skapar jobb. Om man bara tänker på att dra in varenda tillväxtökning i ökad skatt skapar man större intäkter hos det offentliga, men man skapar definitivt inte mer ekonomisk tillväxt.Produktiva insatser måste löna sig. Det måste löna sig att utbilda sig, driva företag och arbeta. Sådana saker måste löna sig. Med dramatiska skattehöjningar och skattechocker, som detta enfrågeparti står för, får vi inte detta. Tack vare exempelvis jobbskatteavdraget och andra skattesänkningar har vi fått det under Alliansens tid vid makten. Det lönar sig mycket bättre att arbeta. Detta har lett till en kraftig minskning av utanförskapet så att fler människor nu har arbete än jag tror tidigare i svensk historia. Så går också svensk ekonomi väldigt bra, och där är skattesänkningarna ett tydligt bidrag.Bidrag ska inte löna sig lika bra som en lön från ett arbete. Det måste löna sig att arbeta framför att få bidrag. Välfärden är fantastiskt viktig, men bidragen är det inte. Det viktiga är att arbete lönar sig. Det är mycket mer rättvist att det lönar sig att arbeta än att man beskattar detta arbete stenhårt så att och hans vänner får massor med makt över människors vardag.Vi ska se till så att människor får behålla sina egna pengar för vardagsfrihetens skull, för jobbens skull men också för välfärdens skull. Sedan vi kom till makten och sänkte skatterna har vi fått större intäkter till det offentliga. Vi har mer pengar till sjukvård och till skola än vad vi har haft både därför att vi har större intäkter och därför att vi har prioriterat dem framför bidragen. Vi har mer välfärd nu.Titta på , som har 30 procents skattetryck och som lägger mer pengar än per person och år på offentlig sjukvård! Detta gör de trots att de har 30 procents skattetryck och vi har . Det finns inget samband mellan höga skatter och hög välfärd. Tvärtom är det ofta så att när man sänker skatter blir det sådan fart på ekonomin och människor kommer i arbete att man också får större intäkter till de mycket angelägna välfärdsuppgifterna.Låt oss nu fortsätta på den vägen! Vi talar om inkomstskatten och att låta människor få behålla mer av sina egna pengar. Det är bra för dem, det är bra för samhällsekonomin och det är bra för jobben. Låt oss undvika den dogmatiska skattehöjarideologi som bara går ut på att staten ska bestämma och på att bidragen ska höjas!I detta anförande instämde (M).