bet · GY01NU20 · 2011-05-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förenklad redovisning av projekt för näringslivsutveckling. 2010/11:N354 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för att stärka den internationella turismen mot turistmål i sydöstra . 2010/11:N358 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dels skapa utökade marknader för sociala företag, dels skapa bättre förutsättningar för att finansiera bildandet av sociala företag. 2010/11:N359 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör se över möjligheterna till riskkapital och stimulera ett ökat kvinnligt företagande. 2010/11:N362 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar på träindustrin. 2010/11:N364 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om industrial technology center. 2010/11:N370 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU-medel till lokala initiativ för kvinnor i glesbygd. 2010/11:N378 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell strategi för att få stora internationella evenemang till . 2010/11:N380 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av företagsstöd. 2010/11:N384 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar på sociala företag och att göra det enklare att starta sociala företag tillsammans med andra. 2010/11:N386 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för en ökad samverkan mellan den offentliga sektorn och de sociala företagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att det sociala företagandet ges samma tillgång till företagsrådgivning och kompetensutveckling som andra småföretag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att ett samarbetsorgan skapas som består dels av representanter för de berörda politikområdena, dels av representanter för de sociala företagen och de berörda intresseorganisationerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verkställa förslaget till nationellt handlingsprogram för socialt företagande. 2010/11:N387 av och (M, C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över finansieringen av groddföretag genom garantier från staten. 2010/11:N390 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att satsa på en svensk klimatforskningssatellit. 2010/11:N392 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bevara nyckelkompetens kring rymdsystem i statlig ägo. 2010/11:N393 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidareutveckla svensk satellitsystemkompetens. 2010/11:N394 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationellt stöd för utvecklingen av besöksnäringen i hela landet. 2010/11:N399 av Per m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om träförädling. 2010/11:N405 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa gynnsamma förutsättningar för utveckling av klusterbildningar. 2010/11:N409 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avsätta resurser från staten i samarbete med turistnäringen för att utveckla branschen ytterligare. 2010/11:N413 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla besöksnäringen, som är en av de mest attraktiva arbetsmarknaderna för ungdomarna i och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samordna landets resurser när det gäller besöksnäringen i ett strategiprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka den politiska prioriteringen och befästa besöksnäringen som en central basnäring och prioriterad del av svensk ekonomi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att satsa på internationella evenemang. 2010/11:N416 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar inom turism för att utveckla som turistland. 2010/11:N417 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att styra om delar av det statliga riskkapitalet inklusive delar av Sjätte investeringar till en fond-i-fond där statliga medel investeras parallellt med minst hälften privata pengar i olika riskkapitalfonder. 2010/11:N421 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att öka informationsinsatserna om social ekonomi och socialt företagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ges i uppdrag att utreda frågan om inrättande av en lämplig instans för kapital- och finansieringsbehov för aktörer inom den sociala ekonomin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att forskningen kring social ekonomi i allmänhet behöver stärkas och att ett speciellt forskningsprogram om arbetsintegrerande sociala företag behöver utvecklas tillsammans med , , m.fl. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att utarbeta särskilda program för affärsutveckling inom det sociala företagandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör göras en satsning på socialt entreprenörskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man bör utreda möjligheten att inrätta ett av social ekonomi som får uppdraget att hantera kompetensutveckling och forskning kring socialt företagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att i samarbete med Ung Företagsamhet utveckla informationsinsatserna kring att starta kooperativa företag. 2010/11:N425 av m.fl. (FP, KD, M, C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nödvändigheten av att se över turistföretagens villkor. 2010/11:N428 av Shadiye Heydari m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utveckla nationella strategiska program för utveckling inom olika branscher i samverkan mellan företrädare för arbetstagare, näringsliv och samhälle. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av insatser till stöd för forsknings- och utvecklingsarbete inom tjänstesektorn. 2010/11:N432 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för införande av lokala utvecklingsbolag. 2010/11:N433 av Per Åsling (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en riskkapitalfond för kunskapsbaserade småföretag. 2010/11:N435 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av mikrolån till företagare med utländsk bakgrund. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2 från Socialdemokraterna, ska nu diskutera ett betänkande som behandlar en lång rad motioner kring företagsfrämjande insatser, turism och ett flertal viktiga branscher. Jag vill redan inledningsvis säga att vi inte vänder oss mot utskottets förslag till hantering av motionerna inom dessa områden. Vi är däremot oeniga med majoriteten om motiveringen för ställningstagandena.Innan jag återkommer till detta vill jag uttrycka min stora glädje över att vi återigen i utskottet har en bred majoritet kring synen på såväl Winnet och Resurscentrum för kvinnor och på vikten av det sociala företagandet. Utskottet har tidigare, enigt, lämnat tillkännagivanden till regeringen kring båda dessa frågor, men gör vi bedömningen att åtgärder har vidtagits från departementet och berörda myndigheter för att följa upp de intentioner vi har lagt fast i . Det handlar om att ge stabila förutsättningar för resurscentrumen och att intensifiera arbetet med det sociala företagandet.Jag vill dock noggrant understryka att vi kommer att bevaka detta väldigt grundligt!Så tillbaka till våra ställningstaganden. Det handlar om avgörande skillnader i synen på hur ska byggas starkt, hållbart och framgångsrikt i den alltmer hårdnande globala konkurrensen. Vi menar att regeringen saknar helhetssyn, men dess värre också tillräcklig vilja. Vi har tidigare i reservationer till betänkanden redovisat vår syn på hur näringspolitiken och de företagsfrämjande insatserna bör utformas.Herr talman! Vår grundläggande syn är att ska konkurrera med kunskap, inte med låga löner. Därför behövs mer forskning, fler innovationer, mer riskkapital och bättre villkor för småföretagen. Ett innovationsprogram för en konkurrenskraftig industri och kunskapsintensiv tjänstesektor borde för länge sedan ha varit på plats. Men först tänker regeringen röra på sig i denna riktning genom en så kallad innovationsstrategi. Vi får väl vänta och se vad det blir av det.Alldeles diskuterades regeringens skrivelse om Inlandsinnovation, en satsning som vi är helt eniga om. Jag vill dock återigen påpeka regeringens bristande helhetssyn och vilja. Problemet med riskkapitalförsörjningen, inte minst för små- och medelstora företag, är nationellt och rör inte bara stödområde A, som flera har sagt, utan stora delar av vårt land. Det är därför vi har velat mer än bara Inlandsinnovation. Vi ville inrätta en riskkapitalfond genom extra utdelning från . Den skulle ha agerat marknadskompletterande och aktivt stimulerat det breda näringslivets behov, men med särskilt fokus på innovativa små och medelstora industri- och tjänsteföretag. Insatser som stärker näringslivets långsiktiga konkurrenskraft skulle prioriteras genom till exempel satsningar på företag i miljöteknikbranschen. Fonden skulle verka i hela landet.Herr talman! För att ska växa starkt, hållbart och framgångsrikt behövs samverkan mellan staten, högskolorna och näringslivet. Runt om i regionerna i vårt land finns en bred insikt om detta, och mycket görs lokalt och regionalt. Men på den nationella nivån saknas endera insikt eller vilja eller kanske både och. Vi har föreslagit ett nationellt initiativ på detta område. Många länder, inte minst inom EU, har kommit betydligt längre på det här området, och det finns en uppenbar risk att halkar efter på grund av regeringens passivitet.Men det är inte bara en nationell strategi i samverkan med näringslivet och akademin som saknas. Det saknas dessutom överblick över statens effektivitet genom de egna insatserna i främjandesystemet. Några små steg har tagits för att påbörja kartläggningen av detta, men det är först när konkreta förslag kommer som vi kan bedöma om resurserna används effektivt. I detta sammanhang vill jag passa på att erinra om det tillkännagivande som gett regeringen, med uppmaningen att inrätta en myndighetsgemensam portal för rådgivning och registrering samt tillståndsärenden för dem som vill starta egna företag.Herr talman! Turismen och besöksnäringen i har en fantastisk potential, och även här vill vi mer än de borgerliga partierna. Vi har tidigare redovisat att vi föreslagit ett utökat anslag till Visit , och jag vill påminna om detta i denna debatt. I många motioner som behandlats i detta betänkande hade det varit möjligt att pröva om vår anslagsnivå hade vunnit gillande.Till sist ett ytterligare exempel på regeringens bristande helhetssyn och vilja. beslutade om en satsning på så kallade strategiska branschprogram. Programmen hade en planerad kostnad på ca , förutsatt motsvarande insatser från näringslivet. Programmen innehöll forsknings-, utbildnings- och infrastruktursatsningar som tagits fram i samverkan mellan stat, näringsliv och fackliga organisationer. De aktuella branscherna var fordonsindustrin, läkemedels- och bioteknikindustrierna, metallurgin, flyg- och rymdindustrierna, IT och telekom samt skogs- och träindustrierna. Men trots att programmen varit framgångsrika, populära och lett till ökad samverkan mellan stat, näringsliv och akademi har regeringen valt att låta den framgångsrika arbetsmetodiken dö sotdöden. Egentligen är det fullkomligt obegripligt varför. Fler branscher borde i stället komma i fråga för liknande satsningar.Avslutningsvis, herr talman, vill jag anknyta till min inledning. Om ska kunna byggas starkt, hållbart och framgångsrikt behövs en näringspolitik som bygger på insikten att det är genom kunskap vi kommer att klara oss i den internationella konkurrensen. Därför får vi aldrig stänga dörrarna för dem som vill lära sig mer. Därför är det bedrövligt att se den nuvarande regeringen i praktiken rusta ned konkurrensförmåga. borde vara den första i ledet som protesterade när stänger allt fler dörrar för den som vill lära sig mer i olika faser av livet. Men insikt saknas uppenbarligen om att olika politikområden hänger ihop. Det är oroande och mycket nedslående! Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 samt reservation 4.Vi har tidigare debatterat näringspolitiska frågor i en eller annan form. har diskussionen berört basindustrin, fordonsindustrin eller andra näringar och deras betydelse för svensk välfärd. Jag kommer därför inte att uppehålla mig vid dessa frågor under detta anförande. Frågor som berör basindustrin är dock viktiga och har en stor betydelse för välstånd både ur ett historiskt perspektiv, i nuvarande läge och förhoppningsvis även framgent.Fru talman! I detta sammanhang kom jag att tänka på ett citat som tillskrivits : "levde vi uteslutande på mat och vatten. "Med det citatet i bakhuvudet vill jag återkoppla till svensk rymdindustri och dess framtid. Människan kräver verkligen lite mer än mat och vatten. Det finns näringspolitiska frågor som kanske inte alltid i förstone kan inrymmas under de normala marknadsekonomiska lagarna. Det finns teknikutveckling som med största sannolikhet inte kommer att kunna ge ekonomisk avkastning dag två eller kanske inte ens dag tre. Snabba ekonomiska klippare göre sig således icke besvär. Det finns teknikutveckling som i sig kanske aldrig kommer att vara direkt lönsam, men spin-off-effekterna kommer förhoppningsvis att ge värdefulla forskningsresultat och kanske till och med i sin tur generera ny värdefull teknikutveckling.Fru talman! Rymden är en del av vår vardag. Nästan alla kommer i kontakt med rymdtekniken utan att fundera särskilt mycket på det. Tack vare satelliter kan vi se sportevenemang, konserter och nyheter från olika delar av världen. Satelliter hjälper meteorologerna att prognostisera vädret. I bilar, båtar och flygplan används satellitnavigering, och utan satelliter skulle vi ha svårt att ta ut pengar från bankomaten. Satellitdata utgör också viktiga beslutsunderlag for miljöåtgärder.Sverige har, för sin storlek, en omfattande rymdverksamhet, det vill säga forskning om rymden, rymdteknisk utveckling och en kommersiell rymdindustri. Med statliga medel har byggt upp en kompetens för att utveckla kostnadseffektiva satellitsystem för forskning och samhällsnytta kring till exempel klimat- och säkerhetsfrågor. Det är beklagligt att den strategi som Rymdstyrelsen har presenterat i princip dödförklarar svensk satellitutveckling. Vi sverigedemokrater menar att det måste sättas till en utredning som har till mål att granska de övergripande målen för svensk rymdverksamhet. Vi löper annars en uppenbar risk att kasta avancerad teknikkunskap över bord.Det finns en aspekt inom den nationella utvecklingen av högteknologiska produkter som ibland glöms bort. Konkurrenssituationen och drivkraften ser ofta lite annorlunda ut när det gäller utvecklingen för att ta fram spetsprodukter. Drivkraften kan vara nationell prestige eller helt enkelt en fråga om nationellt oberoende, som i fallet med försvarsindustrin. Det finns otaliga sådana exempel genom historien. Var skulle datortekniken ha stått nu om inte de amerikanska rymdprogrammen mer eller mindre skulle ha framtvingat ny teknikutveckling inom exempelvis styr- och reglerteknik? Var skulle kunskapen om nya värmehållfasta legeringar ha stått nu om inte flyg- och rymdindustrin skulle ha varit pådrivande?Kompositmaterial? invänder den tvivlande: Men denna teknikutveckling skulle säkerligen ha kunnat ske till lägre kostnader om pengarna hade gått direkt till nyutveckling i stället för att ta omvägen genom rymd-, försvars- och flygindustri. På detta svarar jag: Det är inte alls säkert. Det kan vara så att just dessa speciella projekt har en så annorlunda konkurrenssituation att de normala ekonomiska drivkrafterna sätts ur spel.Fru talman! några ord om kreditgarantiföreningar. Prioritering av småföretagen och deras förmåga att utvecklas och överleva måste vara A och O. Storföretagen är inte de massarbetsgivare som de en gång var. Just nu upplever vi en stark högkonjunktur, men för bara två upplevde vi en djup lågkonjunktur till följd av bankkrisen. Det blev i princip omöjligt för småföretag att låna pengar.I många fall kan det vara så även i dessa tider. Vi kan kallt konstatera att en lågkonjunktur förr eller senare ånyo drabbar oss. Problemen kommer således återigen att bli aktuella, förr eller . Kreditgarantiföreningar skulle i det läget kunna garantera borgen och dessutom medverka som rådgivare. Kreditgarantiverksamhet finns i de flesta länder i samt i , och . Visserligen skiljer sig arbetssättet och organisationsformen åt mellan de olika länderna, men principtänkandet är ofta detsamma. Kreditgarantiföreningarna arbetar med ett lokalt kapital, och ofta är det fackliga organisationer, banker, kommuner och privatpersoner som står för insatserna i föreningarna. Medel till kapitaluppbyggnad är en förutsättning för kreditgarantiföreningar. Det ointresse som har funnits från politiskt håll att stödja dessa kreditgarantiföreningar måste betecknas som olyckligt. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 2, den som är den gemensamma reservationen mellan Socialdemokraterna, och och som handlar lite grann om det övergripande synsätt som vi har när det gäller näringspolitiken. Jag behöver inte här och upprepa det som sade, och jag delar i stort hennes uppfattning.Eftersom det här är motioner från allmänna motionstiden och vi har debatterat näringspolitiken i kammaren och vi också har utvecklat syn på näringspolitiken, tänker jag göra saken kort och tacka för mig. På grund av sjukdom känner jag att jag behöver åka hem . besökte jag och allianskollegerna på i , ett av många företagsbesök som jag genomför , ensam eller tillsammans med andra. Det var en positiv upplevelse. Att få besöka ytterligare ett av de företag som finns i vårt land är verkligen berikande. Just det här företaget har funnits i . Det är nu etablerat i 25 olika länder, och det växer . Genom forskning och innovativa lösningar har det kommit att bli ett stort företag på den internationella marknaden. De producerar filter till ventilationssystem som ger oss bra inomhusluft, så pass bra att de till och med kan filtrera bort nanopartiklar, vilket är viktigt i till exempel livsmedelsindustrin.Det finns mycket mer att säga om detta och om många andra företag och företagare som jag har besökt och talat med. Alla är de värda uppmärksamhet, för utan dem skulle vi gå en mycket dyster framtid till mötes.Ett väl utvecklat privat företagande är en förutsättning för vår gemensamma välfärd, för det är i nya och växande företag som nya arbetstillfällen skapas.Vi i liberalerna har alltid satt företagarfrågor högt på agendan. Tillsammans med övriga partier i Alliansen har vi drivit igenom reformer som förenklat företagandet. Det har handlat om sådant som sänkta skatter och arbetsgivaravgifter, om minskat regelkrångel, om ökade anslag till innovation och forskning, och genom riktade skatteavdrag har marknader som varit svarta nu blivit vita.Det har även blivit lättare att anställa. Givetvis finns det mycket mer kvar att göra för att nå ett företagsklimat i världsklass. Viktigast av allt i ett sådant arbete är förstås att vara klar över målet och att inte slå sig till ro. Det pågår olika typer av arbete inom det här området, till exempel när det gäller företagsbeskattning. Och regeringen kommer att presentera en innovationsstrategi under nästa år.När vi debatterade frågor av det här slaget i samband med beslutet om regeringens proposition Företagsutveckling - statliga insatser för finansiering och rådgivning var vi flera i den här kammaren som kunde konstatera att människors attityder till företag och företagande har förändrats. Jag för min del tror att ett av skälen till detta är att regeringen bedrivit ett så medvetet arbete inom det här området. Vi har lyft fram företagens viktiga roll för tillväxt i vårt land.Att attityderna till företagande har förändrats bekräftas till exempel av statistik vad gäller nyföretagande. Helårsredovisningen slog nya rekord. Nyföretagandet ökade med sedan föregående år, 2009. Totalsiffran 65 072 är den högsta i på mer än 15 år.När det gäller mätningen för april kunde man läsa på hemsida att nyföretagandet i nu har ökat i sträck. Observera: i sträck!Fru talman! handlar det betänkande som vi debatterar om vissa näringspolitiska frågor. Politik för företagande handlar förstås om mycket mer än vad som ryms i detta betänkande, som ju är ett motionsbetänkande. Det handlar, förutom om de områden som jag har nämnt tidigare, om transporter, handel, utbildning, energi, miljö med mera. Detta gäller alla olika typer av branscher och företag i olika delar av vårt land.Den sektor som växer mest är tjänstesektorn. En bransch som ryms inom denna sektor som vuxit rejält och som fortsätter att växa är turismbranschen. Och många av de motioner som behandlas i det här betänkandet handlar om just turism.2010 blev ett starkt år för svensk turism. Man kan gå tillbaka och titta på helheten vad gäller svensk turism i en sammanställning . Där finns inte alla olika delar redovisade . Men ökade turismens totala omsättning med till 251,7 miljarder. Exportvärdet, mätt som utländska besökares konsumtion i , ökade med till , vilket var mer än det samlade exportvärdet för järn, stål och svenska personbilar tillsammans.Turismen sysselsätter nästan 160 000 personer.Fru talman! Man kan förstås fråga sig vad som kan betraktas som turism. Jo, turism omfattar människors aktivitet när de reser till eller vistas på platser utanför sin vanliga omgivning för än för fritid, för affärer eller för andra syften. I princip omfattas all konsumtion som är direkt kopplad till resande, inklusive affärsresande.Turistnäringen i sig är egentligen inte någon egen bransch. Turistnäringen är ett samlingsbegrepp som utgör summan av de verksamheter i olika branscher som riktar sig till och konsumeras av människor när de reser till eller vistas på platser utanför sin vanliga omgivning.Det är vem som konsumerar och inte vad som produceras som per definition avgör vad som är turism. Det är människor och aktörer ute i landet samt behoven och önskemålen hos de människor som besöker landet som skapar turism.Turism gör det möjligt att ta del av allt som vårt fantastiska land har att erbjuda. politik för turism handlar om att underlätta för företagarna och resenärerna. Det handlar om företagarnas möjligheter att växa och utvecklas, resenärernas möjligheter att forma sin resa och att undanröja hinder för en positiv upplevelse.Vi ska stödja och underlätta en innovativ turism med högt kunskapsinnehåll och förädlingsvärde.