bet · GY01MJU9 · 2011-03-09 00:00:00 — 2010/11:MJU9 Nya lagar om avgasrening och drivmedel Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Nya lagar om avgasrening och drivmedel I betänkandet behandlas regeringens proposition 2010/11:51 Nya lagar om avgasrening och drivmedel samt 1 följdmotion med 2 yrkanden. I propositionen föreslås att två nya lagar, avgasreningslagen och drivmedelslagen, ska ersätta den nuvarande lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen. Den nya avgasreningslagen motsvarar gällande rätt med vissa förtydliganden som behövs framför allt på grund av EU-förordningar på avgasområdet. Med den nya drivmedelslagen genomförs ändringar i det s.k. bränslekvalitetsdirektivet i svensk rätt. Ändringarna innebär bl.a. att direktivets bestämmelser om redovisning av drivmedels utsläpp av växthusgaser och krav på drivmedelsleverantörer att minska sina utsläpp av växthusgaser införs. De nya lagarna innehåller i övrigt inga nyheter i förhållande till gällande rätt utan utgör en omarbetning och modernisering av lagtextens språk och struktur. Med anledning av förslaget att upphäva lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen föreslås följdändringar i anslutande lagar. Med anledning av Lissabonfördragets ikraftträdande föreslås också vissa följdändringar i och i lagen (1998:1707) om åtgärder mot buller och avgaser från mobila maskiner. De nya lagarna föreslås träda i kraft . Ett förslag till ändring i den nya drivmedelslagen föreslås träda i kraft . Utskottet tillstyrker regeringens förslag och ställer sig bakom de bedömningar som regeringen har gjort i propositionen. I betänkandet finns 2 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. avgasreningslag, 2. drivmedelslag, 3. lag om ändring i drivmedelslagen, 4. lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, 5. lag om ändring i , 6. lag om ändring i lagen (1998:1707) om åtgärder mot buller och avgaser från mobila maskiner, 7. lag om ändring i fordonslagen (2002:574), 8. lag om ändring i lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel. Därmed bifaller proposition 2010/11:51. avslår motion 2010/11:MJ3 yrkande 1. Reservation 1 (S, MP, V) avslår motion 2010/11:MJ3 yrkande 2. Reservation 2 (MP, V) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens proposition 2010/11:51 Nya lagar om avgasrening och drivmedel och en följdmotion med två yrkanden. Regeringens förslag till riksdagsbeslut redovisas i bilaga 1 och regeringens lagförslag återges i bilaga 2. Förslagen har granskats av Lagrådet som i fråga om avgasreningslagen haft synpunkter på formuleringen av lagens syfte och sättet på vilket bestämmelserna om återkallande av typgodkännande och beslut om åtgärdsplaner presenteras. Regeringen har följt Lagrådets förslag i dessa delar. I fråga om drivmedelslagen har Lagrådet gjort samma påpekande om formuleringen av lagens syfte samt anfört att den föreslagna övergångsbestämmelsen är en regel som bör föras in i lagen. Regeringen har följt Lagrådets förslag även i dessa delar. På Lagrådets förslag har också redaktionella och språkliga ändringar gjorts i de båda lagarna. Transportstyrelsen fick i uppdrag att genomföra en översyn av de svenska reglerna för motorbränslen och motorfordons avgasrening. Syftet med översynen var att dels ta fram underlag för och förslag till hur regelverket kan anpassas till nya EU-bestämmelser på området, dels ge förslag till hur regelverket kan förenklas och göras mer överskådligt. I uppdraget ingick att analysera förutsättningarna att dela upp den nuvarande lagen i två lagar och för en ökad delegation till förordnings- eller föreskriftsnivå. Nuvarande lagstiftning om motorfordons avgasrening och motorbränslen Regelverket om fordons beskaffenhet och utrustning är harmoniserat inom EU och inkluderar krav avseende såväl trafiksäkerhet som fordons miljöpåverkan. Regleringen avseende bilar görs genom ett övergripande ramdirektiv och rådets direktiv /46/EG om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon. Motorcyklar och mopeder regleras på liknande sätt genom och rådets direktiv /24/EG av om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon. Vissa fordonskategorier ska enligt ramdirektiven vara EU-typgodkända (helfordonsgodkända) för att få användas inom EU. ska nya personbilar, motorcyklar och mopeder vara EU-typgodkända men kommer detta att successivt utökas till att gälla alla fordonskategorier. Utsläpp av avgaser och andra föroreningar Utsläpp av avgaser och andra föroreningar från bilar av nyare typer regleras inom EU genom förordning (EG) nr 715/2007. Bilar inom EU har haft krav på utsläpp av avgaser och andra föroreningar . skärptes kraven så att katalysator krävdes för att bensinbilar skulle uppfylla kraven. Ett EU-typgodkännande som avser utsläpp (avgasgodkännande) för bilar innehåller numera inte bara krav på uppfylld avgaskravnivå vid körning utan även krav på system för omborddiagnos (s.k. OBD), avgasreningens hållbarhet, avdunstningsutsläpp, emissionsprov vid kall temperatur, mätning av bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp samt skyldighet för tillverkare att tillhandahålla information om reparation och underhåll. Krav på utsläpp av avgaser och andra föroreningar infördes i EU för nya typer av motorcyklar och mopeder . Diskussioner förs inom EU om att utveckla lagstiftningen till att inkludera mätning av bränsleförbrukning, utsläpp av koldioxid och avgasreningens hållbarhet. Annan relevant EU-lagstiftning om avgaser Genom förordningen ställs nya krav på tillverkarna av personbilar avseende koldioxidutsläpp. arbetar med att ta fram en tillämpningsförordning. EU:s lagstiftning om motorbränslen Bränslekvalitetsdirektivet är den rättsakt som i huvudsak är styrande för bränslen avsedda för motorfordon. Den verkligt genomgripande förändringen av bränsledirektivet skedde med och rådets direktiv /30/EG av om ändring av direktiv /70/EG, vad gäller specifikationer för bensin, diesel och gasoljor och införande av ett system för hur växthusgasutsläpp ska övervakas och minskas. En viktig nyhet är bl.a. att det införs krav på tillverkare av drivmedel att vidta åtgärder för att minska de utsläpp av växthusgaser som deras produkter orsakar. En annan nyhet är att specifikationen för bensin ändras så att det blir möjligt att i bensinen blanda in etanol jämfört med den maximala inblandningen om som gäller . Detta är något som har verkat för . Utsläpp av avgaser och andra föroreningar De svenska bestämmelserna om motorfordons avgasrening finns i lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen, förordningen (2001:1085) om motorfordons avgasrening och myndighetsföreskrifter. I lagen finns bestämmelser om motorfordons avgasrening och miljöklassning av bilar. Förordningen om motorfordons avgasrening reglerar de tekniska krav i fråga om avgasrening som motorfordon ska uppfylla för typgodkännande och användning. Det som bl.a. regleras i myndighetsföreskrifterna är vissa undantag från kraven, t.ex. avseende import av fordon, ombyggda och amatörbyggda fordon samt konvertering av fordon för drift med alternativa motorbränslen. EU-regler om motorbränslen genomförs i med lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen och förordningen (1985:838) om motorbränslen. Därutöver finns förordningen (1998:946) om svavelhaltigt bränsle som är tillämplig på alla bränslen som innehåller svavel, dvs. inte enbart bränslen avsedda för drift av motorfordon. Lagstiftningen syftar till att säkerställa att det bränsle som finns tillgängligt på marknaden för drift av motorfordon inte orsakar skada för miljön eller äventyrar människors hälsa när det förbränns i motorn eller på annat sätt läcker ut eller avdunstar. När det gäller motorbränslen innehöll lagstiftningen ursprungligen endast specifikationer för bensin och diesel, men lagen innehåller även specifikationer för olika typer av alternativa motorbränslen, exempelvis etanol (E85). Förordningen om motorbränslen innehåller också bestämmelser om blyhalten i bränsle till luftfartyg. Det är en reglering som inte följer av det gällande bränslekvalitetsdirektivet. I förordningen finns vidare bestämmelser om utformningen av munstycken för pumpar på tankställen, specifikt för alkylatbensin. Alkylatbensin är ett bränsle som på grund av att det medför lägre utsläpp av hälsoskadliga ämnen framför allt används för drift av t.ex. gräsklippare och motorsågar, där operatören vid användning exponeras för avgaserna . I propositionen föreslås att två nya lagar, avgasreningslagen och drivmedelslagen, ska ersätta den nuvarande lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen. Den nya avgasreningslagen motsvarar gällande rätt med vissa förtydliganden som behövs framför allt på grund av EU-förordningar på avgasområdet. Med den nya drivmedelslagen genomförs ändringar i det s.k. bränslekvalitetsdirektivet i svensk rätt. Ändringarna innebär bl.a. att direktivets bestämmelser om redovisning av drivmedels utsläpp av växthusgaser och krav på drivmedelsleverantörer att minska sina utsläpp av växthusgaser införs. De nya lagarna innehåller i övrigt inga nyheter i förhållande till gällande rätt utan utgör en omarbetning och modernisering av lagtextens språk och struktur. Med anledning av förslaget att upphäva lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen föreslås följdändringar i anslutande lagar. Med anledning av Lissabonfördragets ikraftträdande föreslås också vissa följdändringar i och i lagen (1998:1707) om åtgärder mot buller och avgaser från mobila maskiner. De nya lagarna föreslås träda i kraft . Ett förslag lag till ändring i den nya drivmedelslagen föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till avgasreningslag och avslår ett motionsyrkande om att regeringen ska återkomma med förslag till ett teknikneutralt klimat- och kostnadseffektivt stöd och en utsläppsklassificering för att minska miljöbelastningen från motorfordon. Jämför reservation 1 (S, MP, V). En ny struktur för regleringen Regeringen föreslår att den nuvarande lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen upphävs och ersätts med två nya lagar, en avgasreningslag och en drivmedelslag. Bestämmelserna moderniseras språkligt och redaktionellt. Enligt propositionen bör den svenska indelningen i miljöklasser för motorfordon ändras på så sätt att miljöklasserna i stället benämns utsläppsklasser i enlighet med de europeiska avgaskravsnivåer som de motsvarar, dvs. Euro 5 och Euro 6. Bilar som delats in i miljöklasser enligt äldre bestämmelser påverkas inte, men får klassas med de nya benämningarna. En ny miljöklass, laddhybrid, införs för hybridbilar med möjlighet till extern laddning av elektrisk energi. Den miljöklass som kallas hybrid kallas i fortsättningen elhybrid. I avgasreningslagen bör det enligt regeringens förslag tas in två bestämmelser som inte har någon motsvarighet i lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen. I den ena bestämmelsen anges att ett typgodkännande som har getts enligt lagen ska upphöra att gälla när tillverkningen av den godkända fordonstypen slutgiltigt och frivilligt har upphört eller giltighetstiden för godkännandet har gått ut till följd av en särskild begränsning. Enligt den andra bestämmelsen ska, för tillsyn i fråga om avgasrening, den som saluför fordon, motorer, system, komponenter, separata tekniska enheter, fordonsdelar eller annan utrustning till fordon på begäran av tillsynsmyndigheten lämna tillträde till fordonen eller utrustningen och slutna utrymmen i fordonen samt till lokaler och anslutande områden där fordonen eller utrustningen finns och lämna de upplysningar och tillhandahålla de handlingar, varuprover och liknande som behövs för tillsynen. Förhållandet till EU-förordningar om avgasrening Regeringen föreslår att det i den nya avgasreningslagen anges på ett tydligare sätt än i den nuvarande lagen hur bestämmelserna förhåller sig till EU:s förordningar om avgasrening. Enligt regeringens bedömning bör det civilrättsliga tillverkaransvaret för avgasreningssystemens hållbarhet inte ändras. Enligt motion MJ3 (MP) yrkande 1 bör regeringen återkomma med förslag till ett teknikneutralt klimat- och kostnadseffektivt stöd och en utsläppsklassificering för att minska miljöbelastningen från motorfordon. I propositionen är det oklart hur de nya utsläppsklasserna ska användas som styrmedel för att ställa om bilparken i en mer klimat- och miljöriktig riktning. Det blir också motsägelsefullt att nu definiera en ny miljöklass utifrån en specifik teknik och laddningssätt som teknikneutralitet eftersträvas i systemet. I budgetpropositionen uppgavs att regeringen avser att införa en s.k. supermiljöbilspremie. Det är ännu oklart vilka bilar som omfattas. Styrmedel för fordon bör utformas på ett sätt som har större miljöstyrande effekt. Som anförs i propositionen har den nu gällande lagstiftningen om motorfordons avgasrening och motorbränslen funnits och har ändrats ett flertal gånger. Mot bakgrund av att utvecklas blir bestämmelserna alltmer komplicerade och ändringar i avgasreglerna görs oberoende av ändringar i bränslereglerna. Det finns inget behov av att ha avgasreglerna och bränslereglerna samlade i en och samma lag, och regelverket bör därför delas upp i två separata lagar som gör det lättare att överblicka de två olika regelområdena. Ett resultat av uppdelningen av regelverket är att bestämmelserna om avgasrening får en egen lag med syfte att förebygga att utsläpp av avgaser och andra föroreningar från bränslen i motorfordon inte orsakar skada för miljön eller påverkar människors hälsa negativt. Med utsläpp av avgaser och andra föroreningar från bränslen menas såväl utsläpp av farliga ämnen när bränslet förbränns i motorfordonets motor som utsläpp som sker genom att bränslet avdunstar. Enligt nu gällande regler hänförs ett fordon till en miljöklass som motsvarar en viss avgaskravsnivå. Utvecklingen av avgaslagstiftningen har resulterat i att dagens avgasgodkännande innehåller mer än endast avgaskravsnivån, bl.a. krav rörande s.k. omborddiagnos, hållbarhetskrav, prov vid kalltemperatur, avdunstningsprov och bränsleförbrukningsprov. Även om det är fordonens miljöegenskaper som klassificeras vid indelning i miljöklasser kan, som regeringen anför, ordet miljöklass vara missvisande när man ska särskilja hur bra ett motorfordons avgasrening är. Ordet miljöklass kan också lätt blandas ihop med definitionen av miljöbil. I dagligt tal används uttrycken Euro 1, Euro 2 osv. för att särskilja bilars avgasreningsegenskaper. Uttrycken relaterar till de avgaskrav som en bil är typgodkänd för eller uppfyller. Miljöklasserna bör på ett tydligare sätt än återspegla de avgaskrav som klasserna hänför sig till. Nyare bilar bör därför klassificeras i klasserna Euro 5, Euro 6 osv. Den nya klassningen bör gälla för nya bilar från och med dem som är typgodkända eller uppfyller krav motsvarande Euro 5 för lätta bilar och Euro 6 för tunga bilar. Utskottet instämmer i att det inte finns någon anledning att genomgående klassa om befintliga bilar, utan dessa bör även fortsättningsvis vara miljöklassade enligt nu gällande bestämmelser. Det bör emellertid vara möjligt för den som så önskar att låta klassa om ett äldre fordon till motsvarande Euroklass i syfte att undvika administrativt krångel utomlands. Avgasreningslagens övergångsbestämmelser bör därför utformas på ett sätt som möjliggör detta. De särskilda miljöklasserna för elbilar och hybridbilar bör som regeringen föreslår kompletteras med en särskild klass för laddhybrider, eftersom en ökning av antalet sådana fordon förväntas . Vidare bör miljöklassen hybrid för tydlighetens skull döpas om till elhybrid eftersom det är den typen av fordon som definitionen avser. Regeringen redovisar i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 20 s. 43) att 2030 bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. står transportsektorns utsläpp för cirka en tredjedel av de totala utsläppen. I snabb takt ställs nu bilparken om. Att skynda på omställningen av den svenska bränsleslukande bilparken är en av de viktigaste miljöuppgifterna för regeringen. För detta krävs ytterligare utvecklade ekonomiska styrmedel och andra stimulanser. Generellt verkande styrmedel som sätter pris på utsläppen utgör grunden för arbetet. Definitionen av miljöbilar bör skärpas och en ny skarpare miljöbilsdefinition förbereds i . Reglerna ska successivt skärpas och gynna fortsatt teknikutveckling. Antalet tankställen som erbjuder förnybara drivmedel ökar stadigt. För att stödja utvecklingen av nästa generations teknik, som ännu inte är fullt ut konkurrenskraftig, behövs som regeringen anför kompletterande stöd och ambitiös energiforskning. Satsningar pågår på pilotanläggningar för nästa generations biodrivmedel. Bindande utsläppskrav för personbilar som börjar träda i kraft styr redan nu mot energieffektivare fordon. ska verka för ökade EU-krav för personbilars utsläpp. Utvecklingen av elhybrider är ett utmärkt exempel på miljöeffektiv teknik och står för en allt större andel av nyförsäljningen. Ett nationellt demonstrationsprogram för utveckling av elbilar och laddhybrider genomförs. Som en del i programmet utvecklas laddinfrastrukturen över hela landet. Konsumenter bör stimuleras att teknikneutralt välja miljöalternativ. Den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar är viktig för att driva den senaste och bästa tekniken vad gäller miljöfordon. Regeringens reformambition är att förlänga den tidsbegränsade nedsättningen för konsumenterna vid köp av de bilar som är utrustade med den senaste och bästa tekniken för drift med elektricitet eller annan gas än gasol. Regeringen avser enligt budgetpropositionen att återkomma med ett förslag om vilka bilar som nedsättningen kommer att omfatta. En ny supermiljöbilspremie om per bil införs till inköp av de bilar som släpper ut allra minst koldioxid. behöver enligt budgetpropositionen satsa på att rivstarta marknaden för den allra senaste tekniken. Vid riksdagsbehandlingen av statsbudgeten (bet. 2010/11:MJU1) redovisade utskottet att regeringens långsiktiga prioritering är att 2030 bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen, och för detta krävs ytterligare utvecklade ekonomiska styrmedel och andra stimulanser. Regeringens satsning på en ny supermiljöbilspremie är en av flera åtgärder i utvecklingen. Supermiljöbilspremien ska enligt förslaget införas fr.o.m. och omfatta per bil. För detta ändamål avser regeringen att tillföra anslag 1:2 Miljöövervakning m.m. 2012, 2013 och 2014. Regeringen har uppdragit åt Transportstyrelsen att i samverkan med och utarbeta ett förslag till närmare utformning av en supermiljöbilspremie. I uppdraget ingår även att bedöma marknadsutvecklingen för berörda biltyper och förslagets effekter på miljö, klimat, näringsliv, trafiksäkerhet och statsbudget. Uppdraget ska redovisas . Utskottet tillstyrker regeringens lagförslag, gör samma bedömningar som regeringen och avstyrker i avvaktan på resultatet av det fortsatta arbetet motion MJ3 (MP) yrkande 1. Den nya drivmedelslagen m.m. Utskottets förslag i korthet antar regeringens övriga lagförslag och avslår ett motionsyrkande (MP) om att E85 bör innehålla etanol . Jämför reservation 2 (MP, V). Regeringen föreslår att de tekniska krav som olika typer av drivmedel måste uppfylla ändras i de avseenden som behövs för att genomföra de senaste ändringarna i EU:s bränslekvalitetsdirektiv. Bensin får innehålla upp till tio volymprocent etanol. Bensin med en högsta etanolhalt om fem volymprocent och en högsta syrehalt om 2,7 viktprocent ska finnas på marknaden. Dieselbränslen får innehålla upp till sju volymprocent fettsyrametylestrar (Fame). Regeringen föreslår att de som i egenskap av drivmedelsleverantörer är skyldiga att betala punktskatt ska redovisa de växthusgasutsläpp som de levererade drivmedlen medför under drivmedlens hela livscykel. De ska också vidta åtgärder som leder till att dessa växthusgasutsläpp minskar med åtminstone till 2020. De svenska miljöklasserna för drivmedel Enligt regeringens bedömning bör systemet med miljöklasser för drivmedel behållas. Den s.k. Europadieseln bör även fortsättningsvis klassas som miljöklass 3. Information om felaktiga drivmedel Regeringen föreslår att en drivmedelsleverantör är skyldig att se till att de som äger eller tillverkar motorfordon eller motorer och de som yrkesmässigt för in motorfordon eller motorer till får information om eventuell förekomst av felaktiga drivmedel på marknaden. Regeringen föreslår att tillsynsmyndigheten har rätt att få de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen och får meddela de förelägganden, förbud och villkor som behövs för att drivmedelslagen och föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen ska följas. Ett föreläggande får vid behov förenas med vite. Ändringar med anledning av Lissabonfördraget Regeringen föreslår att man i och lagen (1998:1707) om åtgärder mot buller och avgaser från mobila maskiner byter orden gemenskapen, gemenskaperna och EG- och motsvarande till unionen och EU- och motsvarande. Enligt motion MJ3 (MP) yrkande 2 bör E85 innehålla etanol . När ett drivmedel marknadsförs som E85 är det rimligt att konsumenten uppfattar det som ett bränsle som normalt innehåller etanol. Det är inte befogat att sälja ett drivmedel som har högre halt av fossilt drivmedel än marknadsföringen ger sken av. Ett resultat av uppdelningen av regelverket är att bestämmelserna om motorbränslen tas in i en egen lag. De sakliga ändringar i regelverket som föreslås i det här lagstiftningsärendet föranleds i huvudsak av de ändringar i EU:s bränslekvalitetsdirektiv (direktiv /70/EG) som direktiv /30/EG innebär. Direktiv /30/EG innebär ändringar i de tekniska specifikationer som olika bränsletyper måste uppfylla enligt bränslekvalitetsdirektivet för att få släppas ut på marknaden och användas. Ändringarna innebär också att bränslekvalitetsdirektivet omfattar även bränslen avsedda för mobila maskiner, jordbruks- och skogsbrukstraktorer samt fritidsbåtar när de inte är till havs. Utöver det föreslås en bestämmelse som klargör en leverantörs skyldighet att informera om felaktiga drivmedel samt en bestämmelse om att tillsynsmyndigheten ska ha rätt att få de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen och få meddela de förelägganden, förbud och villkor som behövs för att lagen och föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen ska följas. En viktig nyhet är som regeringen anför att specifikationen för bensin gör det möjligt att blanda in upp till tio volymprocent etanol i bensinen, till skillnad från dagens gränsvärde som anger att bensinen får innehålla högst fem volymprocent etanol. Detta kan komma att få stor betydelse för transportsektorns utsläpp av växthusgaser. Gröna bilister har föreslagit att det ska vara ett lagkrav att blanda in tio volymprocent etanol i bensinen. Utskottet anser i likhet med regeringen dock att det inte är lämpligt eller ens möjligt enligt direktivet att göra på det sättet. Direktivet är uppbyggt så att ett drivmedel endast får säljas om det uppfyller de angivna specifikationerna. Det finns inget krav på en viss inblandning av biodrivmedel, utan direktivet anger endast vad den högsta halten får vara. Om halten inte är högre, bör den som levererar drivmedlet kunna få räkna med att det får säljas. Ett sådant krav skulle också vara svårt att förena med skattelättnader för biodrivmedel, eftersom det i princip inte är tillåtet med dubbla styrmedel enligt om statsstöd.