bet · GY01AU6 · 2011-04-07 00:00:00 — 2010/11:AU6 Ny lag om europeiska företagsråd Ny lag om europeiska företagsråd I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag i proposition 2010/11:60 Ny lag om europeiska företagsråd. Propositionen innehåller förslag till genomförande av och rådets direktiv /38/EG av om inrättande av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare. Regeringen föreslår att lagen (1996:359) om europeiska företagsråd ersätts av en ny lag. Jämfört med den nuvarande lagen innehåller den föreslagna lagen vissa nya bestämmelser, bl.a. i fråga om förhandlingarna om inrättande av ett europeiskt företagsråd eller något annat informations- och samrådsförfarande. Vidare föreslås det att gemenskapsföretaget eller det kontrollerande företaget i företagsgruppen får ansvar för att arbetstagarrepresentanterna ges utbildning. Dessutom föreslås bestämmelser som förtydligar begreppen gränsöverskridande fråga, information och samråd. Regeringen föreslår också följdändringar i bl.a. lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda och lagen (2004:559) om arbetstagarinflytande i europabolag. De nya reglerna föreslås träda i kraft . Med anledning av propositionen har två motioner väckts av Socialdemokraterna respektive med yrkanden om förändringar i regeringens lagförslag, t.ex. när det gäller begreppen samråd och gränsöverskridande fråga, arbetstagarnas rätt att välja utbildning och omfattningen av arbetstagarledamöternas tystnadsplikt. Utskottet anser att propositionen bör antas av och föreslår att motionerna avslås. Företrädarna för Socialdemokraterna och följer upp motionerna med en gemensam reservation till vilken ansluter sig. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regleringar för möten, samråd m.m. 2010/11:A7 av m.fl. (S) yrkandena 14 och 2010/11:A8 av m.fl. (V) yrkandena 18. Reservation (S, MP, V) antar regeringens förslag enligt bilaga 2 till a) lag om europeiska företagsråd med den ändringen att "iv" i 58 § första stycket ska bytas ut mot "i", b) lag om ändring i lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda, c) lag om ändring i lagen (2004:559) om arbetstagarinflytande i europabolag, d) lag om ändring i lagen (2006:477) om arbetstagarinflytande i europakooperativ, e) lag om ändring i lagen (2008:9) om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner. Därmed bifaller proposition 2010/11:60 punkterna 15. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (FP), (S), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (C) och (M). Ärendet och dess beredning Den nuvarande lagen på området, lagen (1996:359) om europeiska företagsråd, trädde i kraft . Genom denna lag genomfördes rådets direktiv /45/EG av om inrättande av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare (direktiv). höll en överläggning med regeringen genom arbetsmarknadsminister om förslaget till ett nytt direktiv om inrättande av europeiska företagsråd, KOM(2008) 419. antogs och rådets direktiv /38/EG om inrättande av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare. Direktivet ska, enligt propositionen, vara genomfört i medlemsstaterna och börja tillämpas fr.o.m. . Det ersätter direktiv. Ett förslag till genomförande av direktivet lämnades i promemorian Ny lag om europeiska företagsråd (Ds 2010:10). Promemorian har remissbehandlats, och regeringen har begärt in Lagrådets yttrande, vilket finns som bilaga till propositionen. Regeringen överlämnade propositionen Ny lag om europeiska företagsråd (prop. 2010/11:60) till . Lagen föreslås träda i kraft , då den nuvarande lagen ska upphöra att gälla. Två motioner har väckts med anledning av propositionen, 2010/11:A7 och 2010/11:A8. Motionerna refereras i fortsättningen utan angivande av årtal (2010/11). Bakgrund till den nya lagen om europeiska företagsråd Arbetstagarinflytandet inom Europeiska unionen (EU) och Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) regleras, förutom av direktiv, bl.a. också av tre andra direktiv om arbetstagarinflytande i europabolag och europakooperativ och vid gränsöverskridande fusioner. Dessa tre senare direktiv har genomförts i genom lagen (2004:559) om arbetstagarinflytande i europabolag, lagen (2006:477) om arbetstagarinflytande i europakooperativ och lagen (2008:9) om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner. Gällande svensk lag om europeiska företagsråd Den nu gällande lagen om europeiska företagsråd avser gemenskapsföretag som har minst 1 000 arbetstagare i EES-länderna (dvs. EU-länderna samt , och ) och minst 150 arbetstagare i vart och ett av minst två EES-länder. Lagen gäller också för företagsgrupper som har minst 1 000 arbetstagare i EES-länderna, minst två av sina företag i olika EES-länder och minst ett av sina företag med minst 150 arbetstagare i ett EES-land och minst ett annat av sina företag med minst 150 arbetstagare i ett annat EES-land. Förfarandet för information till och samråd med arbetstagarna kommer till stånd genom att det bildas en förhandlingsdelegation för arbetstagarna i de olika länderna som har till uppgift att tillsammans med gemenskapsföretaget, eller det kontrollerande företaget i företagsgruppen, träffa ett avtal om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller något annat förfarande för information och samråd. Lagen innehåller bestämmelser om arbetstagarnas förhandlingsdelegation, t.ex. om när en delegation ska bildas, hur dess sammansättning ska vara, hur de svenska ledamöterna ska utses och vem som har ansvaret för kostnaderna för förhandlingsdelegationen. Lagen innehåller också regler om hur förhandlingarna ska föras. Lagstiftningen syftar till att parterna ska träffa ett avtal om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller något annat förfarande för information och samråd. Lagen anger vad sådana avtal ska innehålla i vissa avseenden. I avtalet om europeiska företagsråd ska bl.a. frågor om företagsrådets sammansättning och mandatperiod behandlas, liksom frågor om vilket förfarande för information och samråd som ska följas. Avtal om något annat förfarande för information och samråd ska innehålla riktlinjer för detta förfarande och regler om arbetstagarnas rätt till information och rätt att sammanträda m.m. I övrigt råder avtalsfrihet. Lagen innehåller också bestämmelser om vilka regler som ska gälla om avtal inte träffas, de s.k. stupstocksreglerna i 2435 §§, eller om förhandlingsdelegationen och gemenskapsföretaget eller företagsgruppen kommer överens om att dessa regler ska gälla. Stupstocksreglerna omfattar bl.a. regler för det europeiska företagsrådets sammansättning, hur de svenska ledamöterna ska utses och vad informationen och samrådet ska omfatta. Det ges också vissa regler om arbetsutskott. Avslutningsvis finns det i lagen bestämmelser om bl.a. vilket skydd som gäller för de arbetstagarrepresentanter som fullgör uppgifter enligt lagen, vilken tystnadsplikt som får föreskrivas för arbetstagarrepresentanterna och vilka regler som gäller för skadestånd och rättegång. Lagen om europeiska företagsråd är dispositiv till förmån för kollektivavtal som sluts eller godkänns av en central arbetstagarorganisation. Förutsättningen för avvikelser är dock att kollektivavtalet inte innebär att mindre förmånliga regler ska tillämpas för arbetstagarsidan än vad som följer av direktiv. I den konsekvensanalys i fråga om europeiska företagsråd som gjorts av Europeiska kommissionen, SEC(2008)2166, som avser framkommer bl.a. följande. Direktivet omfattar 120 företag med säte i ; i dessa har 57 europeiska företagsråd inrättats. Cirka 780 företag med verksamhet i omfattas; drygt 410 av dessa har europeiska företagsråd. Det är oerhört sällsynt att företagsråd kommer till stånd genom tillämpning av direktivets tilläggsbestämmelser; nästan alla företagsråd har inrättats genom avtal. I hela EES är det vanligast med företagsråd inom industrin (verkstads- eller kemisektorerna); det är även relativt vanligt inom t.ex. hotellnäringen och byggsektorn. Propositionen innehåller förslag till genomförande av och rådets direktiv /38/EG av om inrättande av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare (det nya direktivet). I med detta direktiv upphör direktiv i princip att gälla fr.o.m. . Syftet med det nya direktivet är i huvudsak att säkerställa ett mer effektivt utövande av arbetstagares rättigheter till gränsöverskridande information och samråd, att öka andelen europeiska företagsråd, att förbättra rättssäkerheten, att komma till rätta med vissa praktiska tillämpningsproblem och att bättre samordna de olika EU-direktiven på området information till och samråd med arbetstagare. Regeringen föreslår att det nya direktivet ska genomföras genom en ny lag, bl.a. mot bakgrund av att det nya direktivet innehåller ett antal inte obetydliga ändringar eller tillägg. I förhållande till den nuvarande lagen innehåller den föreslagna lagen vissa nya bestämmelser. De gäller i huvudsak förhandlingarna om inrättande av ett europeiskt företagsråd eller något annat informations- och samrådsförfarande. Bland annat preciseras vilka skyldigheter som vilar på gemenskapsföretaget eller företagsgruppen i fråga om den information som ska överlämnas till arbetstagarna inför sådana förhandlingar. Vidare föreslår regeringen att gemenskapsföretaget eller det kontrollerande företaget i företagsgruppen får ansvar för att arbetstagarrepresentanterna ges utbildning. Regeringen föreslår även regler som ska tillämpas vid en väsentlig omstrukturering i företaget eller företagsgruppen samt vissa ändringar i de bestämmelser som ska tillämpas om inte ett europeiskt företagsråd eller något annat informations- och samrådsförfarande inrättas genom ett avtal. Regeringen föreslår dessutom bestämmelser som bl.a. förtydligar begreppet gränsöverskridande fråga och innebörden av den information till och det samråd med arbetstagarna som lagen syftar till. Enligt propositionen kommer gemenskapsföretag och företagsgrupper med vissa avtal i huvudsak att vara undantagna från den nya lagen. Vissa frågor om europeiska företagsråd och antagande av lagförslagen Utskottets förslag i korthet Utskottet behandlar i detta avsnitt regeringens proposition om en ny lag om europeiska företagsråd. I den nya lagen förtydligas vissa begrepp och det ges nya bestämmelser om förhandlingar om att inrätta ett europeiskt företagsråd eller något annat informations- och samrådsförfarande. En ny regel innebär att arbetstagarrepresentanterna får rätt till utbildning. Utskottet avstyrker motionsförslag om kompletteringar i fråga om reglerna om samråd och innebörden av gränsöverskridande fråga och väsentlig omstrukturering. Vidare avstyrker utskottet motionsförslag relaterade till ett företags ansvar för att begära förhandling. Utskottet föreslår att antar propositionens lagförslag och avslår motionerna. Jämför reservation (S, MP, V). I ärendet har två följdmotioner väckts som riktar in sig på bl.a. innebörden av reglerna om samråd och termerna väsentlig omstrukturering och gränsöverskridande fråga, företagets ansvar för att begära och inleda förhandlingar, situationen om avtal inte träffas, regleringen av mötesfrekvensen, rätten för representanterna för arbetstagarna att välja utbildning och tystnadsplikten för arbetstagarrepresentanterna. Utskottet uppehåller sig fortsättningsvis vid dessa frågeställningar. I lagen definieras ett antal begrepp, däribland gemenskapsföretag, ett företag som har verksamhet i minst två EES-stater, kontrollerande företag, ett företag som utövar ett bestämmande inflytande över ett annat företag, kontrollerat företag, ett företag som ett annat företag utövar ett bestämmande inflytande över, och företagsgrupp, en grupp av företag som har företag i minst två EES-stater, där ett kontrollerande företag och minst ett kontrollerat företag ingår. För uttrycket gemenskapsföretaget eller det kontrollerande företaget i en företagsgrupp används fortsättningsvis endast företaget etc.. Med samråd avses enligt det nya direktivet upprättande av en dialog och utbyte av åsikter mellan arbetstagarrepresentanterna och den centrala ledningen eller varje annan mer passande ledningsnivå, vid ett sådant tillfälle, på ett sådant sätt och med ett sådant innehåll som gör det möjligt för arbetstagarrepresentanterna att, på grundval av de uppgifter de fått, inom rimlig tid kunna avge ett yttrande (utskottets kursivering), vilket kan beaktas av behörigt organ inom gemenskapsföretaget eller gruppen av gemenskapsföretag, om de föreslagna åtgärder som berörs av samrådet, utan att det påverkar företagsledningens ansvar (artikel ). Direktivet föreslås i denna del bli genomfört genom lagförslagets 2 § 2. Enligt bestämmelsen ska samråd ske genom upprättande av en dialog och utbyte av åsikter mellan arbetstagarrepresentanterna och gemenskapsföretaget eller företagsgruppen , på ett sätt och med ett innehåll som ger arbetstagarrepresentanterna möjlighet att, på grundval av de uppgifter de fått, inom rimlig tid lämna synpunkter (utskottets kursivering) på föreslagna åtgärder så att de kan beaktas i beslutsprocessen av gemenskapsföretaget eller företagsgruppen. Socialdemokraterna påpekar i motion A7 yrkande 2 i denna del att lagförslaget utelämnat direktivets ordalydelse om att även kunna avge ett yttrande. Det har bytts ut mot en möjlighet att lämna synpunkter. Partiet anser att det klart bör framgå att samråd även innefattar rätten att avge ett skriftligt yttrande. anser i motion A8 yrkande 6 att det av den föreslagna lagens 2 § 2 tydligt bör framgå att den innefattar arbetstagarnas rätt att lämna ett skriftligt yttrande. I lagförslaget har direktivets uttryck avge ett yttrande ersatts med lämna synpunkter. Partiet uppfattar det senare uttrycket som betydligt svagare och närmast förknippat med ett utbyte av åsikter medan att avge ett yttrande är mer formellt och kan förstås som en skrivelse, ett utlåtande eller ett betänkande. Utskottet vill understryka vikten av att förfarandet för samråd ska vara ändamålsenligt och genomföras så att beslut i gemenskapsföretaget eller företagsgruppen kan fattas på ett effektivt sätt. Enligt direktivet ska samråd ske på ett sätt som gör det meningsfullt. Det innebär bl.a. att det ska ske innan gemenskapsföretaget eller företagsgruppen fattar beslut. Utskottet noterar att direktivet reglerar arbetstagarnas rätt till information och samråd, men inte i vilken omfattning arbetstagarsidans synpunkter ska få genomslag vid beslutsfattandet. I motionerna framförs det synpunkter på ordvalet lämna synpunkter i det svenska lagförslaget. Utskottet vill peka på att uttrycket i den svenska språkversionen av direktivet visserligen översatts till avge yttrande men att motsvarande skrivning i den engelska språkversionen är to express an opinion. Regeringen gör bedömningen att de synpunkter som arbetstagarrepresentanter i det enskilda fallet vill föra fram mycket väl kan lämnas i form av skriftliga yttranden och att det förmodligen oftast också framstår som det mest lämpliga. Utskottet instämmer i detta och ansluter sig även till regeringens bedömning att det dock inte kan sägas finnas någon absolut sådan rätt. Utskottet noterar att lagförslaget har utformats i enlighet med liknande bestämmelser bl.a. i lagen om arbetstagarinflytande i europabolag (46 § andra stycket). Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motionerna A7 yrkande 2 i denna del (S) och A8 yrkande 6 (V). Innebörden av väsentlig omstrukturering och gränsöverskridande fråga Uttrycket väsentlig omstrukturering förekommer på flera ställen i lagförslaget, bl.a. i 8 § andra stycket. Bestämmelserna i 8 § reglerar undantag för gemenskapsföretag eller företagsgrupper som redan har ett avtal som faller under vissa angivna punkter. För dessa företag gäller endast den nya lagens skadestånds- och rättegångsregler. Emellertid ska vid en väsentlig omstrukturering av sådana gemenskapsföretag eller företagsgrupper även vissa andra bestämmelser gälla. Varken i det nya direktivet eller i lagförslaget finns det någon definition eller något klarläggande av uttrycket väsentlig omstrukturering. Av ingressen till det nya direktivet (skäl 40) framgår det dock att t.ex. fusion, förvärv eller uppdelning kan vara en väsentlig omstrukturering. I det nya direktivet förekommer uttrycket gränsöverskridande fråga på ett flertal ställen. Enligt artikel 1.4 anses sådana frågor som berör hela gemenskapsföretag eller grupper av gemenskapsföretag eller minst två av deras driftsställen eller företag som är belägna i olika medlemsstater vara gränsöverskridande frågor. I artikel 1.1 anges det att målet med direktivet är att förbättra arbetstagarnas rätt till information och samråd i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag. Enligt artikel 1.3 ska information till och samråd med arbetstagare ske på den lednings- och representationsnivå som är relevant med hänsyn till den fråga som behandlas. De europeiska företagsrådens befogenheter samt det informations- och samrådsförfarande för arbetstagare som omfattas av direktivet begränsas därför till gränsöverskridande frågor. Det slås också fast i det nya direktivets ingress att man bör se till såväl omfattningen av de möjliga följdverkningarna som till den lednings- och representationsnivå som berörs för att avgöra om en fråga är gränsöverskridande. Det sägs vidare att sådana frågor som berör hela företaget eller gruppen eller minst två medlemsstater därför bör anses vara gränsöverskridande frågor. Hit hör sådana frågor som oberoende av antalet medlemsstater som berörs är viktiga för den europeiska arbetsstyrkan på grund av de konsekvenser de kan få eller som innefattar överföringar av verksamhet mellan medlemsstaterna (skäl 16). Enligt lagförslagets definition av gränsöverskridande fråga avses en fråga som berör hela gemenskapsföretaget eller företagsgruppen eller minst två av deras verksamheter i olika EES-stater (förslagets 3 § första stycket sjunde strecksatsen). Socialdemokraterna vill i motion A7 yrkande 1 att det i lagen förtydligas att det med väsentlig omstrukturering i företag eller företagsgrupper ska avses fusion, förvärv eller delning. Om frågan ska anses vara reglerad i avtalet ska det uttryckligen framgå av avtalet hur omstruktureringar ska hanteras. Partiet anser vidare i yrkande 2 i denna del att ett tillägg bör göras till definitionen av gränsöverskridande fråga i lagförslagets 3 § om att den berörda lednings- och representationsnivån ska beaktas. anser i motion A8 yrkande 2 att det ska införas ett förtydligande i lagen av vad som avses med väsentlig omstrukturering och att det uttryckligen måste framgå av avtalet hur en omstrukturering ska hanteras för att frågan ska anses vara reglerad i avtalet. Utskottet kan konstatera att de exempel på väsentlig omstrukturering som anges i direktivets ingress också nämns i propositionen (t.ex. på s. 54 f., s. 102 ff. och s. 108). Utskottets uppfattning är att man i det enskilda fallet måste göra en bedömning av vad som är en väsentlig omstrukturering med utgångspunkt i direktivet. Utskottet anser det dock inte vara nödvändigt att införa exemplen i lagtexten men instämmer med regeringen i att de kan utgöra ett betydelsefullt underlag vid bedömningen av om en sådan situation föreligger. Utskottet välkomnar de uttalanden som regeringen gjort i propositionen och anser att dessa på ett tillräckligt sätt uppfyller kravet på tydlighet. Begreppet gränsöverskridande fråga definieras i sjunde strecksatsen i lagförslagets 3 § första stycket. Utskottet noterar att det av författningskommentaren till paragrafen framgår att man vid tolkningen av begreppet bör se till vilka konsekvenser eller möjliga följdverkningar ett beslut i en fråga får (s. 100). Regeringen konstaterar att det ofta kan vara av betydelse på vilken nivå i gemenskapsföretag eller företagsgrupper ett beslut fattas. Vidare ger regeringen exempel på gränsöverskridande frågor. Dit hör frågor som, oberoende av antalet medlemsstater som berörs, är viktiga för den europeiska arbetsstyrkan på grund av de konsekvenser de kan få eller som innefattar överföringar av verksamhet mellan medlemsstaterna. Utskottet gör bedömningen att den föreslagna lagtextens definition av gränsöverskridande fråga i kombination med uttalandena i propositionen uppfyller kravet på tydlighet i lagstiftningen. Utskottet vill dessutom betona att det ytterst är som avgör och utvecklar begreppens innebörd ytterligare. Motionerna A7 yrkandena 1 och 2 i denna del (S) och A8 yrkande 2 (V) avstyrks mot denna bakgrund. Företagets ansvar att begära och inleda förhandling Enligt det nya direktivet ansvarar den centrala ledningen för att skapa de villkor och medel som är nödvändiga för att ett europeiskt företagsråd eller något annat informations- och samrådsförfarande ska kunna inrättas i gemenskapsföretag eller grupper av gemenskapsföretag (artikel 4.1). Denna bestämmelse, som är oförändrad i förhållande till direktiv, är i första hand genomförd genom 13 § första stycket i den nuvarande lagen och motsvaras av förslagets 17 §. Initiativ till förhandlingar om inrättande av ett europeiskt företagsråd eller införande av något annat förfarande för information till och samråd med arbetstagare eller nya sådana förhandlingar får tas av företaget etc. eller skriftligen av minst 100 arbetstagare eller behöriga representanter för dem vid minst två verksamheter eller företag i minst två EES-stater (förslagets 19 §). I ingressen till det nya direktivet anges det att det bör fastställas vissa tilläggsföreskrifter (skäl 32). Artikel 7 i det nya direktivet reglerar när de tilläggsföreskrifter som återfinns i direktivets bilaga 1 ska gälla. Av lag förslagets 35 § framgår att ett europeiskt företagsråd ska inrättas enligt 3752 §§, nedan kallade tilläggsföreskrifterna, om 1. företaget etc. och arbetstagarnas förhandlingsdelegation kommer överens om att inrätta ett företagsråd enligt tilläggsföreskrifterna, 2. företaget etc. vägrar att inleda förhandlingar med förhandlingsdelegationen från det att arbetstagarna har begärt förhandlingar enligt 19 §, eller 3. företaget etc. och förhandlingsdelegationen inte har nått en överenskommelse om ett avtal om europeiskt företagsråd eller något annat förfarande för information och samråd från den tidpunkt då någon av parterna tog initiativ till förhandlingar enligt 19 §. Socialdemokraterna anser i motion A7 yrkande 4 i denna del att det tydligare bör framgå att det först och främst är företaget som ska begära förhandling med arbetstagarnas förhandlingsdelegation i syfte att bilda ett europeiskt företagsråd. Det är knappt hälften av alla företag som uppfyller kriterierna för att kunna inrätta ett europeiskt företagsråd som faktiskt har gjort det. kommer förhandlingsinitiativet från arbetstagarparten eftersom många företag intar en passiv hållning i frågan. Lagstiftaren kan inte alltid förvänta sig att arbetstagarparten ska kunna ta ett sådant initiativ. Det kanske bara finns en begränsad facklig närvaro på företaget och inte någon lokal facklig organisation. Därför måste företaget ta ett större ansvar för att förhandlingarna ska komma igång. Företagets ansvar måste dessutom kopplas till en angiven tidsgräns inom vilken företaget ska inleda förhandling. Först då kan skadeståndssanktionen i lagen bli effektiv. anser i motion A8 yrkande 1 att det av lagen tydligt ska framgå att det i första hand är företagets skyldighet att begära förhandling och att det i lagen bör införas en tidsgräns för när förhandlingar ska ha inletts.