bet · GZ01AU2 · 2011-12-07 00:00:00 — I stället för att som regeringen satsa mer resurser på ökad kontroll och aktivitetsrapporter vill partiet att medel öronmärks till handläggare som har särskild kompetens att ge stöd till tidigare långtidssjukskrivna, personer med funktionsnedsättning och nyanlända flyktingar. Arbetsförmedlingen måste också arbeta mer med arbetsgivarkontakter och rekryteringsmässor och med att utveckla branschförmedlingar. I motion A308 framför att regeringen efter regeringsskiftet snabbt och strategiskt raserade viktiga grundstenar i arbetslöshetsförsäkringen. förordar att arbetslöshetsförsäkringen ses över i sin helhet och reformeras i grunden så att den kan fylla sin funktion i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Ett antal nödvändiga förändringar som minskar de negativa effekterna av regeringens sabotage mot arbetslöshetsförsäkringen kan dock enligt partiet göras omgående utan föregående utredning. föreslår därför att nedtrappningen av ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet slopas så att ersättningsnivån är av tidigare lön under hela ersättningsperioden samt för tid med aktivitetsstöd (A308 yrkande 3). Partiet anser också att den högsta dagpenningen ska höjas till och därefter indexeras efter löneutvecklingen (A308 yrkande 4). Grundbeloppet ska höjas till per dag och därefter indexeras efter löneutvecklingen (A308 yrkande 5). Karensdagarna i arbetslöshetsförsäkringen ska minskas med två (A308 yrkande 7). Bruttokostnaden för de förändringar som nämnts beräknar partiet i budgetmotionen A361 till för . Regeringen bör dessutom, enligt begäran (A308 yrkande 6), återkomma med förslag om att ta bort 75-dagarsregeln vid deltidsarbetslöshet. Bruttokostnaden för detta är . förordar också att alla som uppfyller grundvillkoret i 9 § lagen om arbetslöshetsförsäkring och har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen utan att få arbete ska få rätt till ersättning med grundbeloppet (A308 yrkande 8). Bruttokostnaden för denna förstärkning är 3,3 miljarder . Partiet räknar i motion A361 med ca i minskade kostnader för a-kassa, aktivitetsstöd och utvecklingsersättning på grund av att fler är i jobb och utbildning, vilket gör att medelsanvisningen på anslag 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd netto ligger ca över regeringens förslag. Av motion A361 framgår också att partiet föreslår att den s.k. arbetslöshetsavgiften slopas, vilket medför att ingen kommer att behöva betala mer än maximalt i medlemsavgift till a-kassan. Avgiften ska också vara avdragsgill. Detta beräknas sammanlagt minska inkomsterna med . vill avskaffa den s.k. fas 3 och inrättar i stället 10 000 årsplatser i det partiet kallar övergångsjobb, som är reserverade för dem som varit anvisade till fas 3. Anställningarna kan ske inom stat, kommun eller landsting eller hos en entreprenör som är anlitad av dessa organisationer samt i ideella organisationer. satsar på 25 000 årsanställningar som trainee, utbildningsvikarie eller lärling . I stället för att låta nyutexaminerade unga gå arbetslösa vill underlätta traineeanställningar vid de myndigheter och förvaltningar som måste börja rekrytera ny arbetskraft. Partiet satsar på ett kunskapslyft för anställda i äldreomsorgen. Under utbildningen bereds nästa generations omsorgsarbetare möjlighet att komma in i yrket genom utbildningsvikariat. Medel avsätts till anställningsstöd som motsvarar hälften av den totala lönekostnaden plus bidrag till handledartillägg med per arbetsdag under det första lärlingsåret för att uppmuntra lärlingsanställningar. Partiet vill att den som får tjänstledigt för att starta eget ska kunna få stöd för start av näringsverksamhet under förutsättning att arbetsgivaren anställer en arbetslös som vikarie och partiet avsätter medel till 1 000 företagsvikariat för . Partiet vill slutligen tillföra 5 000 fler årsplatser inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen än regeringen för . Satsningarna ska enligt vad som anförs i motion A361 huvudsakligen finansieras via budgetens inkomstsida som beräknas minska med ca , men också som utgift på anslag 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser med sammanlagt netto. Taket för lönebidragsersättningen behöver enligt mening i motion A361 höjas, då dagens låga nivå enligt såväl Arbetsförmedlingen som arbetsgivare utgör ett hinder för att anställa personer med lönebidrag. Medel anslås för att höja taket med . Samma takhöjning sker för skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare (), utvecklingsanställning och trygghetsanställning. Anslag 1:4 Lönebidrag och m.m. höjs med 2012 för dessa satsningar. Partiet vill därutöver tillföra anslaget ytterligare för moderna och flexibla arbetshjälpmedel. understryker i motion A361 att partiets arbetsmarknadspolitik syftar till att underlätta att nå målet arbete åt alla och att skapa ett arbetsliv präglat av goda arbetsvillkor, bra arbetsmiljö och ökat inflytande och utvecklingsmöjligheter för löntagarna. Ett ambitiöst arbetsmiljöarbete är en viktig beståndsdel i denna politik. Anslag 2:1 förstärks med , varav ska gå till verkets tillsynsarbete, till utbildning av skyddsombud och till regional skyddsombudsverksamhet. förslag till anslagsanvisning i förhållande till regeringens förslag framgår av tabell 4d nedan. Tabell 4d förslag till anslagsanvisning (avvikelse gentemot regeringen) 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser 1:4 Lönebidrag och m.m. * Oförändrad medelstilldelning i förhållande till regeringens förslag, men omfördelning inom anslaget. Utskottet kan konstatera att den relativt positiva prognos för arbetsmarknadens utveckling på kort sikt som redovisades i vårpropositionen har fått revideras ned i ljuset av den ekonomiska oro som följt i spåren av den internationella utvecklingen. Situationen bedöms emellertid inte som lika allvarlig som under finanskrisen, då BNP sjönk . spås en positiv, om än måttlig, tillväxt. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning att utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden kommer att stå sig relativt väl vid en internationell jämförelse. Prognosen ger anledning till försiktig optimism. Som regeringen konstaterar i budgetpropositionen har arbetsmarknaden utvecklats starkt . Antalet sysselsatta har ökat kraftigt. Även antalet personer i arbetskraften har ökat, vilket är positivt eftersom utbudet av arbetskraft på lång sikt bestämmer sysselsättningen. Den starka sysselsättningsuppgången har också inneburit att arbetslösheten har minskat, trots det ökade arbetskraftsdeltagandet. Arbetslösheten låg på i arbetskraftsundersökningarnas säsongsrensade data. Trenden för arbetslösheten var enligt SCB nedåtgående både vad gäller antalet och andelen arbetslösa, och nedgången var något starkare för kvinnorna. Utskottet vill i sammanhanget betona vikten av att regeringen följer eventuella skillnader mellan kvinnor och män när det gäller effekter av den ekonomiska krisen. Enligt flera bedömare finns nu tecken på att den svenska ekonomin tappar fart. I exempelvis () oktoberbarometer uppvisade konfidensindikatorerna en nedåtgående trend i alla fem sektorerna (tillverkningsindustri, byggindustri, detaljhandel, privata tjänstenäringar och hushåll). Makroindex, som sammanfattar hushållens syn på den svenska ekonomin, föll med fyra enheter . Det är, enligt KI, framför allt hushållens förväntningar på arbetslöshetens utveckling som är dystra, och fler än hälften av hushållen tror att arbetslösheten kommer att öka det närmaste året. Utskottet noterar dock att hushållen enligt KI:s mätningar bedömer att risken för att man själv blir arbetslös har minskat, åtminstone jämfört med , vilket kan tolkas som att det finns en grundläggande trygghet i fråga om utvecklingen för svensk ekonomi hos hushållen. Även Arbetsförmedlingens senaste information om arbetsmarknadsläget tyder på en avmattning på arbetsmarknaden den närmsta tiden. Efterfrågan på arbetskraft har stigit inom flertalet branscher, men ökningen saktar in och har övergått i en minskning jämfört 2011. Trots denna avmattning är det enligt utskottets mening värt att understryka att det även i en vikande konjunktur finns gott om jobb att söka: 50 000 platser anmäldes till Arbetsförmedlingen , vilket är 7 000 fler än . När konjunkturen mattas av med en BNP-tillväxt på stiger arbetslösheten något enligt regeringens bedömningar och börjar inte sjunka tillbaka och 2015. Utskottet noterar att regeringen därmed är mer pessimistisk än både och KI som prognostiserar en lägre och jämnare kurva för arbetslöshetens utveckling . Utskottet ser på anledning till försiktig optimism: i prognosperiodens slut ligger regeringens bedömning nästan på samma låga nivå som i vårpropositionen i närheten av även om risken för en sämre utveckling inte är obetydlig. Det är i nivå med den arbetslöshet hade . Utskottet vill i sammanhanget understryka vikten av att tack vare en ansvarsfull politik som värnade de offentliga finanserna kunde stå på fast mark och ha förmåga att hantera finanskrisen, som beredskap funnits för att kunna möta en än mer fördjupad och långvarig nedgång. har kunnat genomföra kraftiga stabiliseringspolitiska insatser för att bekämpa arbetslösheten utan att stora underskott uppkommit i de offentliga finanserna. Regeringen har även i nedgången prioriterat starka offentliga finanser, jobben genom stabiliseringspolitiska och arbetsmarknadspolitiska åtgärder och fortsatta strukturåtgärder som förstärkt arbetslinjen. har med sina goda offentliga finanser ett betydligt mer gynnsamt utgångsläge än vad som varit fallet utan regeringens reformer för att möta konjunkturavmattningen och pressa ned arbetslösheten även om avmattningen blir djupare och mer varaktig än vad som förutses. som utskottet anser att man kan göra en försiktigt positiv bedömning av arbetsmarknadens utveckling ser utskottet orosmoment som kräver omedelbara insatser. Trots att arbetslösheten har minskat ligger långtidsarbetslösheten fortfarande på en för hög nivå. Inbromsningen på arbetsmarknaden innebär att det blir än svårare för de långtidsarbetslösa att hitta ett arbete. Utskottet vill framhålla det positiva i att regeringens reformer har medfört att individer som varit borta från arbetsmarknaden åter har kommit in på arbetsmarknaden. Sannolikheten att få arbete är mycket större för personer som deltar i arbetskraften än för dem som står utanför. Många av dessa personer har dock nedsatt arbetsförmåga och riskerar långtidsarbetslöshet. Förutsättningarna för dem att finna och behålla ett arbete kan därför enligt utskottets mening även fortsättningsvis behöva förbättras. Utskottet välkomnar därför att alliansregeringen nu föreslår ett arbetsmarknadspaket på sammanlagt för åren 20122014. I fokus står insatser för jobb, aktivitet, utbildning och praktik samt insatser som gör anställningar billigare. Dessutom ska en god matchning mellan arbetssökande och lediga platser säkras för att förhindra flaskhalsar och sämre tillväxtförutsättningar. Utskottet tar upp paketet och regeringens övriga förslag i de kommande två avsnitten, behandlar därefter arbetslivsfrågor och diskuterar slutligen oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Åtgärder för att förhindra långtidsarbetslöshet Det mest effektiva sättet att förhindra att människor fastnar i långvarigt utanförskap såväl ur deras eget som ur samhällets perspektiv är att minska risken för att de alls blir långtidsarbetslösa, att minska inflödet. Det är enligt utskottets mening väl känt att långvarig frånvaro från arbetsmarknaden har många negativa effekter som riskerar att förstärka varandra. Den långtidsarbetslöses kompetens sjunker med frånvarotiden, självförtroendet försämras och personen kan komma att betraktas som riskabel att anställa. Utskottet anser därför att det är viktigt att arbetsmarknadspolitikens resurser fördelas mellan att bryta långtidsarbetslöshet och att förhindra att människor över huvud taget hamnar i den situationen. En sådan dubbel strategi är särskilt viktig i ett läge där arbetsmarknaden bromsar in och inflödet till långtidsarbetslöshet riskerar att växa hastigt så som skedde under finanskrisen. Utskottet välkomnar mot denna bakgrund att regeringens arbetsmarknadspaket innehåller stödinsatser både till dem som riskerar att hamna i långtidsarbetslöshet och dem som redan hamnat där. En av de viktigaste punkterna i alliansregeringens nya arbetsmarknadspolitik har som utskottet ser det varit den tydliga inriktningen på stöd till aktivt jobbsökande under alla delar av arbetslöshetsperioden. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att det finns positiva effekter i form av ökad sysselsättning när förmedlingsinsatser kombineras med kontroll av den arbetslöses arbetssökande. Förmedlingsinsatserna och uppföljningen är en förutsättning för att Arbetsförmedlingen ska kunna säkerställa individens stödbehov och arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring. Utskottet instämmer i regeringens bedömning och noterar att kom till samma slutsats om förmedlingsinsatser i sin översikt (i , bilaga 1) över effekten av olika insatser inom den aktiva arbetsmarknadspolitiken i och internationellt. Författarna betonar, liksom regeringen, vikten av att förmedlingsinsatserna innehåller både stödjande och kontrollerande moment (s. 41). Utskottet vill också särskilt framhålla resultaten i en (IFAU 2009:15) som studerat fem experiment med förstärkta förmedlingsinsatser. I rapporten betonas att Arbetsförmedlingen har en viktig uppgift i att upprätthålla sökaktiviteten hos de arbetslösa även om arbetsmarknaden är förhållandevis svag. I de två experiment som utfördes i där sökaktiviteten normalt sett var låg förkortades arbetslöshetstiderna med så mycket som tack vare de förstärkta förmedlingsinsatserna. Utskottet välkomnar mot denna bakgrund att regeringen i budgetpropositionen betonar att den arbetslöses individuella handlingsplan måste utvecklas som instrument och kompletteras med en aktivitetsrapport där den sökande själv får redogöra för vilka åtgärder han eller hon vidtagit för att ta sig ur arbetslösheten. Utskottet vill i sammanhanget också lyfta fram profilering som ett potentiellt kraftfullt verktyg som Arbetsförmedlingen nu har tillgång till. Profilering används för att ge den arbetssökande individuellt anpassat stöd och för att tidigt i en arbetslöshetsperiod upptäcka riskfaktorer hos den arbetssökande, som kan motivera förstärkta insatser på ett tidigt stadium. Utskottet kan konstatera att forskningen också tyder på att förmedlingsinsatserna för att vara effektiva bör fokuseras på att stimulera jobbsökande. Av en annan IFAU-studie (IFAU 2011:10) framgår att sannolikheten att vara sysselsatt året efter inskrivning är högre om den arbetslöse har haft en förmedlare som var bland de bästa i stället för en förmedlare som var bland de sämsta. Utmärkande för framgångsrika förmedlare var enligt studien att de gav stöd till jobbsökande i stället för att anvisa till olika slags utbildningar. Dessa resultat ligger väl i linje med den nya arbetsmarknadspolitik som alliansregeringen infört där en enhetlig Arbetsförmedling med ett tydligt matchningsuppdrag som huvudfokus ersatt tidigare regeringars splittrade AMS-politik med inriktning på åtgärder och bidrag. Utskottet välkomnar mot denna bakgrund att regeringen föreslår att anslag 1:1 Arbetsförmedlingen ges ett kraftigt resurstillskott på som myndigheten kan använda till förstärkt förmedlingsstöd och ökad uppföljning . Paketet innehåller även en satsning på tidiga programinsatser om för att bistå arbetssökande i behov av kortare stödåtgärder för att snabbt göra dem anställningsbara. Åtgärder för att bryta långtidsarbetslöshet Som utskottet redan diskuterat är det bästa sättet att få ned långtidsarbetslösheten att förhindra nyinflödet. I en vikande konjunktur är det emellertid inte helt ovanligt att människor som redan har en svag ställning på arbetsmarknaden till följd av exempelvis tidigare sjukdom, funktionshinder eller utländsk bakgrund fastnar i utanförskap . Det är därför enligt utskottets mening mycket centralt att samhället har en beredskap att sätta in nya och delvis kraftfullare åtgärder för att bryta den långtidsarbetslöshet som uppstår. Till de insatser som alliansregeringen infört hör nystartsjobben och instegsjobben. För arbetssökande med ett funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga finns en särskild åtgärdsarsenal. En viktig insats för att bryta långtidsarbetslösheten är den s.k. jobb- och utvecklingsgarantin (JUG). JUG ersatte den sämre fungerande aktivitetsgarantin, som inte fyllde sin funktion att bryta rundgången mellan arbetsmarknadspolitiska program och öppen arbetslöshet och i många fall förvisade långtidsarbetslösa ut i förtidspension med små möjligheter att någonsin komma tillbaka till arbetsmarknaden. Men det har också framförts i vissa delar berättigad kritik mot brister i genomförandet av framför allt sysselsättningsfasen (fas 3) i JUG. Som utskottet har framfört (yttr. 2010/11:AU4y) har det funnits tecken på att kvaliteten i garantin kan behöva höjas och att Arbetsförmedlingens kontroll av anordnare behöver förstärkas. En riksdagsmajoritet bestående av de fyra oppositionspartierna framförde också kritiska synpunkter i ett tillkännagivande till regeringen (bet. 2010/11:AU11, rskr. 2010/11:287). Det är dock enligt utskottets mening inledningsvis angeläget att framhålla att möjligheten att komma ut i sysselsättning på en arbetsplats varit positiv för de flesta deltagare. Utskottet noterar att den fördjupade analys som Arbetsförmedlingen genomfört (dnr AF-2010/436389), bl.a. genom att intervjua 1 500 slumpvis utvalda deltagare i sysselsättningsfasen, visar att är helt eller delvis nöjda med sin plats. Den ensidiga bild som målats upp av meningslösa och förnedrande uppgifter delas inte heller av en mycket bred majoritet av deltagarna: nästan åtta av tio anser att uppgifterna varit meningsfulla, och bara två av tio anser att uppgifterna varit ganska eller mycket dåligt anpassade efter deras behov. Utskottet ser positivt på att Arbetsförmedlingens generaldirektör vid ett möte med utskottet klargjorde att myndigheten genom samråd med arbetsmarknadens parter kommer att intensifiera ansträngningarna att säkerställa meningsfulla arbetsuppgifter för deltagarna i sysselsättningsfasen. Att öka deltagarnas anställningsbarhet måste enligt utskottets mening vara huvudfokus för insatsen. Utskottet kan konstatera att deltagarna enligt analysen själva pekar ut andra reformområden som mer angelägna. av deltagarna i sysselsättningsfasen uppger sig träffa en arbetsförmedlare minst en gång , och bara anser sig ha fått bra stöd från sin arbetsförmedlare. Som utskottet tidigare konstaterat innebar den ökning av arbetslösheten som följde i finanskrisens spår en mycket hastig volymökning i garantierna, inklusive sysselsättningsfasen. Det har därför varit svårt för Arbetsförmedlingen att genomgående upprätthålla en fullgod kvalitet i termer av möten med deltagarna och arbetsgivarkontakter. Det är enligt utskottets mening mot den bakgrunden mycket tillfredsställande att regeringen som en del i det omfattande arbetsmarknadspaketet föreslår en resursförstärkning i form av fler förmedlare till deltagare i garantierna på , varav 139 miljoner är öronmärkta för förmedling i sysselsättningsfasen. Förutom att upprätthålla en tät kontakt med Arbetsförmedlingen och arbetsgivare är det enligt utskottets mening centralt att deltagarna i jobb- och utvecklingsgarantin får hjälp att närma sig arbetsmarknaden genom att öka sin anställningsbarhet. Det är därför mycket välkommet att regeringen tillför för fler programinsatser inom de tidiga faserna av jobb- och utvecklingsgarantin. Därmed kommer fler att kunna gå vidare till arbete eller utbildning redan innan de når sysselsättningsfasen. Men det är också nödvändigt med förstärkningar av aktiviteterna för dem som redan befinner sig i sysselsättningsfasen. Utskottet vill i sammanhanget bl.a. framhålla att den möjlighet för deltagare i sysselsättningsfasen att påbörja arbetsmarknadsutbildning som infördes förlängs . Det är också viktigt att det särskilda anställningsstödet även når personer i sysselsättningsfasen med mycket långa arbetslöshetsperioder. Utskottet välkomnar därför att regeringen föreslår att den allmänna förstärkningen av stödet kompletteras med en ytterligare höjning av det ekonomiska stödet för handledning för vissa personer i sysselsättningsfasen. Som regeringen konstaterar kan det särskilda anställningsstödet då fungera som en brygga från sysselsättningsfasen till arbete utan stöd och till nystartsjobb och lönebidrag för dem som behöver fortsatt stöd . Det är enligt utskottets mening även angeläget att Arbetsförmedlingen får möjlighet och resurser att tidigare ge oförsäkrade tillgång till insatserna i jobb- och utvecklingsgarantin. I sammanhanget kan utskottet avslutningsvis konstatera att Arbetsförmedlingen som en del av sin fördjupade analys gjorde 6 600 uppföljningar av anordnare vilket i stort sett innebär alla anordnare inom sysselsättningsfasen och krävde korrigering eller helt avbröt samarbetet med anordnarna i det mindre antal fall där det var nödvändigt. Utskottet vill åter understryka vikten av Arbetsförmedlingens kontrollfunktion gentemot anordnarna för att säkerställa kvaliteten för deltagarna och välkomnar därför att generaldirektören vid sitt möte med utskottet betonade att samtliga anordnare ska följas upp en gång var sjätte månad. Sammanfattningsvis är det utskottets bedömning att regeringens förslag synnerligen väl tillmötesgår såväl de synpunkter som utskottet tidigare framfört om förstärkt kvalitet i sysselsättningsfasen som vad efterlyst i sitt tillkännagivande. Ytterligare ett tecken på att politiken bidrar till en högre sysselsättning även för långtidsarbetslösa är att nystartsjobben blir fler. låg antalet nystartsjobb relativt stabilt på omkring 17 000. För att ytterligare stärka möjligheterna för långtidsarbetslösa att komma in på arbetsmarknaden fördubblades kompensationen i nystartsjobben fr.o.m. vid anställning av personer som fyllt . För att minska risken för långtidsarbetslöshet bland äldre förkortades kvalificeringstiden för nystartsjobb från för personer som har fyllt . Dessa förstärkningar har sannolikt bidragit till att antalet personer med nystartsjobb har ökat. Enligt Arbetsförmedlingens siffror för har nystartsjobben ökat starkt och sysselsatte 46 000 personer, 6 000 fler än . Antalet ungdomar som hade nystartsjobb uppgick nu till 4 000 personer, vilket också är en hög siffra. Av samtliga nystartsjobb hade 600 personer särskilt nystartsjobb. Nystartsjobben har enligt utskottets mening flera fördelar jämfört med de anställningsstöd, exempelvis plusjobben, som fanns före regeringsskiftet . För det första är nystartsjobben en rättighet för alla arbetssökande som uppfyller något av villkoren och kräver inte en anvisning. För det andra kan en arbetssökande snabbare kvalificera sig för nystartsjobb för unga och äldre och för övriga än för de tidigare anställningsstöden där den arbetslöse i de flesta fall fick vänta dubbelt så länge på en insats. Subventionen för dem med ett nystartsjobb är i vissa fall lägre än för tidigare anställningsstöd, men för personer som står särskilt långt från arbetsmarknaden finns andra möjliga insatser med en högre subvention, som särskilt anställningsstöd och instegsjobb. Utskottet vill i detta sammanhang slutligen också lyfta fram regeringens särskilda satsning på att skapa fler möjligheter för dem som lämnar sjukförsäkringen och har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga som gör att de har svårt att konkurrera på den vanliga arbetsmarknaden. Satsningen innefattar dels lönebidragsanställningar i kultursektorn (Kulturarvslyftet), dels tidsbegränsade anställningar i .