bet · GY01MJU16 · 2011-04-06 00:00:00 — Det har blivit dyrare, vilket i sin tur har gjort att livsmedelspriserna också stiger. I grund och botten handlar det i stor utsträckning om att det är ett stöd till kapitalägarna som har gjort att det har blivit så, och det är beklagligt. Vi har sedan vi blev medlemmar i mycket aktivt drivit på för att minska regleringarna och skapa bättre förutsättningar för att lantbrukarna ska kunna arbeta på en fri marknad och efter eget huvud skapa de bästa möjligheterna till företagande utan att vara beroende av stöd för än det ena, än det andra. Vi har gått i rätt riktning. I alla de delar vi har gjort påstår jag att vi har gått i rätt riktning. Från moderat håll och från alliansregeringens håll har det varit väldigt viktigt att värna produktionsjordbruket. Det är nämligen det som är grunden och ryggraden i den svenska livsmedelsproduktionen. Det var också därför vi drev linjen att vi skulle anta möjligheten att höja hektarantalet för att man skulle få stöd över huvud taget. Vi gick på det högsta som gick, nämligen fyra hektar.Herr talman! Jag påstår att bönder är skickligaste. De ligger i toppskiktet när det gäller kunnighet och företagaranda, och det är viktigt att vi har det med oss när vi går in och gör en gemensam jordbrukspolitik. Med det sagt påstår jag att det inte finns någon som helst risk, utan den svenska bonden som sådan kan konkurrera med vilken annan bonde som helst i om han bara får samma spelregler.Vi står nu inför en förnyad möjlighet att påverka jordbrukspolitiken i 2013, som alltså den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013 heter. Den svenska positionen är väldigt tydlig: Det gäller att vi ska minska budgeten, inte minst mot bakgrund av det jag sade inledningsvis om att stöden oftast leder fel. Vi har en fantastisk möjlighet just nu av det skälet att de flesta länderna i har ekonomiska problem. Det skapas alltså förutsättningar och en förståelse för att vi ska minska stödet just till EU och till jordbruksbudgeten. Ekonomiskt sett är i detta sammanhang ganska unikt, för vi är ett av de få länder som kan satsa medan andra länder nu får göra neddragningar som är synnerligen dramatiska. Det handlar om att ta budgeten först och därefter diskutera innehållet i jordbruksbudgeten, eller rättare sagt verksamheten inom jordbruket. Min bedömning är att frågan om budgeten inte kommer att avgöras på något jordbruksråd och inte ens på Ekofin. Det kommer i stället att gå till , som det brukar, där våra statsministrar etcetera träffas. Det är de som gör upp om det hela. Det är då det gäller att inte ha bundit upp sig. Det är också därför budgeten ligger tidsmässigt före själva jordbruksbudgetens innehåll, så att man tar det i rätt ordning.Herr talman! Vi har talat om avregleringar. Jag tror att många i kammaren är överens med mig om att en avreglering och en ökad marknadsanpassning är väsentligt. Marknadsstöden är direkt felaktiga. Ska vi göra någon förändring inom ramen för detta handlar det om att skapa mer miljövärden utan av de stöd som vi har, inte minst när det gäller pelare 2. Det handlar om rättvisa. Det var någon av föregående talare här som nämnde att det knappast kan anses vara rättvist att man nu har historiska värden med sig som ligger långt tillbaka i tiden och som man fortfarande får stöd för. I är det en dramatisk skillnad på de senast anslutna länderna i förhållande till de tidigare. Detta måste vi naturligtvis råda bot på.Min uppfattning är att det går att nivellera detta på ett bättre sätt, även med en mindre budget. Det måste vi försöka åstadkomma.Det är ett antal begrepp som snurrar i luften. Det handlar om förgröning, om aktiva brukare, om småjordbruket etcetera där vi ännu inte ha några svar på vad de betyder. Jag tror att en och annan som har kreerat de här orden måhända funderar på varför man gjorde det. Det är inte lätt att svara på, inte minst när de ska täcka hela jordbrukssektor - från dem som har ett par hektar i snitt till dem som har kanske ett par hundra hektar i snitt inom varje land. Det är inte lätt.För svensk del är det viktigt att slå vakt om betesmarkerna. Det är få länder i som har förståelse för de förutsättningar som vi har. Därför gäller det att vi verkligen håller fast vid att vi kan ha våra betesmarker som vi är vana vid. Det är vårt kulturlandskap.Herr talman! Förutom allt detta handlar det om administration och regler där vi inom är medskyldiga. Då är det glädjande att se att alliansregeringen under förra mandatperioden med jordbruksministern i spetsen fått den statliga landsbygdsadministrationen att minska . Det är unikt; det har aldrig hänt under någon regering tidigare. är ribban höjd under den här mandatperioden. Det välkomnar vi, och det hoppas jag att vi kan leverera.Men det handlar också om lägre skatter och lägre avgifter, vilket alliansregeringen har infört under föregående mandatperiod, allt för att gagna ett ökat företagande. Begreppet Matlandet har säkert de flesta hört talas om. Jag måste säga att det är utomordentligt glädjande att vi nu avsätter 80 miljoner för att lyfta fram detta. Varför ska vi göra det? Jo, därför att det är det som är vårt skyltfönster ut mot omvärlden. Jag är så gammal, herr talman, att jag minns när LRF gjorde en värdering om man skulle vara med i EU eller inte, om det var bra eller inte. Då gjorde man följande beräkning. Om man attraherade att EU:s medborgare med svenska livsmedel skulle vi inte ha några bekymmer. Det skulle innebära att vi skulle kunna leverera mat till ungefär fem miljoner människor externt. Men det gör vi inte av något skäl. Ändå har vi, påstår jag, världens bästa råvaror. Vi har fantastiska möjligheter. Vi har ett rent jordbruk. Vi har dessutom en fauna med bär och svampar som är en oerhörd tillgång. Som om inte detta vore nog har vi toppskikt när det gäller kockar i vårt lilla land som vi kan vara oerhört stolta över. Vi är mycket långt framme. Då är det märkligt om vi inte skulle kunna använda detta som ett tydligt skyltfönster.Låt mig trötta åhörarna med att berätta en lite anekdot om detta att kreera nytt. Alla vet vad single malt är. I samband med att jordbruksministrarna hade sitt möte i under vårt ordförandeskap var det en kreatör och kock som tog mjölk från en enda ko och gjorde ost av den. När den serverades vid bordet var där en bild på kon, vad den hette, hur gammal den var och vad den hade för produktion. Så kallade man osten, som serverades i små bitar, single cow milk cheese. Då lär den franska jordbruksministern ha sagt: Det här var ju fantastiskt!Det är egentligen bara vårt eget hinder att vi inte kan bättre attrahera omvärlden med de fantastiska möjligheter som vi har. Avslutningsvis, herr talman, om landsbygdsutvecklingen som också är en grund för att de areella näringarna ska fungera. Det hänger ihop. Där har vi under innevarande period 35 miljarder. I fråga om landsbygdsutvecklingen påstår jag att den som har en idé som är knuten till någon form av landsbygdsverksamhet torde hitta en möjlighet att få ett stöd för detta inom de fyra axlar som styr upp detta. Jag tror att det är bättre att tänka i termer av: ska jag satsa på någonting som är bra och som jag verkligen vill i stället för att fundera på vad jag ska få bidrag till. Allra sist vill jag säga att mot detta har vi en opposition som inte bidrar med någonting som underlättar för det svenska produktionsjordbruket. Det enda man visar upp är hinder och bromsklossar, tyngder och ryggsäckar. och är överens om i alla fall en sak vad gäller EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Vi är motståndare till de stora subventionerna. Vi är motståndare till att europeiska skattebetalare betalar pengar till storjordbruk, kanske i synnerhet motståndare till att vi är med och betalar pengar till exportbidrag som gör att vi dumpar överskott från i länder utanför . Den svenska linjen är att man ska avveckla exportbidragen.Trots det har din regering, , vid fem tillfällen röstat för höjda exportbidrag i förvaltningskommittéerna i . Man röstade för höjda exportbidrag till fryst fågel , höjda exportbidrag till kycklingkött , till ägg , för höjda exportbidrag till kycklingkött, och återinförde man exportbidrag till mjölk och smör med stöd av den . har röstat emot återinförande av exportbidrag eller höjningar av exportbidrag. Men den har vid dessa fem tillfällen röstat för.De här höjningarna har lett till att man har dumpat överskott från de här produkterna i länder som , , och . Det slår sönder marknaderna i de länderna, och det kostar oss skattebetalare väldigt mycket pengar. Varför har ni bidragit till höjda exportbidrag på EU-nivå? Det är korrekt att vi i vissa lägen gör avsteg från huvudlinjen därför att vi i samarbete med andra har någonting annat att vinna. Men den stora linjen är fullständigt klockren, nämligen att vi ska ta bort de här stöden. Jag vågar påstå att alliansregeringen har varit mycket tydlig på de här punkterna på att vi ska ta bort både exportbidrag och annat stöd och framför allt den typen av marknadsstöd som interventionsbidraget är och som vi naturligtvis ska komma bort ifrån.Då ska jag passa på att fråga : På vilket sätt skulle det svenska produktionsjordbruket förbättras när det handlar om att återinföra handelsgödselskatt, att införa obligatorisk ursprungsmärkning som skulle ge väsentligt högre kostnader för livsmedel? i utskottet ville man gå i bräschen för att öka kostnaden för grisbönder genom att lagstifta om kastrering i stället för att luta sig mot den frivilliga överenskommelse som ska börja gälla . Eller kilometerskatten som man vill införa - på vilket sätt skulle det underlätta? Jag påstår att inte har ett enda förslag som underlättar för det svenska produktionsjordbruket. Dessutom vill man åter nationalisera jordbrukspolitiken. På vilket sätt skulle det underlätta om övriga då skulle sätta upp någon form av skyddstullar mot ? Det skulle vara intressant att höra vad har för svar till bönder. Jag noterar att svarar mig genom att kasta upp nya frågor på bordet, och det kan han väl göra. Jag konstaterar att det som den här regeringen gör är att man säger en sak i ett sammanhang, att man ska avskaffa exportbidragen, men när det blir skarpt läge i röstar man för höjningar. Och jag tror att jag vet varför man gör det. Jag tror att det är på det viset att vi har ministrar i den här regeringen som inte törs stå upp för den politik som man faktiskt ska bedriva. Jag tror att regeringen verkligen vill avskaffa exportbidragen. Men om man ska göra det måste man göra som och rösta nej till höjningar vid varje givet tillfälle, och man ska inte falla till föga för LRF eller andra lobbyister som förstås vill ha höjningar av exportbidragen, för det passar ju dem. Jag tycker att det här är en form av bidragshyckleri som regeringen har sysslat med. Man säger att man vill avskaffa exportbidragen, men när man har chansen att påverka röstar man för höjningar.Vår politik handlar om, precis som du sade, att vi vill åternationalisera jordbrukspolitiken. Då behöver den inte detaljstyras från . Jag tror att väldigt många lantbrukare skulle välkomna det. Vi vill ha ett öronmärkt stöd för ekologisk produktion, så att alla som producerar ekologiskt och bidrar till biologisk mångfald och minskade utsläpp av växthusgaser ska kunna få ett stöd för det. Det är helt korrekt att vi vill ha en skatt på handelsgödsel. Det innebär, precis som i andra sammanhang tycker att man ska bedriva politik, nämligen att vi sätter ett pris på dem som släpper ut.Det fina med vår skatt på handelsgödsel är att vartenda öre går tillbaka till jordbruket för att jordbruket ska kunna bedriva ett mer aktivt miljöarbete, så vi finansierar också våra förslag för ett grönare jordbruk. Det är inte bara så att vi säger någonting som inte leder till någonting i praktiken. Det är en ganska traditionell oppositionspolitik från vänsterkartellen, nämligen att vi ska åka ned till och sitta där och vara bombastiska och köra vårt race. Vi ska över huvud taget inte se till att vi ingår i någon helhet, så att vi därigenom kan påverka helheten, utan vi ska bryta oss ut. Det har vi prövat under tidigare regeringar. Med vilket resultat? Jo, att vi fick sätta oss längst ned utan att någon lyssnade eller brydde sig. Vi fick inte igenom någonting. är vi med i matchen på ett helt annat sätt än vad vi har varit tidigare, tack vare att vi har en engagerad och intresserad alliansregering som har sett till att vi ska vara i centrum av det europeiska utvecklingsarbetet.Det är intressant att höra här att det man vill göra för att underlätta för det svenska produktionsjordbruket är att ge ett ökat stöd till ekologisk odling. Det är ju en väldigt liten del, men resten? Inte ett enda svar fick vi från . Han är helt tom på idéer om hur vi ska underlätta. Inte ens regelförenkling nämner . Det är anmärkningsvärt, herr talman, att man är så tom på idéer för att underlätta svenskt jordbruk.Jens säger: Vi tar in skattepengar som sedan går tillbaka till jordbruket.Det märkliga är att jordbruket inte har bett om att ha politiken som mellanhand. Men det är så vänsterkartellen arbetar, att man vill ta in pengar och sedan ratta runt själv enligt eget huvud. Att man vill stödja ekologisk odling är därför att man tror att människor inte har möjlighet att välja det själva. visar de facto erfarenheterna att människor väljer detta i väldigt stor utsträckning. Då gör vi bedömningen att vi kan träda tillbaka, därför att nu finns det ett etablerat behov, ett etablerat sug, efter ekologiskt odlade livsmedel.Fru talman! Jag konstaterar bara att med vid styret skulle det svenska produktionsjordbruket gå en mycket mörk framtid till mötes. Det här är ett motionsbetänkande från den allmänna motionstiden med 35 yrkanden.Jag kommer främst att beröra stadsjordbruk, landsbygdsutveckling, ekologisk odling, jordbrukspolitikens finansiering och, om jag hinner, fru talman, konsumentmakt.Vi har alla ett stort ansvar att medverka till hållbara och effektiva brukningsmetoder både hemmavid och på en global arena. Jag skulle vilja börja med en internationell utblick, och det är livsmedelsförsörjningen globalt sett.Med snart 9 miljarder invånare i vår värld måste livsmedelsproduktionen öka till år 2040-2050 med mindre energi som används, mindre vattenmängd, färre kemikalier, mindre växtnäringsläckage och mindre areal. Det är viktigt att påminnas också om det globala perspektivet.Tidigare debattörer har nämnt biologisk mångfald, vikten av besöksnäring, biogas och matproduktion. Men jag skulle också vilja påminna om själva företagandet, att jordbruket också är en del av våra näringar, företagandet, och viktigt för Sverige.Det finns vissa skiljelinjer mellan oppositionen och regeringen och majoriteten i utskottet vad gäller vägen fram för att förstärka jordbrukets villkor. och allianskollegerna har stor tilltro till såväl företagarna som tekniska innovationer och inte minst till konsumenterna och deras makt. Konsumenternas efterfrågan är ju oerhört viktig och påverkar utbudet av produkter.Många satsningar har genomförts under alliansregeringen, och vi har redan hört nämnas - det nya matlandet. Arbetet med landsbygdsutveckling och fortsatt kraftfulla miljöinsatser är verkligen viktiga satsningar att framhålla.Hållbar stadsutveckling är också en del av det som sker i . Stadsjordbruk har nämnts i betänkandet och i en av reservationerna. Och jag skulle vilja påminna om det arbete som de tre utskotten - trafikutskottet, civilutskottet och miljö- och jordbruksutskottet - har bedrivit vad gäller hållbar stadsutveckling. I det sammanhanget har också odlingarna haft en viktig betydelse. Tanken går till ungdomarna på de tre gymnasieskolorna som fick i uppdrag att visa på hur de såg på stadsutveckling. Man blir fascinerad av det gröna, det lokala och nära som ungdomarna visade på.Jag var på en konferens här i med mitt parti där frågan om stadsjordbruk väcktes. Vi kunde konstatera att även en region som storstadsregionen , som kommer att växa med ett , kommer att ha utmaningar framför sig. Hur vet vi hur behoven ser ut ? Vi kunde också konstatera att med de möjligheter som finns i PBL till överexploatering ska man tänka på jordbrukets villkor och den mark som finns tillgänglig, vilket också är ett viktigt perspektiv.Jordbruk handlar alltså inte bara om glesbygd och landsbygd utan också om städerna. Men i reservationen finns påståenden som inte ger en rättvisande bild, för där påstås att myndigheter och institutioner har till uppgift att främja odling och jordbruk på landsbygden. Det finns inget som hindrar privatpersoner att kontakta för att rådfråga. Man gör ingen generell åtskillnad mellan jordbruk på landsbygd intill bebyggelse och i stadsnära miljö.När jordbruk bedrivs på jordbruksmark av ett jordbruksföretag är och länsstyrelserna stödfunktioner. Myndigheterna gör ingen skillnad på om det är ett stadsnära jordbruk eller ett jordbruk i glesbygd, vilket ger en rättvisande bild av de förutsättningar som finns. Det finns alltså ingen uttalad landsbygdskoppling i länsstyrelsernas eller de andra myndigheternas arbete.Jag skulle också vilja beröra konsumentperspektivet och konsumentmakten, där märkning av varor är en viktig del för att konsumenterna ska kunna efterfråga till exempel ekologiska produkter men även av hälsoskäl. Vi har i den tidigare debatten varit inne på kemikalier, men det finns många som av andra skäl vill veta vad de konsumerar. Konsumentmakten är också en viktig drivkraft för producenterna, vilket är viktigt att påminnas om. Som jag tidigare nämnde är jordbruket också företagande. Företagandet är ett viktigt nav för att vi ska kunna ha ett solidariskt samhälle och skapa de resurser och sociala reformer som vi alla månar om.Jordbrukspolitiken inom EU har kommit upp i debatten. Det är viktigt att betona att jordbrukspolitiken behöver reformeras. Det förutsätter dock ett samarbete och att vi skapar allianser inom detta reformarbete. Vi har EU-parlamentariker som jobbar med frågan, inte minst jordbruksstöd ska enligt uppfattning styras över till miljöinsatser. fördelar inom nuvarande programperiod i landsbygdsprogrammet till miljöåtgärder. Reformering är viktigt och måste ske. Jordbrukets marknadsanpassning är viktig så att konsumenternas efterfrågan får ett genomslag. Stöd till produktion snedvrider konkurrensen på den inre marknaden.Jag är glad över att regeringen på ett konstruktivt och medvetet sätt arbetar för en hållbar produktion genom internationella organisationer. Låt mig också påminna om att vägen ut ur fattigdom och biståndsberoende går via jordbruket, där inte minst stöd till kvinnor kan lyfta hela familjer ur fattigdom och också ge barn möjlighet till skolgång.När man diskuterar jordbrukspolitik måste man också säga något om ekologisk odling. Liksom tidigare talare har varit inne på finns det en konsumentefterfrågan på ekologiskt odlade produkter. Konsumenternas intresse håller i sig, och producenterna väljer att svara på efterfrågan. En särskild satsning finns för ekologisk produktion inom ramen för - det nya matlandet.Vidare är småskalig livsmedelsförädling viktigt, inte minst sett till företagandets villkor och möjligheter till besöksnäring.Fru talman! Att bruka utan att förbruka är en bärande del i jordbrukspolitiken. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Den gröna sektorn är utan tvekan en framtidsnäring. Globalt förväntas efterfrågan på mat öka de kommande 40 åren. De gröna näringarna är centrala för att nå såväl nationella som europeiska och globala klimatmål. Det är också inom ramen för den gröna sektorn som biologisk mångfald måste värnas.Globalt har vi sett att intresset för gröna näringar har ökat också från riskkapitalister och investerare. Med den självklara sanningen att alla måste äta säger en investerare i att jordbruk och vatten troligen är de två största marknaderna i världen. Det är ett perspektiv som är fjärran från den alltför ofta problemfyllda utgångspunkt som präglat svensk jordbruksdebatt . Det är tyvärr också ett perspektiv som är alltför frånvarande i diskussionen om det svenska jordbrukets framtida utveckling.Frågan är enkel. Ska svenskt jordbruk vara en del i en växande global näring eller ska vi ställa oss utanför?Fru talman! Jag tror att de flesta instämmer med mig i ambitionen att vi ska ha ett bärkraftigt svenskt jordbruk som kan skapa sysselsättning och intäkter och bidra till regional utveckling. Det måste också återspeglas i den politik som förs. Den hållningen bör också prägla svenskt deltagande i den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU.Det är inget alternativ att skrota den gemensamma politiken. Det skulle gå ut över såväl hela det svenska jordbruket som den biologiska mångfalden. Däremot är det angeläget att åstadkomma reformer som inte bara driver hela det europeiska jordbruket i rätt riktning utan också premierar dem som går före.I sammanhanget kan det också vara värt att påminna jordbruksstödets kritiker om hur pass små kostnaderna för den gemensamma jordbrukspolitiken är. De må vara en stor del av unionens budget, men det är också ett av ytterst få områden där gemenskapen har den fulla kompetensen. Jordbrukets kompensation handlar om av EU-ländernas samlade offentliga utgifter. Jag är övertygad om att den nitiske budgetkontrollanten kan hitta betydligt större och sämre skötta budgetposter än så.För det svenska jordbruket är det positivt att fokus flyttas från rena produktionsstöd till andra faktorer som miljöersättning och satsningar på nya produktionsområden.Det betyder dock inte att EU-medlemskapet förvaltats på bästa sätt. Våra som medlem har ofta varit tuffa för landets primärproduktion. Ser vi till och , de två länder som kom med som , så har de fört en nationell politik som syftat till att tillvarata medlemskapets möjligheter. I båda länderna har slakten av svin ökat dramatiskt. I fall motsvarar det i stort sett den svenska minskningen. Även om den finska produktionen av nötboskap och mjölk har minskat något så överträffar det utvecklingen i med råge.Med facit måste vi beskriva den svenska linjen inom EU som misslyckad. Det går i längden inte att missgynna den inhemska produktionen genom högre pålagor när priset på livsmedel ofta sätts på den globala marknaden.En stor del av den svenska maten exporteras. Motiveringen att konsumenterna är beredda att betala mer för svensk mat håller kanske inom landet, men det lär vara svårt att övertyga franska eller tyska konsumenter om det.Fru talman! Det borde inte vara dramatiskt att konstatera att det ligger i landets intresse att ha en bärkraftig jordbrukssektor med en produktion som i grova drag motsvarar den inhemska konsumtionen - inte för att vi ska sluta importera men väl för att vi också ska kunna exportera.Det borde inte heller vara dramatiskt att slå fast att det är av nationellt intresse att det också framgent ska råda rimliga konkurrensvillkor för svenskt jordbruk och att det måste omsättas i svensk politik.Under senare år har många initiativ tagits som alla har bidragit till bättre konkurrenskraft. Jag tänker på åtgärder som minskat krångel för företagen, vilket flera talare har nämnt, nedsättningar av egenavgifterna, minskade kostnader för myndigheternas kontroller, omställningen till förnybar energi och lanseringen av , som också kommenterats flitigt från talarstolen under debatten.De är alla bra initiativ, och jag vill också här i kammaren framhålla att de måste följas av flera. Svensk primärproduktion omfattas fortfarande av fler regler och högre skatter än konkurrenternas i våra grannländer.Fru talman! Matlandet har inneburit en välkommen fokusering på jordbrukets möjligheter att marknadsföra de särskilda kvaliteter som präglar svenskt jordbruk, som livsmedelssäkerhet, miljöarbete och djuromsorg. Det är en profil som ska vara en tillgång, inte en belastning som det lätt blir när fokus enkom ligger på kostnaderna.En del i ett nödvändigt utvecklingsarbete och en del i den offentliga politiken bör således vara att möjliggöra ökade intäkter genom att ta till vara dessa kvaliteter.