bet · GY01AU3 · 2011-02-28 00:00:00 — Det är därför viktigt att ett sådant synsätt kan genomsyra det konkreta arbetet på arbetsplatserna. En utveckling inom arbetsmiljöområdet som har denna utgångspunkt och som bygger på gemensamma ansträngningar har bäst förutsättningar att leda till resultat. Utskottet vill därför åter betona den viktiga roll som arbetsmarknadens parter har på arbetsmiljöområdet. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motionerna A3 yrkandena 13, 5, 7, 8 och 13 (S, MP, V), A329 (S), A363 (S), A391 (S) och A407 yrkande 7 (MP) avslås. Arbetsmiljöhänsyn vid offentlig upphandling Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlas ett motionsyrkande angående frågan om möjligheten att ställa krav på villkor i enlighet med svenska kollektivavtal vid all offentlig upphandling. Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om detta, vilket innebär att motionsyrkandet ska bifallas. Jämför reservation 4 (M, FP, C, KD). Utskottet har i tidigare betänkanden (bl.a. i bet. 2008/09:AU7 och 2009/10:AU5) redogjort för förhållandet mellan och . Huvudsyftet med 94 om arbetsklausuler där en offentlig myndighet är part, är att garantera att fastställda arbetsvillkor skyddas mot en försämring till följd av konkurrens vid anbudsgivning. I artikel 2 i konventionen anges att offentliga kontrakt ska innefatta klausuler som tillförsäkrar vederbörande arbetstagare lön, arbetstid och andra anställningsvillkor som inte är mindre gynnsamma än de som fastställts i kollektivavtal eller annat godtaget förhandlingssystem, skiljedom eller den nationella lagstiftningen för arbete av samma art inom berört yrke eller näringsgren inom det område där arbetet utförs. 94 antogs 1949 och beslutade året därpå att inte ratificera den. Frågan om en svensk ratificering aktualiserades åter då uppdrog åt en särskild utredare att granska möjligheter att ratificera konventionen mot bakgrund av gällande EG-rättslig reglering om offentlig upphandling. Utredaren lämnade inte något förslag, bl.a. med hänvisning till de då pågående diskussionerna inom EU om ett direktiv om utstationering av arbetstagare. Frågan om en svensk ratificering av konventionen har därefter tagits upp i betänkandet Nya upphandlingsregler 2 (SOU 2006:28). Slutsatsen i den utredningen var att det får anses osäkert om en tillämpning av de krav konventionen ställer är förenliga med EU:s direktiv om offentlig upphandling och andra gemenskapsrättsliga regler. Regeringen utsåg en särskild utredare med uppdrag att se över behovet av och möjligheterna att införa marknadsorienterade styrmedel på arbetsmiljöområdet (). lämnade sitt slutbetänkande Marknadsorienterade styrmedel på arbetsmiljöområdet (SOU 2009:97). Bland flera förslag var ett att den som lämnar anbud på en tjänst i en offentlig upphandling ska uteslutas från upphandlingen om denne inte har fullgjort sina skyldigheter att undersöka arbetsmiljöriskerna i verksamheten och upprätta en skriftlig riskbedömning. har tagit fram en vägledning när det gäller sociala och etiska krav i offentlig upphandling. Rådet arbetar även med andra former av stöd som t.ex. utbildningar, konferenser och seminarier. Europeiska kommissionen publicerade 2010 en man kan beakta sociala hänsyn vid upphandling enligt direktiv /18/EG av om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster. m.fl. (S, MP, V) vill i flerpartimotion A3 yrkande 4 att lagen om offentlig upphandling ändras så att krav på villkor i enlighet med svenska kollektivavtal och förbättrade villkor i arbetsmiljöhänseende kan ställas vid all offentlig upphandling. Frågan om möjligheten att ställa krav på villkor i enlighet med svenska kollektivavtal vid all offentlig upphandling tas upp i motion A3 yrkande 4 (S, MP, V). tillkännagav för regeringen att det är viktigt att kan ratificera den som innebär att man vid offentlig upphandling kan ställa sociala krav på sina leverantörer av varor och tjänster (bet. 2005/06:AU3, rskr. 2005/06:174). Regeringen har inte återkommit till i frågan. En minoritet bestående av företrädarna för Socialdemokraterna, anförde i ett särskilt yttrande med anledning av regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (yttr. 2009/10:AU2y) att regeringen bör verka för att hinder på EU-nivå för en svensk ratificering av 94 undanröjs. Partierna ansåg att offentliga myndigheters upphandling skulle innehålla klausuler som garanterar löntagare villkor som inte är mindre förmånliga än de som finns i kollektivavtal för arbete av samma sort i den bransch och i den sektor som arbetet utförs. Det skulle förbättra möjligheterna att motverka social dumpning, eftersom företag som konkurrerar med undermåliga villkor för sin personal då kan utestängas från offentliga upphandlingar. Utskottet instämmer i motion A3 yrkande 4 (S, MP, V) om att upphandlingsprocesserna måste förbättras så att personalen när upphandling sker i offentlig verksamhet inte får betala pressade kontrakt med sämre arbetsvillkor och arbetsmiljö. Lagen (2007:1091) om offentlig upphandling bör ändras så att arbetsmiljöhänsyn kan tas och så att krav på villkor i enlighet med svenska kollektivavtal kan ställas vid all offentlig upphandling. Det som har anförts om arbetsmiljöhänsyn vid offentlig upphandling bör ges regeringen till känna. Motion A3 yrkande 4 (S, MP, V) tillstyrks. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motionsförslag om och dess uppdrag, bl.a. inspektionsverksamheten. Utskottet föreslår att samtliga motioner avslås. bildades genom att och Arbetarskyddsstyrelsen gick samman och bildade en enda myndighet. Verket har regeringens uppdrag att bl.a. se till att arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen följs. AML är en utpräglad ramlag som trädde i kraft . Som komplement till AML meddelar mer detaljerade bestämmelser i form av föreskrifter och allmänna råd. På området förekommer också olika EU-direktiv. En del av dessa direktiv har föranlett ändringar i AML. Till stor del har dock genomförandet skett genom föreskrifter från Arbetarskyddsstyrelsen och från . Arbetarskyddsstyrelsen och har arbetat målmedvetet med att minska antalet föreskrifter, vilket resulterat i att antalet paragrafer minskat till en tredjedel. Verket har ett hundratal gällande författningar. I arbetet med föreskrifterna ska särskild hänsyn tas till situationen för små och medelstora företag. pågår arbete med bl.a. föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker, minderåriga i arbetslivet och anteckningar om jourtid, övertid och mertid. Utgångspunkten i AML är att arbetsgivaren har huvudansvaret för arbetsmiljön. Verkets arbetsmiljöinspektörer kontrollerar att AML och föreskrifterna följs när de inspekterar arbetsställen. Utöver lagar och föreskrifter finns det på arbetsmiljöområdet både lokala och centrala kollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter. ansvarar för statistik om arbetsmiljö och arbetsskador i och är också s.k. förbindelsekontor (kontaktmyndighet) i när det gäller utstationering. Det innebär att verket ska tillhandahålla information om de arbets- och anställningsvillkor som kan bli tillämpliga vid en utstationering i . EU-arbete omfattar främst deltagande i kommittéer och grupper som arbetar med utformning av EU-direktiv, frågor som rör tolkning och tillämpning av direktiv samt erfarenhetsutbyte och information om arbetsmiljörelaterade frågor. ansvarar bl.a. för rapporter om den praktiska tillämpningen av EU-direktiv inom arbetsmiljöområdet. Europeiska arbetsmiljöbyrån, EU-OSHA, är ett EU-organ som är placerat i i och har till uppgift att sprida information om arbetsmiljöfrågor inom framför allt EU-länderna. är arbetsmiljöbyråns kontaktpunkt i och samordnar företrädare för regeringen, arbetsgivare och arbetstagare i ett partssammansatt nätverk. Det kan här nämnas att utskottet under det föregående gjorde ett studiebesök på arbetsmiljöbyrån. (S) anser i motion A345 att självdeklaration av arbetsmiljön ska bli obligatorisk på varje arbetsplats. i och (båda M) vill i motion A405 få till stånd en översyn av implementering av EU-direktiv (yrkande 1) och av riktlinjerna och uppdraget för (yrkande 2). Vidare vill motionärerna justera uppdrag till att bli mer konsultativt och framåtsyftande (yrkande 3). Utskottet vill peka på viktiga uppgift att med tillsyn övervaka att samhällets krav på en god arbetsmiljö efterlevs. Utskottet anser att det är av stor betydelse att kontinuerligt vidareutveckla metoder för att identifiera var fördjupade tillsynsinsatser behövs och för att åtgärda allvarliga arbetsmiljöproblem. Utvecklandet av verksamheten så att tillsynen blir så träffsäker som möjligt och når de mest riskutsatta arbetsplatserna måste också kombineras med målsättningen att nå fler arbetsplatser. besöks av den totala mängden arbetsställen . Med anledning av motion A345 (S) om självdeklaration av arbetsmiljön för alla arbetsgivare vill utskottet understryka betydelsen av att förutsättningarna för att nå arbetsställen med de största riskerna inte får försämras. Utskottet betonar särskilt vikten av att identifiera och inspektera arbetsplatser med de sämsta arbetsmiljöerna. Utskottet ser därför positivt på att arbetar aktivt med att öka den del av arbetsmiljöinspektörernas tid som används till inspektion, s.k. utetid, för att därigenom öka antalet besökta arbetsställen. Antalet arbetsställen som besöks per inspektör har enligt en prognos ökat . Som ett led i att pröva nya metoder i tillsynsarbetet har ett pilotprojekt för att utveckla, testa och utvärdera en ny modell för arbetsmiljötillsyn, screening. Screening innebär att samtliga arbetsställen inom en bransch ska inspekteras och få sitt arbetsmiljöarbete bedömt. Valet har fallit på den grafiska branschen, där det finns ca 1 500 arbetsställen. ska en utvärdering göras inför en avrapportering som ska ske 2013. arbetar också med att ta fram ett nytt IT-baserat verktyg för riskbedömningar för att underlätta för arbetsgivarna vid riskhantering och riskanalys. Utskottet noterar att regeringen enligt skrivelsen avser att återkomma i frågan om utformningen av arbetsmiljötillsynen efter det att det nu pågående pilotprojektet är avslutat och utvärderat. Uppföljningen bl.a. i form av effektiva sanktioner är också viktig för att kraven ska få genomslag och för att tillsynen ska verka normbildande. Frågan om effektivare sanktioner utreds . Utredaren har fått i uppdrag att undersöka om reglerna om sanktioner i lagstiftningen om arbetsmiljö och arbetstid kan göras effektivare och tydligare. De sanktioner som är aktuella är föreläggande, förbud, straffsanktioner och administrativa avgifter som sanktionsavgifter och övertidsavgift. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag (dir. 2010:20). Utskottet vill i sammanhanget betona att kunskapen om arbetsmiljön måste vara väl spridd. Regler och skyldigheter måste vara så enkla och begripliga som möjligt och det måste upplevas som lätt att skaffa och ta del av kunskap inom området. Arbetarskyddsstyrelsen och senare har målmedvetet arbetat med regelförenkling, bl.a. har antalet föreskrifter halverats och antalet paragrafer minskat . I detta sammanhang kan nämnas att det pågår en diskussion mellan och arbetsmarknadens parter om en förbättrad regelstruktur. Syftet är att ytterligare förbättra möjligheterna för de berörda att hitta de regler som gäller för dem och deras verksamhet. har en betydelsefull roll när det gäller information på arbetsmiljöområdet. Det gäller inte minst den informationssatsning som inleddes och som bl.a. avser information, kunskap och förstärkt information till utländska företag och arbetstagare. Utskottet, som ser positivt på arbete med nya metoder för riskanalyser och tillsyn och med mer information till arbetsgivare, är inte berett att föreslå något tillkännagivande med anledning av förslagen i motionerna A345 (S) och A405 yrkandena 13 (M), som därför avstyrks. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt föreslår utskottet att motionsförslagen om skyddsombud avslås. Jämför reservation 5 (S, MP, V). Utgångspunkten i AML är att arbetsgivare och arbetstagare ska samverka i arbetsmiljöarbetet och på lämpligt sätt organisera arbetsmiljöverksamheten, vilket framgår av bl.a. 6 kap. AML. På arbetsställen där minst fem arbetstagare regelbundet sysselsätts ska det bland arbetstagarna utses skyddsombud. Om förhållandena kräver det ska skyddsombud även utses på mindre arbetsställen. Ett skyddsombud utses av den lokala arbetstagarorganisation som är eller brukar vara bunden av kollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren. Om det inte finns en sådan organisation utses ett skyddsombud av arbetstagarna (6 kap. 2 § AML). Som alternativ benämning för skyddsombud infördes beteckningen arbetsmiljöombud. Om det finns flera skyddsombud på ett arbetsställe ska ett av dem utses att vara huvudskyddsombud (6 kap. 3 § AML). Ett skyddsombud företräder arbetstagarna i arbetsmiljöfrågor och ska verka för en tillfredsställande arbetsmiljö. I detta syfte ska skyddsombudet vaka över skyddet mot ohälsa och olycksfall och över att arbetsgivaren uppfyller kraven på systematiskt arbetsmiljöarbete. De utsedda skyddsombuden ska anmälas till arbetsstället (6 kap. 14 § AML). Vid arbetsställen där minst 50 arbetstagare regelbundet sysselsätts ska det finnas en skyddskommitté. Det är ett samrådsorgan sammansatt av företrädare för arbetsgivaren och arbetstagarna (6 kap. 8 § AML). ska bl.a. delta i planeringen av arbetsmiljöarbetet på arbetsplatsen och följa arbetets genomförande. För arbetsställen där en skyddskommitté inte har tillsatts får en lokal avdelning av ett förbund eller en jämförlig sammanslutning av arbetstagare utse skyddsombud utanför kretsen av arbetstagare på arbetsstället, s.k. regionalt skyddsombud. Rätten att utse regionalt skyddsombud gäller endast om avdelningen eller sammanslutningen har någon medlem på arbetsstället (6 kap. 2 § AML). de gröna anser i kommittémotion A407 yrkande 3 att lokala och regionala skyddsombud bör ges stöd i utbildning för att kunna hålla sig uppdaterade om den förändrade arbetsmiljön och om gällande lagar och säkerhetsföreskrifter. Det förebyggande och systematiska arbetsmiljöarbete som skyddsombuden utför är mycket värdefullt, såväl för arbetstagaren som för arbetsgivaren. framhåller att det i vissa lägen kan bli nödvändigt att gå i konflikt med arbetsgivaren eller att stoppa farligt arbete på en arbetsplats och att man då måste ha fått stöd i form av utbildning. och (båda S) anser i motion A219 att villkoren för den regionala skyddsombudsverksamheten bör ses över. (S) menar i motion A351 att de lokala skyddsombuden ska ges stöd och erkännande för det förtroendeuppdrag som de åtagit sig (yrkande 1) och att de regionala skyddsombuden ska ges en större roll och större befogenheter i det förebyggande arbetsmiljöarbetet (yrkande 2). Motionären anser vidare att de regionala skyddsombuden ska ges möjlighet att besöka arbetsplatser som har en lokal skyddskommitté eller som saknar fackliga medlemmar (yrkande 3). När arbetsmiljöarbetet integreras i verksamheten räcker det inte att några få arbetsmiljöexperter har goda arbetsmiljökunskaper. Kunskaper behövs hos betydligt fler. Utskottet delar regeringens uppfattning att i princip alla på en arbetsplats bör ha åtminstone grundläggande arbetsmiljökunskap. Även om arbetsgivaren har det övergripande ansvaret för arbetsmiljön har var och en ett ansvar för sin egen och andras fysiska och psykosociala säkerhet. Utskottet vill understryka att ett väl organiserat och fungerande lokalt skyddsarbete är centralt i det riskförebyggande arbetet och att kunniga skyddsombud har en viktig roll i detta sammanhang. De regionala skyddsombuden har bl.a. till uppgift att stödja skyddsverksamheten i småföretag utan facklig verksamhet. Detta är betydelsefullt särskilt nu när allt fler arbetstagare arbetar i mindre företag. Skyddsombuden har en tydlig roll i tillsynen genom sina befogenheter att till påtala brister i arbetsmiljön och vid omedelbar eller allvarlig fara för arbetstagares liv avbryta ett arbete, s.k. skyddsombudsstopp. Ett antal förändringar har gjorts i AML när det gäller regler som berör skyddsombud. Regeringen beslutade om en lagrådsremiss som bl.a. innehåller nya förslag som avser skyddsombud. I förslaget ges skyddsombuden möjlighet att göra framställningar till arbetsgivaren om det behövs för att säkerställa att arbetstidslagens krav om extra mertid och nödfallsövertid följs, och att få detta prövat av . Dessutom föreslås att det genom kollektivavtal ska få bestämmas att en skyddskommitté utgörs av ett organ med annan benämning, även om organet också behandlar andra frågor än arbetsmiljöfrågor. En proposition har aviserats för överlämnande till . Utskottet välkomnar att regeringen strävar efter att förenkla och anpassa lagstiftningen till den utveckling som sker på arbetsmarknaden. Som en regelförenklingsåtgärd har skyldigheten att anmäla val av skyddsombud till tagits bort, vilket dock har gjort det svårare att veta hur många skyddsombuden är. gör bedömningen att antalet skyddsombud minskar. Det kan, enligt verket, ha koppling till att den fackliga organisationsgraden minskar på hela arbetsmarknaden. Utskottet vill i detta sammanhang åter poängtera att alla på en arbetsplats, oavsett facklig organisering, har en viktig roll i arbetsmiljöarbetet. Regeringen anger i skrivelsen att ett kompetensstöd för skyddsombud och regionala skyddsombud vid generationsväxling kan komma att behövas. Utskottet instämmer i denna bedömning men anser liksom regeringen att utbildning av skyddsombud främst är en fråga för arbetsmarknadens parter. Det kan här nämnas att betalar ut ett statligt bidrag för den regionala skyddsombudsverksamheten till de fackliga centralorganisationerna. har gjort en översyn av rutinerna för administrationen och av hur det statliga stödet till den regionala skyddsombudsverksamheten används (rapport 2009:27). Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . Med hänvisning till vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna A219 (S), A351 yrkandena 13 (S) och A407 yrkande 3 (MP). Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motionsförslag om företagshälsovård och hälsofrämjande insatser. Utskottet föreslår att samtliga motionsyrkanden avslås. Jämför reservationerna 6 (S, MP, V), 7 (S, V) och 8 (MP). Enligt 3 kap. 2 c § AML ska arbetsgivaren svara för att den företagshälsovård som arbetsförhållandena kräver finns att tillgå. Med företagshälsovård menas en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. Företagshälsovården ska särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser och ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa. Verksamheten regleras även genom föreskrifter och allmänna råd som utfärdats av . Verket har i sin instruktion ett uppdrag att följa och främja företagshälsovården. konvention (nr 161) om företagshälsovård, som har ratificerat, ställer också krav på att anställda ska ha tillgång till företagshälsovård. avlämnades betänkandet Ny företagshälsovård ny kunskapsförsörjning (SOU 2007:91). Utredningen konstaterade att företagshälsovården står inför stora utmaningar och att den har stora möjligheter att utvecklas. Utredningen lämnade en rad förslag på området. undertecknade regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) en överenskommelse om att stödja en vidareutveckling av företagshälsovården. Överenskommelsen innebär bl.a. att arbetsgivarna, staten och landstingen ska bidra med i princip lika delar till den långsiktiga finansieringen av en utvecklad företagshälsovård. Regeringen beslutade (dir. 2009:18) att inrätta en delegation för kunskapsområdet företagshälsovård. Uppdraget är att övergångsvis upphandla och samordna långa utbildningar, på magister- och masternivå, i företagshälsovård. Delegationen ska även bilda ett forum för att stödja utvecklingen inom området företagshälsovård och verka för ökad forskning inom området. Delegationens arbete ska avslutas senast . I förordningen (2009:1423) om bidrag till företagshälsovård med vissa insatser inom rehabiliteringsområdet finns bestämmelser om bidrag till anordnare av sådan företagshälsovård som, utöver förebyggande insatser, även kan tillhandahålla tjänster för att medicinskt förebygga, utreda och behandla arbetsrelaterade och icke-arbetsrelaterade sjukdomar och skador. Syftet med bidraget är att öka arbetstagares möjligheter att återgå i arbete genom tidiga och anpassade stödinsatser vid sjukfall. Bidrag lämnas till anordnare av företagshälsovård som har godkänts av . Genom förordningen regleras fördelningen av till företagshälsovård . En grundförutsättning för att kunna få stödet är att verksamheten utöver att förstärka det rehabiliterande arbetet även ska kunna tillhandahålla förebyggande insatser. Det råd som tillsattes 2009 för att följa och föreslå förbättringar inom rehabiliteringsområdet (dir. 2009:131, 2010:129) överlämnade rapporten (SOU 2010:58). Rådet gav elva förslag om hur rehabiliteringen kan förstärkas under sjukskrivningsprocessen. Ett av dem avser företagshälsovården. Rådet slår fast att företagshälsovården är en instans som bör utnyttjas mer och bättre inom rehabilitering och rehabiliteringsgarantin. Rehabiliteringsgarantin är till för personer som är sjukskrivna eller riskerar att bli sjukskrivna på grund av vissa besvär. Det kan vara långvariga problem med smärta, ångest, depression eller stress. Rehabiliteringsgarantin innebär att personen snabbt ska få behandling, så att arbetsförmågan kan återfås. Vidare konstaterar rådet att den traditionella vården har liten erfarenhet av rehabilitering i nära anknytning till arbetsplatsen. Rådet anser att företagshälsovården har en unik kunskap om arbetsplatsen som måste tillvaratas. Hela uppdrag ska enligt kommittédirektiven redovisas . m.fl. (S, MP, V) anser i flerpartimotion A3 att företagshälsovården har en viktig roll för att förebygga och undanröja risker för ohälsa i arbetslivet (yrkande 12). Tillgången till företagshälsovård har fortsatt att minska , mest för LO-medlemmarna och särskilt för kvinnor i den privata sektorn. En bra kvalitetssäkrad företagshälsovård som finns nära arbetsplatserna och där parterna har ett avgörande inflytande bör utvecklas. En väl fungerande företagshälsovård som är inriktad på förebyggande verksamhet bör också kunna vara en del av ett nytt omställningsavtal om rehabilitering och ökad hälsa i arbetslivet för hela arbetsmarknaden. Partierna vill bidra till och understödja hälsofrämjande insatser och friskvård i arbetslivet (yrkande 11). de gröna vill i kommittémotion A407 yrkande 11 att en utredning tillsätts med syftet att fler på arbetsmarknaden ska få tillgång till företagshälsovård. Att verka för sunda och säkra arbetsplatser och förebygga ohälsa är den viktigaste uppgiften i arbetsmiljöarbetet. Det finns ett klart samband mellan god hälsa och minskade olycksrisker. Företagshälsovården spelar en mycket viktig roll i sammanhanget. Allt färre har tillgång till företagshälsovård. Det rimmar illa, enligt motionen, med arbetsmiljölagens krav på sunda och säkra arbetsplatser. och (båda S) vill i motion A205 liksom och (båda S) i motion A325 att en bra och kvalitetssäkrad företagshälsovård som finns nära arbetsplatserna ska återuppbyggas. Det bör också övervägas om inte företagshälsovården ska vara obligatorisk för alla anställda. m.fl. (S) anser i motion A250 att man ska arbeta mer aktivt för att alla arbetsgivare ska anlita företagshälsovård. och (båda S) framför i motion A293 att en obligatorisk företagshälsovård och allas rätt till rehabilitering måste vara målet i välfärdssamhället. och (båda S) förespråkar i motion A343 en företagshälsovård för alla. och (båda S) menar i motion A377 att en viktig åtgärd för att förebygga ohälsa i arbetsmiljön är att alla anställda ska ha rätt till företagshälsovård.