bet · GY01FiU20 · 2011-06-15 00:00:00 — Däremot har satsningar på ökad kvalitet uteblivit. högskolor och universitet är i behov av flera tydliga kvalitetssatsningar, bl.a. en ökning av antalet lärarledda timmar på högskolan, investeringar i fler doktorandtjänster samt förbättringar av studie- och anställningsvillkoren. Universitetens och högskolornas resurstilldelningssystem behöver enligt motionärerna förändras så att kvalitetskriterier i större utsträckning än styr anslagstilldelningen. Vidare ska studieavgifterna till universitet och högskola för utländska studenter slopas. Andra åtgärder som behövs är bl.a. ett gymnasielyft för en andra chans att läsa in gymnasieskolan och ökade möjligheter att läsa upp och komplettera gymnasiebetyg på komvux. Som en följd av regeringens ekonomiska politik har klyftorna mellan barnfamiljerna ökat. Stora ekonomiska klyftor hör inte hemma i samhälle varför motionärerna vill se bl.a. riktade satsningar för ensamstående med barn, t.ex. höjt underhållsstöd. En väl fungerande och flexibel barnomsorg är också en förutsättning för att ensamstående föräldrar ska få vardagen och ekonomin att gå ihop. En fungerande hälso- och sjukvård och en barnomsorg och äldreomsorg av hög kvalitet ökar människors trygghet och gör att deras vardag fungerar. Investeringar i välfärden, den gröna omställningen och nya jobb går före fortsatta skattesänkningar. Genom en generell välfärd och socialförsäkringar som omfattar alla kan också de ekonomiska klyftorna mellan människor minska. Hälso- och sjukvården ska vidare bygga på mer förebyggande och hälsofrämjande principer än vad den gör , och för att stärka folkhälsoarbetet föreslås att en folkhälsokommission tillsätts. Kulturen är en del av välfärden och demokratin. Därför måste samhället skapa förutsättningar för ett rikt kulturliv. Alla ska kunna ta del av kulturen, vilket bl.a. innebär låga kostnader och stor spridning av kulturverksamhet i hela landet. En styrka för ett land som vill utvecklas är enligt motionärerna ett modernt, enkelt och överskådligt trygghetssystem som omfattar fler. Regeringens sjukförsäkringsreform har havererat. Tiotusentals människor som är sjuka har kastats ut ur sjukförsäkringen. Motionärerna kräver omgående ett moratorium mot fortsatta utförsäkringar. En individuell bedömning av arbetsförmågan måste ersätta dagens fasta tidsgränser. Motionärerna vill skapa en dörr in till trygghetssystemen genom att bilda en ny myndighet där och Arbetsförmedlingen slås ihop. Den nya myndigheten ska ansvara för utbetalning av sjukersättning och a-kassa och ta över ansvaret för försörjningsstödet från kommunerna. Ersättningsnivån ska vara lika stor oavsett om man är sjuk eller arbetslös. avvisar regeringens utförsäkringspolitik. Sjukförsäkringen ska vara en försäkring som försäkrar även vid långvarig sjukdom, och därför bör gränsen för förlängd sjukpenning slopas helt. Vidare ska ersättningen vara , och regeln om prövning av arbetsförmåga mot hela arbetsmarknaden behöver ses över. Vidare ska en grundersättning i sjukförsäkringen införas. finns en lägsta nivå i arbetslöshetsersättningen, men motsvarande saknas för sjukpenningen. Motionärerna menar att kommunernas ekonomi på kort sikt är relativt god men att den troligen kommer att försämras . Därför behövs bl.a. riktade bidrag till kommuner inom flera områden och olika satsningar för bl.a. en höjd kvalitet i skolan. Regeringens tillfälliga konjunkturstöd kom för sent och med för kort varsel för att kommuner och landsting skulle kunna undvika att säga upp folk eller för att de skulle kunna nyanställa. Motionärerna framhåller att kommuner och landsting behöver långsiktiga förutsättningar för sin planering. anför att kvaliteten i välfärden sjunker och att ligger i EU:s bottenskikt vad gäller antalet vårdplatser. Dessutom visar studier på stora skillnader inom vården mellan olika delar av landet. För att komma till rätta med problemet krävs enligt motionärerna en skärpt tillsyn av sjukvårdens ansvarsområden och eventuellt en mer detaljerad styrning över landstingen och regionerna. Ökade resurser för administrativ personal samt en ökad kvantitet specialistsjuksköterskor kommer enligt motionärerna att underlätta läkarnas uppgifter och därmed bidra till en generell höjning av både kvalitet och effektivitet inom vården. Alla patienter ska ha rätt till vård av högsta kvalitet och tillgänglighet, oavsett var i landet de bor. Tillgängligheten i sjukvården behöver förbättras, utvecklas och förnyas så att fler personer kan få en bättre vård. För motionärerna är det självklart att sjukvården ska vara solidariskt skattefinansierad och ges till alla efter behov. Motionärerna anser att det behövs en akut- och tillgänglighetsmiljard så att alla patienter som söker akutsjukvård får en kvalificerad diagnos och att ingen ska behöva vänta på passande vårdinsats. Det behövs också en förstärkt och utvecklad akutbils- och hembesöksverksamhet och en ökning av antalet vårdplatser. framhåller att kunskapsutvecklingen i skolan är oroande, att äldreomsorgen upprepade gånger har visat på allvarliga brister och att pensionsnivåerna med hänsyn tagen till inflationen har kommit att hamna skamligt lågt. Motionärerna ser mycket allvarligt på detta och kommer att förorda förstärkningar av de direkta anslagen till välfärden i höstbudgeten. För att komma till rätta med problemen i den svenska skolan behövs vid sidan av en förbättrad lärarutbildning också effektivare styrning, en mer rättvis fördelning av ekonomiska resurser och ett återförstatligande av skolan. Den kravlösa skolan måste enligt motionärerna ersättas med en skola som står för kunskapsförmedling och lärarledd undervisning. Den pågående kvalitetsförsämringen av den högre utbildningen kan inte accepteras, varför resurstilldelningen måste ses över. Motionärerna ser det som en självklarhet att stärka och effektivisera studievägledningen i såväl grund- och gymnasieskolan som på komvux samt att antalet platser på komvux utökas. Skolans roll ska utöver att vara kunskapsförmedlare också förmedla en djupgående förståelse och acceptans för vårt svenska kulturarv. Vidare vill motionärerna satsa på fler vuxna i skolan i form av bl.a. fler skolsköterskor och skolpsykologer. Motionärernas uppfattning är att välfärden ska sträcka sig genom livets alla skeenden, och de anser att kommuner bör få ett stimulansbidrag som bl.a. ska användas för att ta fram en strategi för att upptäcka och hantera våld mot äldre. Bidraget ska också öka tryggheten och förebygga våld mot äldre samt underlätta för dem som behöver anhörigstöd. För att snabbt få till stånd en kraftig ökning av antalet trygghetsboenden för de äldre vill motionärerna ha ett särskilt riktat investeringsstöd för att komplettera regeringens anslag. Förutsättningarna för familjebildning måste enligt motionärerna förbättras, och de anser bl.a. att nivån på föräldrapenningen gradvis ska höjas till , att en kostnadsfri familjerådgivning bör införas och att nuvarande nivå på vårdnadsbidraget ska höjas. För att underlätta för ensamstående vill motionärerna höja bostadsbidraget för ensamstående föräldrar, barntillägget för studerande, taket på den tillfälliga föräldraförsäkringen och havandeskapspenningen samt det eftersatta underhållsstödet. Motionärerna vill se en kraftig straffskärpning, bl.a. genom införandet av verkliga livstidsstraff utan möjlighet till tidsbestämning eller benådning, obligatorisk utvisning av alla utländska medborgare som begår grövre brott samt ett avskaffande av nuvarande praxis där domstolarna ger återfalls- och serieförbrytare mängdrabatter på brott. Vidare föreslås ett garanterat och kraftigt förstärkt vittnesskydd. anser att regelverken behövde reformeras men att det har byggts in brister i de nuvarande regelverken som måste åtgärdas för att försäkringen ska fungera tillfredsställande. Rättssäkerheten för den enskilde i samband med prövningen gentemot sjukförsäkringssystemet måste stärkas. Det ska därför vara obligatoriskt för läkare att träffa och undersöka den sökande innan man överprövar ett utlåtande från den sökandes behandlande läkare. Kampen mot bidragsfusk måste intensifieras. Taket för sjukpenningen höjs i paritet med höjningen för taket i a-kassan så att fler människor får ut av sin sjukpenninggrundande inkomst vid sjukdom. Vid sidan av dessa förändringar avvaktar motionärerna en mer långsiktig utvärdering av det nya systemets effekter innan nya, mer djupgående reformer på området föreslås. Enligt är arbetet basen för välfärd och ekonomiskt välstånd, och den egna försörjningen är grunden för personlig frihet och självständighet. Den svenska välfärden utarmas i allt högre tempo när regeringens politik uppmuntrar riskkapitalbolag att för en billig penning köpa upp det som vi tidigare ägde gemensamt. Svenska folkets skattepengar borde vårdas bättre. I stället för att hamna på enskildas bankkonton borde allt överskott gå tillbaka till vår gemensamma välfärd och höja kvaliteten för alla. Det är behoven som ska styra vården inte plånbokens tjocklek. Motionärerna vill riva upp den fria etableringsrätten och lagen om valfrihet i vård och omsorg (LOV) samt stoppa utförsäljningarna av sjukhus. Välfärdsverksamhet ska bedrivas utan privata vinster. Vården ska göras mer rättvis, demokratisk och kostnadseffektiv. Privata vårdcentraler ska bara tillåtas om de drivs av ideella organisationer som inte har vinstmaximering som högsta mål. Vidare bör lagen om skatteflykt ses över så att den blir ett effektivt instrument mot riskkapitalbolagens skatteflykt. För att stoppa denna negativa utveckling inom vården satsas på det förebyggande arbetet mot ohälsa. Pengarna ska användas till det tvärprofessionella arbetet inom primärvården. Vidare måste samarbetet utökas mellan bl.a. vårdcentraler, skola, försäkringskassa och socialtjänst men även med det övriga samhället genom exempelvis kulturföreningar, idrottsklubbar och pensionärsorganisationer. Eftersom skillnaden i hälsa ökar mellan olika områden är det enligt motionärerna viktigt att prioritera socialt utsatta områden med höga ohälsotal. Generella välfärdssystem och en väl utbyggd vård- och omsorgssektor är avgörande för att både kvinnor och män ska kunna arbeta. Bristerna inom barn- och äldreomsorgen håller åter på att bli ett hinder för kvinnor att jobba på samma villkor som män. De pengar som försvinner till skatterabatter och vinster ska användas där de gör nytta för jämställdheten och för att bygga ut och stärka kvaliteten i den offentliga välfärden. Vidare behövs en större satsning på ökad kvalitet i hälso- och sjukvården genom betald specialistutbildning för sjuksköterskor. Andra satsningar som motionärerna vill göra är bl.a. reformer för minskad barnfattigdom och för stärkt kvalitet i demensvården och psykiatrin. Genom att höja och värdesäkra underhållsstödet vill motionärerna förbättra ekonomin för ensamstående föräldrar och därmed minska barnfattigdomen. Politiken har inte lyckats ge alla ungdomar den utbildning de har rätt till. Motionärerna vill införa en rätt att läsa in gymnasieskolan, och för att uppmuntra till studier vill de införa ett särskilt studiestöd för unga där hela studiemedlet är ett bidrag. Vidare anser motionärerna att regeringens tillfälliga satsning på att öka antalet platser i högskolan förlängs, att förbättras och att den högre utbildningen stärks och görs mer tillgänglig för alla samhällsklasser. Det mest grundläggande för en hållbar välfärdsekonomi är att statsbidragen värdesäkras. Så länge statsbidragen till kommunerna inte räknas upp i takt med löner och andra kostnader ligger det en press nedåt på välfärdens villkor. Vidare framhåller motionärerna att kommunernas intäkter och utgifter är mycket konjunkturkänsliga. Vid en lågkonjunktur försvagas kommunernas finanser snabbt till följd av vikande skatteintäkter och stigande utgifter för t.ex. ekonomiskt bistånd. Balanskravet för kommunsektorn är procykliskt. Denna utformning av kommunsektorns balanskrav är svårbegriplig och skadar såväl kommunernas verksamhet som en god och balanserad samhällsekonomisk utveckling. Motionärerna anser därför att kommunernas balanskrav ska gälla en över konjunkturcykel, precis på samma sätt som är fallet för målet för den offentliga sektorns finansiella sparande. Sjukförsäkringen ska ge rimlig ersättning för förlorad arbetsinkomst till den som är sjuk. Utförsäkringarna måste stoppas. Den orimliga prövningen mot en fiktiv arbetsmarknad som sker efter ska avskaffas. Även tidsgränserna vid ett respektive måste avskaffas. De som redan har utförsäkrats ska återförsäkras, och de som förlorat sin sjukpenninggrundade inkomst ska kunna återfå denna, så att den som är för sjuk för arbete kan få ersättning på tidigare nivå. Försäkringen och dess villkor ska stimulera aktivitet för att ge sjukskrivna förbättrad arbetsförmåga. Den ska vara rymlig så att medicinska insatser, rehabilitering och arbetsprövning kan pågå på ett individuellt anpassat sätt utan att ersättningen påverkas. Individens ställning i rehabiliteringsprocessen måste stärkas och man bör överväga att inrätta en rehabiliteringsombudsman. Sjukförsäkringen ska individanpassas så att man kan få ersättning i fler steg än dagens fyra. Motionärerna höjer ersättningsnivåerna och taket i sjuk- och föräldraförsäkringen. föreslås att sjukförsäkringens karensdag avskaffas. Även de som får sjuk- eller aktivitetsersättning har en ekonomiskt mycket svår situation, varför både ersättningsnivån och bostadstillägget behöver höjas. I motion A342 av m.fl. (S) anförs att ojämlikheten, ekonomiskt och socialt, har ökat i under . Stora skattesänkningar under den senaste mandatperioden har ytterligare förstärkt en långsiktig trend mot en mer ojämn inkomstfördelning. Segregationen har tilltagit, och långtidsarbetslösheten biter sig fast. Förändringarna i våra trygghetsförsäkringar har gjort arbetslösa och svårt sjuka människor försäkringslösa. Barnfattigdomen har ökat. Den här utvecklingen är inte värdig ett välfärdsland som . bör uppmana regeringen att tillsätta en jämlikhetskommission för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för att öka den sociala rörligheten. I motion A386 framhålls att inkomstskillnaderna ökat trendmässigt . Den politik som förts under har i flera fall på ett direkt sätt ökat ojämlikheten i . Ersättningsnivåerna i arbetslöshets- och sjukförsäkringssystemen har sänkts och inkomstbortfallsprincipen urholkats. Vidare har skatteuttaget som andel av BNP minskat och gjorts mindre progressivt. De direkta effekterna av regeringens politik har inneburit en gigantisk omfördelning av inkomsterna där den tiondel som har de högsta inkomsterna har fått lika mycket av regeringens reformer som av befolkningen i dess helhet. Antalet personer i relativa och absoluta mått under fattigdomsgränsen har ökat kraftigt, liksom skillnaderna i årsinkomst mellan kvinnor och män. Mot bakgrund av den långsiktiga trenden mot ökad ojämlikhet och den accelererande utvecklingen bör regeringen tillsätta en jämlikhetskommission för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för att öka den sociala rörligheten. Regeringspartierna och har träffat en ramöverenskommelse om migrationspolitiken, som ska säkerställa en human, rättssäker och ordnad migrationspolitik. Asylrätten ska värnas och den som vill komma till för att arbeta ska kunna göra det. Det europeiska och internationella samarbetet ska fördjupas. Inom ramen för överenskommelsen prioriteras det gemensamma europeiska asylsystemet, som ska vara humant, rättssäkert och effektivt. Arbetskraftsinvandring ger enskilda möjligheter att förverkliga sina drömmar och stärker förutsättningarna för att utveckla den svenska välfärden. Enligt den ovan nämnda överenskommelsen ska arbetskraftsinvandringsreform ligga fast. Eventuellt missbruk av regelverket ska förhindras, arbetsmarknadsprövning ska inte återinföras och reglerna för arbetskraftsinvandring ska fortsätta att utvecklas. Med utgångspunkt i principen om barnets bästa och rätten till familjeåterförening ska en lösning hittas på problematiken med kravet på pass och styrkt identitet i familjeåterföreningsfall. Under förutsättning att det ekonomiska läget tillåter detta avser regeringen att tillsammans med vidta åtgärder på det migrationspolitiska området. Ambitionen är att rätten till subventionerad hälso- och sjukvård ska utvidgas för vissa grupper som saknar tillgång till sådan vård. Med utgångspunkt från de förslag som lämnats av Utredningen om rätt till skolgång för barn som vistats i landet utan tillstånd (SOU 2010:5) ska vidare rätten till skolgång utökas. Motionärerna framhåller att människor som kommer till från andra länder gör landet starkare och rikare. De ska snabbt komma i arbete. I motionen framhålls att det är självklart att alla människor ska känna sig välkomna till , oavsett om de kommer hit för att de söker skydd undan krig, för att de vill arbeta, studera eller starta företag eller för att deras nära och kära finns i . Det är genom influenser från andra länder och andra kulturer samt genom att får in nya erfarenheter och ny kunskap som utveckling sker. Utan den stora migrationen från och till hade många företag inte funnits. Forskning visar också att handeln ökar när migrationsströmmarna ökar, mycket på grund av de personliga kontakter som då skapas över hela världen. har ingått en överenskommelse med regeringspartierna om den fortsatta utvecklingen av migrationspolitiken fram . Överenskommelsen öppnar fler vägar in till för den som vill arbeta, studera eller starta företag här. Anhöriginvandring kommer att underlättas, och fler familjer ges möjlighet att återförenas. Gömda barn kommer att få rätt till skola, och gömda barn och vuxna kommer att få rätt till hälso- och sjukvård samt tandvård. Genom överenskommelsen kommer situationen att bli bättre för många av dem som är mest utsatta i . Enligt har svenska regeringar fört en extrem invandringspolitik. Politiken har varit extrem i förhållande till såväl folkviljan som merparten av västvärldens länder. var , trots sin förhållandevis lilla befolkning, det fjärde största mottagarlandet av asylsökande bland alla i-länder, sett till det absoluta antalet sökande. Även om många enskilda invandrare lämnat positiva bidrag till det svenska samhället har, enligt motionärerna, den sammantagna effekten av massinvandringspolitik, i kombination med en samhällsupplösande mångkulturalism, skapat stora och allvarliga problem i form av segregation, utanförskap, sjunkande kunskaps- och betygsnivåer i skolan, etniska och religiösa motsättningar, ökad kriminalitet, skenande kostnader och försämrad välfärd. vill reformera invandringspolitiken så att den blir ansvarsfull, human och samhällsvårdande. Det primära målet är att återupprätta en gemensam nationell identitet, och därmed uppnå en stark inre solidaritet i det svenska samhället. För att göra detta praktiskt möjligt är det väsentligt att föra en restriktiv invandringspolitik som satsningar görs för att stärka den svenska kulturen. Massinvandringen tar betydande offentliga medel i anspråk. Dessa medel hade i stället kunnat användas till att värna välfärdens kärna och åtgärda de befintliga bristerna inom vården, skolan och omsorgen. Skattemedel ska enligt inte användas till verksamheter som etniska friskolor, kulturföreningar och hemspråksundervisning utan i stället satsas på verksamheter som bevarar, stärker och levandegör det svenska kulturarvet. En del av resurserna bör vidare användas till en mer effektiv flyktinghjälp i krishärdars närområden. är starkt kritiska till en generell arbetskraftsinvandring. Regeringspartiernas uppgörelse med om migrationspolitiken pekar på att det hos dessa partier finns en generell önskan om ökad invandring till . förespråkar i stället en modell med gästarbetare, där utländsk arbetskraft kan få tillfälligt uppehållstillstånd knutet till arbetsmarknadens behov. ser arbetskraftsinvandring främst som ett sätt att tillfälligt kompensera för en dåligt fungerande matchning på den svenska arbetsmarknaden, men också som en metod att ta till när antalet arbetstillfällen tillfälligt blir större än arbetskraften i landet. anser att omfattande förändringar måste vidtas för att minska samhällets invandringsrelaterade kostnader, risken för asylmissbruk samt risken för ökade motsättningar och segregation. Partiet anser bl.a. att asyl huvudsakligen ska beviljas personer som uppfyller kriterierna i , alternativt omfattas av det avtal om kvotflyktingar som har tecknat med UNHCR, samt att alla uppehållstillstånd som tilldelas nytillkomna utlänningar ska vara tillfälliga och möjliga att återkalla om brott begås. Lagen om eget boende bör vidare rivas upp. regelskärpningar skulle tillsammans med införandet av partiets övriga invandrings- och integrationspolitiska åtgärder medföra en minskning av asylinvandringen med och en kraftig minskning av samhällets kostnader för denna invandring. Även om en viss minskning skedde är anhöriginvandringen den enskilt största invandringskategorin. Strängare krav bör enligt införas för att äkta makar och därmed jämställda personer ska få uppehållstillstånd. Bland annat bör bägge parter vara och den person som bor i ska åta sig fullt försörjningsansvar för den anhörige . Införandet av de strängare kraven bedöms, tillsammans med partiets övriga invandrings- och integrationspolitik, minska anhöriginvandringen med . 2.6 Klimat, energi och infrastruktur Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar och regeringens högst prioriterade miljöfråga. På grund av dess globala omfattning är internationell samverkan nödvändig. internationella överenskommelser om radikalt minskade utsläpp av växthusgaser är helt avgörande för att nå framgångar i det globala klimatarbetet. verkar för ett långsiktigt mål om minst en halvering av de globala utsläppen till 2050 och ett beslut om att de globala utsläppen måste börja minska . nationella klimatpolitik bygger i hög grad på samarbetet inom EU som är av stor vikt för att åstadkomma utsläppsminskningar och globala överenskommelser. arbetar för att EU ska föra en ambitiös klimatpolitik, t.ex. genom att verka för att EU:s alla medlemsländer inför en nationell koldioxidskatt i sektorer utanför EU:s utsläppshandelssystem. Genom att agera både här hemma och internationellt ska visa ledarskap och vägen för den omställning som är nödvändig. Regeringen har därför kraftigt höjt ambitionen för att minska utsläppen i . Utsläppen av växthusgaser för de verksamheter som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem ska minska jämfört med nivå. ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Den svenska energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. För att klara höga klimat- och energipolitiska ambitioner krävs enligt regeringen en ökad användning av effektiva ekonomiska styrmedel och en omställning till en mer klimatvänlig produktion och konsumtion, där utgångspunkten är att den som förorenar också ska betala. En reformambition som presenteras är att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar förlängs med . Vidare föreslås att miljöbilsdefinitionen skärps genom en ny definition, vilket får till följd att kraven för att få befrielse från fordonsskatt skärps. Regeringen avser också att ge berörda myndigheter i uppdrag att utreda frågan om i vilken utsträckning skatteskillnaden mellan diesel miljöklass 1 och miljöklass 3 kan minskas . I uppdraget ingår också att belysa skillnader i hälso- och miljöpåverkan av att använda olika dieselkvaliteter. Kommunikationer är av stor betydelse för att människor ska kunna verka i hela landet och är grundläggande för näringslivets konkurrenskraft och för investeringsklimatet. Ett väl fungerande järnvägsnät är viktigt för såväl människor som företag.