bet · GY01SoU10 · 2011-04-08 00:00:00 — I samband med att delbetänkandet Vanvård i social barnavård (SOU 2009:99) lämnades fick en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till hur en upprättelseprocess för enskilda som utsatts för övergrepp och vanvård i den sociala barnavården kan utformas (dir. 2010:15). Syftet med uppdraget var att ta fram förslag till olika åtgärder för att ge upprättelse åt de människor som utsattes för vanvård och övergrepp när de var i samhällets vård. lämnades betänkandet Barnen som samhället svek åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården (SOU 2011:9). I utredningen föreslås en process i tre delar: ett erkännande av det som hänt och en ursäkt, kompensation till dem som utsatts samt åtgärder för att förhindra upprepning. Utredningen anser att ett förbehållslöst erkännande av att barn utsatts för lidande i samhällets vård måste vara den moraliska utgångspunkten för upprättelseprocessen. Utredningen anser att önskemålet, från dem som utsatts för vanvård, om erkännande och ursäkt från högsta politiska nivå vid en ceremoni som regeringen inbjuder till är väl motiverat. Ceremonin bör genomföras . Utredningen föreslår att det införs en särskild möjlighet till ekonomisk ersättning till dem som utsatts för vanvård, och ersättningsbeloppet föreslås bli . När det gäller åtgärder för att förhindra upprepning föreslår utredningen bl.a. att regeringen i samarbete med kommunerna initierar ett långsiktigt program för ökad säkerhet inom samhällsvården av barn och unga samt uppdrar åt att kontinuerligt följa omfattningen av övergrepp och allvarliga försummelser och analysera och sprida de erfarenheter som görs. Utredningen hänvisar till att har föreslagit att socialnämndens ansvar för att det finns rutiner för att förebygga, upptäcka och åtgärda risker och missförhållanden ska lagfästas samt att det för varje placerat barn ska finnas en särskilt utsedd socialsekreterare med ansvar för uppföljningen och för att besöka barnet minst . Utredningen anser att dessa förslag bör genomföras. Utredningen remissbehandlas med sluttid . Utskottet behandlade motioner om vanvård i den sociala barnavården senast i betänkande 2009/10:SoU12 Socialtjänst. Utskottet hänvisade till de pågående utredningarna om granskning av allvarliga övergrepp och vanvård vid institutioner och familjehem och om hur en upprättelseprocess kan utformas samt uttalade att dessa utredningar inte bör föregripas. Motionerna avstyrktes och följde utskottets förslag (prot. 2009/10:99). Flera motioner tar upp frågor om förbättringar av den sociala barna- och ungdomsvården. är bestämmelserna ändrade när det gäller skydd och stöd för barn och unga inom den sociala barn- och ungdomsvården med syftet att stärka barns och ungas ställning, skapa förutsättningar för säker och sammanhållen vård av barn och unga samt att denna vård ges i enlighet med kunskap och beprövad erfarenhet. lämnade sitt förslag (SOU 2009:68) till en ny lag om stöd och skydd för barn och unga. I motionerna So543 (MP) yrkande 28 och So388 (M) yrkande 13 tas olika frågor upp som behandlats av utredningen. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . har tillsynsverksamheten enligt bl.a. socialtjänstlagen förts över till och samordnats med tillsynen av hälso- och sjukvården. Utskottet anser att det därmed finns bättre förutsättningar för en mer enhetlig och förutsägbar tillsyn, och det underlättar för den enskilde att hitta rätt när han eller hon vill framföra klagomål eller anmäla brister. fick ett par regeringsuppdrag som handlar om att dels ta fram underlag som syftar till att vägleda hur barnets bästa samt barnets berättelse ska dokumenteras när olika beslut fattas samt underlag som syftar till hur barnets bästa ska beaktas, motiveras och dokumenteras vid bedömning av om en polisanmälan ska göras när ett barn misstänks för brott, dels genomföra en undersökning om anmälningar inom den sociala barnavården. Enligt utskottets uppfattning pågår det ett omfattande arbete för att öka skyddet och stödet för barn och unga i . bör inte föregripa det arbetet. Motionerna So353 (M), So388 (M) yrkandena 13, So391 (S), So486 (M) och So543 (MP) yrkandena 28 och 33 avstyrks. bör inte heller ta något initiativ med anledning av motion Ju334 (S) yrkande 3, varför yrkandet avstyrks. Utskottet noterar att det fortfarande pågår arbete i frågan om familjehemsföräldrars ekonomiska villkor och anser att det arbetet inte bör föregripas. Motionerna Sf338 (KD) yrkande 3 och So514 (S) avstyrks. har tagit fram ett riskbedömningsinstrument att användas av i ärenden om vårdnad, boende och umgänge. bör inte ta något initiativ med anledning av motion C314 (M) yrkande 3, som avstyrks. gäller bl.a. att socialnämnden vid misstanke om vissa brott ska begära att en utredning om brottet inleds, om socialnämnden bedömer att en sådan kan antas ha betydelse för att avgöra insatser för barnet. Vidare ställs det högre krav på att närvara vid polisförhör. bör inte ta något initiativ på området, och motion Ju361 (KD) yrkande 2 avstyrks. Utskottet noterar med tillfredsställelse förslagen i det lämnade betänkandet Barnen som samhället svek åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården (SOU 2011:9). Remissbehandling pågår t.o.m. . Detta arbete bör inte föregripas. Motion So434 (FP) yrkandena 1 och 2 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om biståndsbedömningar för äldre, om nationella föreskrifter vid upphandling av äldreomsorg och om inrättande av en funktion för kvalitetsutveckling inom . Jämför reservation 11 (S). I motion So231 av (S) begärs ett tillkännagivande om biståndsbedömningar för äldre. Motionären anser att det för att underlätta för äldre personer bör finnas en kontakt som dessa kan vända sig till för biståndsbedömningar och andra kontakter. Kommunen, och bör samordna sig med den kontakten för att underlätta för den äldre personen. I motion So368 av (FP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att ska ange tvingande nationella föreskrifter för avtalsskrivning vid upphandling av äldreomsorg. Enligt motionären behövs detta för att säkra en god och värdig vård och för att se till att de upphandlade tjänsterna når en basal kvalitet. I yrkande 2 (delvis) begärs ett tillkännagivande om att etablera en funktion för kvalitetsutveckling inom . Av 2 kap. 5 § SoL följer att kommunen får sluta avtal med annan om att utföra kommunens uppgifter inom . Av 3 kap. 5 § följer att socialnämndens insatser för den enskilde ska utformas och genomföras tillsammans med honom eller henne och vid behov i samverkan med andra samhällsorgan och med organisationer och andra föreningar. gäller lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV. LOV reglerar vad som ska gälla för de kommuner och landsting som vill konkurrenspröva kommunala och landstingskommunala verksamheter genom att överlåta valet av utförare av stöd och vård- och omsorgstjänster till brukaren eller patienten. Valfrihetssystem enligt lagen är ett alternativ till upphandling enligt lagen (2007:1091) om offentlig upphandling och kan tillämpas på bl.a. omsorgs- och stödverksamhet för äldre och för personer med funktionsnedsättning samt på hälso- och sjukvårdstjänster. Det vanligaste området med fritt val är hemtjänst i äldreomsorgen. Inom ramen för arbetet med en evidensbaserad praktik har regeringen och SKL slutit en treårig överenskommelse om utvecklingsarbete genom vad man kallar Program för en god äldreomsorg. Med god omsorg avses bl.a. god tillgänglighet, självbestämmande, trygghet och inflytande. Syftet är att stimulera olika former av utvecklingsarbete när det gäller insatser till äldre och särskilt äldre med stora behov. En del i arbetet är att initialt stödja huvudmännens arbete med att bygga upp regionala strukturer för kunskapsutveckling i äldreomsorgen. Enligt överenskommelsen om arbetet med att utveckla en evidensbaserad praktik bör huvudmännen samordna och utveckla de framtida regionala strukturerna med tanke på att stödja hela . avsatte regeringen för programmet och i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg) föreslog regeringen att skulle avsättas också . Utskottet tillstyrkte regeringens förslag och följde utskottet (bet. 2010/11:SoU1, rskr. 2010/11:124 och 125). Genom Program för en god äldreomsorg stöder regeringen huvudmännen i arbetet med att säkerställa en god vård och omsorg för äldre, bl.a. god tillgänglighet, självbestämmande, trygghet och inflytande med syftet att stimulera olika former av utvecklingsarbete när det gäller insatser till äldre och särskilt äldre med stora behov. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna So231 (S) och So368 (FP) yrkandena 1 och 2 (delvis). Utskottets förslag i korthet avslår motioner om föräldrautbildning och familjerådgivning. I motion So335 av (S) begärs ett tillkännagivande om att erbjuda alla föräldrar föräldrautbildning med början redan inom mödravården och sedan ytterligare som barnet går i förskola och skola. I motion So311 av och (båda KD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om vikten av ett fungerande föräldrastöd. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att stärka familjerådgivningen genom att pröva att införa en familjerådgivningspeng och se över ett system med att erbjuda alla par som får barn en gratischeck till familjerådgivningen. I motion So362 av (KD) begärs ett tillkännagivande om en översyn av hur kommunerna erbjuder föräldrautbildningar. I motion So404 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att undersöka på vilket sätt föräldraskap kan uppvärderas i samhället. Enligt motionären innebär en uppvärdering framför allt att ge stöd, och en översyn bör göras som belyser effekterna av en fungerande familjecentral och undersöker förutsättningarna för att uppmuntra kommuner och landsting att låta familjecentraler ta ett större ansvar för att stödja tonårsföräldrar. Enligt 3 kap. 6 § socialtjänstlagen hör det till socialnämndens uppgifter att bl.a. tillhandahålla sociala tjänster genom rådgivningsbyråer, socialcentraler och liknande, social jour eller annan därmed jämförlig verksamhet. Enligt 5 kap. 3 § socialtjänstlagen ska kommunen bl.a. sörja för att familjerådgivning genom kommunens försorg eller annars genom lämplig yrkesmässig rådgivare kan erbjudas dem som begär det. Med familjerådgivning avses i denna lag en verksamhet som består av samtal med syfte att bearbeta samlevnadskonflikter i parförhållanden och familjer. överlämnade sitt betänkande Föräldrastöd en vinst för alla (SOU 2008:131) till regeringen. beslutade regeringen om Nationell strategi för ett utvecklat föräldrastöd En vinst för alla (S2009/2954/FH), vilken baseras på utredningens förslag. Föräldrastödsstrategins övergripande mål är ett universellt förebyggande föräldrastöd där alla föräldrar erbjuds samma möjligheter till stöd och hjälp till dess att barnet fyller . Strategin ska dels inspirera kommuner och landsting att utveckla stöd och hjälp till föräldrar i deras föräldraskap, dels utgöra praktiskt stöd i det organisatoriska planerings- och utvecklingsarbetet. I samband med lanseringen av strategin gav regeringen () i uppdrag att fördela i stimulansbidrag till ett urval av kommuner för att i samarbete med forskningslärosäten utveckla föräldrastödet inom ramen för den nationella strategin för föräldrastöd (S2009/2669/FH). Regeringen gav FHI i uppdrag att fördela ytterligare till ett urval av kommuner med syfte att besvara frågor som identifierats som viktiga för att uppfylla de mål och delmål som omfattas av den nationella strategin (S2010/3577/FH). Som komplement till det universella föräldrastödet gav regeringen FHI ett uppdrag att fördela till ett eller två lärosäten som bedriver relevant forskning och som i samarbete med en kommun ska utveckla, följa upp och utvärdera riktat föräldrastöd till familjer med barn med särskilda behov (S2010/5353/FH (delvis)). tilldelade FHI tio kommuner stimulansbidrag. Tillsammans med samverkande kommuner är totalt ett 70-tal kommuner involverade. fördelades stimulansbidrag till nio kommuner i samarbete med forskningslärosäten. FHI ska lämna en slutredovisning av uppdraget . I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg) anför regeringen på s. 197 följande. Regeringen har också initierat och bidragit till andra insatser som på olika sätt ska stödja föräldrar i deras föräldraskap. Till exempel har regeringen givit ekonomiskt stöd till organisationen I Samhället () för en interaktiv webbplats som ska ge råd och stöd till föräldrar och andra vuxna i frågor som rör barn (S2009/8302/SF). Syftet är att kunna ge snabb rådgivning och hjälp, t.ex. vid konflikter med barnet eller om barnet utsätts för mobbning. Av budgetpropositionen framgår också att regeringen ser att det finns behov av ytterligare föräldrastödjande åtgärder och av att göra stödet mer lättillgängligt (s. 202). Regeringen kommer att fortsätta att följa arbetet med utvecklingen av det lokala förebyggande föräldrastödet och därigenom bidra till förutsättningar för bättre uppväxtvillkor för barn och unga (s. 99). Utbildningen PREP (Prevention and Relationship Enhancement Program) är ett program som syftar till att stärka en relation och att förebygga kris och separation och används i . PREP har utvecklats av forskare, och utbildningens innehåll bygger på kunskap om vad som statistiskt sett påverkar kvaliteten i ett parförhållande. FHI skriver i rapporten verktyg för föräldrar (R2004:49) om flera förebyggande relationsutbildningar med positiva resultat, men menar att PREP är den enda där det finns studier med kontroll- och experimentgrupper och som har utvärderat effekter efter utbildningen. FHI förespråkar därför PREP. utvärderades i ett PREP-projekt vetenskapligt genom avtal mellan kommun och . Studien bekostades av bl.a. FHI. Utvärderingen, som blev klar , visade att PREP-kursen inte kunde hindra den förväntade sänkningen av relationskvalitet som tidigare forskning visat är ett generellt mönster i samband med att par blir föräldrar. blev paren som gick PREP-kurs signifikant mer överens i synen på sitt förhållande. Motioner om familjerådgivning behandlades senast av utskottet i betänkande 2009/10:SoU12 Socialtjänst. Utskottet konstaterade att stöder en forskningsstudie om PREP. Vidare erinrade utskottet om regeringens föräldrastödsstrategi. Motionerna avstyrktes och följde utskottet (prot. 2009/10:99). beslutade regeringen om Nationell strategi för ett utvecklat föräldrastöd En vinst för alla. Föräldrastödsstrategins övergripande mål är ett universellt förebyggande föräldrastöd där alla föräldrar erbjuds samma möjligheter till stöd och hjälp till dess att barnet fyller . Regeringen gav i uppdrag att fördela till ett urval av kommuner med syfte att besvara frågor som identifierats som viktiga för att uppfylla de mål och delmål som omfattas av den nationella strategin. Uppdraget ska redovisas . bör inte ta något initiativ. Motionerna So311 (KD) yrkandena 1 och 2, So335 (S), So362 (KD) och So404 (KD) avstyrks. Våld i nära relationer m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om kommunernas ansvar, olika frågor inom ramen för handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer, utredning om behovet av skydd för våldsutsatta kvinnor som lever gömda, kvinnojourer, skyddat boende, dödsfallsutredningar, sexuella övergrepp mot barn och hatbrottsjourer. Jämför reservationerna 12 (MP), 13 (S), 14 (MP), 15 (V), 16 (V), 17 (S), 18 (MP), 19 (V), 20 (S, V), 21 (MP), 22 (S), 23 (S), 24 (MP) och 25 (V). I motion Ju319 av m.fl. (MP) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att den nya formuleringen i 5 kap. 11 § socialtjänstlagen bör skärpas till ett absolut ansvar för kommunerna i fråga om kvinnor som är utsatta för våld. Olika frågor inom ramen för handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer I motion Ju403 av m.fl. (V) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att ge eller annan lämplig myndighet i uppdrag att kontinuerligt genomföra frågeundersökningar om förekomsten av mäns våld mot kvinnor. I motion Ju403 av m.fl. (V) begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att ta fram riktlinjer för arbete med mäns våld mot kvinnor, samkönat partnervåld och hedersrelaterat våld. Ett liknande yrkande om våld i samkönade relationer finns i motion Ju319 av m.fl. (MP) yrkande 8. I motion So238 av (S) begärs ett tillkännagivande om stöd till våldsutsatta kvinnor. Motionären anför att det behövs en mer enhetlig tillsyn över kommunerna eftersom kvaliteten på det stöd som våldsutsatta kvinnor och barn får skiftar kraftigt mellan olika kommuner. I motion Ju319 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om att det krävs särskilda insatser riktade till myndigheter för att de ska kunna ge adekvat stöd till kvinnor med bristande kunskap i svenska och bristande socialt nätverk samt kvinnor med psykiska och fysiska funktionshinder som söker stöd för utsatthet för mäns våld. I motion So592 av m.fl. (V) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att, i en utredning om levnadsvillkoren för kvinnor och flickor med funktionsnedsättning, särskilt belysa frågan om mäns våld. I motion Ju287 av (KD) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om åtgärder för att minska utsattheten för våld bland äldre kvinnor och kvinnor med funktionsnedsättning. I motion Ju287 av (KD) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att stödprogram ska utarbetas för kvinnor som faller offer för hedersrelaterat våld. I motion So354 av Finn och (båda M) begärs ett tillkännagivande om en översyn av möjligheterna för en permanent kompetensorganisation för hedersrelaterat våld vid . I motion Ju403 av m.fl. (V) begärs i yrkande 10 ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att utreda hur samhällets stöd till personer som har brutit med sina familjer på grund av hedersrelaterat våld och förtryck kan förbättras och hur redan befintliga verksamheter kan förstärkas. I motion Ju386 av m.fl. (S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om ett större arbete och mer insatser i utvecklandet av mansjourer på fler håll i landet. I motion Ju332 av (S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om ett ökat fokus på behandling av misshandlande män för att bryta våldsspiralen. Utredning om behovet av skydd för våldsutsatta kvinnor som lever gömda I motion Ju403 av m.fl. (V) begärs i yrkande 13 ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning för att se över hur våldsutsatta kvinnor som lever gömda utan uppehållstillstånd ska få nödvändigt stöd och skydd mot mäns våld. I motion Ju319 av m.fl. (MP) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att regeringens utvecklingsmedel till kvinnojourer bör institutionaliseras ytterligare för att i högre grad komma kvinnojourerna till del. I motion Ju403 av m.fl. (V) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med en plan för hur en långsiktig finansiering av kvinnojourernas grundläggande verksamhet ska garanteras. I motion Ju261 av (S) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om verksamhet som ger stöd till våldsutsatta kvinnor och barn. Motionären anför att det ekonomiska stödet från kommuner till de organisationer som jobbar med stöd, skydd och boende för våldsutsatta kvinnor och barn varierar kraftigt, vilket inte kan anses tillfredsställande ur jämlikhetssynpunkt eftersom stödet borde stå i relation till hur stor omfattningen av den sortens brott är i kommunen. Det behövs ett bättre stöd till landets kvinnohus, kvinno- och tjejjourer och liknande verksamheter eftersom andelen våldsutsatta kvinnor och barn inte minskar. I motion So601 av (S) begärs ett tillkännagivande om att kvinnojourerna ska drivas inom den ideella sektorn och inte förstatligas eller kommunaliseras. I motion Ju403 av m.fl. (V) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att göra en samlad översyn av kommunernas möjligheter att erbjuda boenden till personer som utsatts för våld i nära relationer samt lägga fram förslag på lämpliga åtgärder. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag om skyddat boende för personer som utsatts för eller riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck. Ett yrkande liknande det senare finns i motion Ju287 av (KD) yrkande 8 I motion Ju386 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att alla kommuner ska säkerställa att det finns kvinnojourer och skyddat boende för kvinnor utsatta för våld. I motion So448 av (S) begärs ett tillkännagivande om dödsfallsutredningar och stödet till kvinnojourer. Motionären menar att regeringen genom att ta våldet på allvar och ge i uppdrag att utreda dödsfallen skulle kommunerna och andra myndigheter bli bättre på att stödja kvinnor som utsätts för våld i en relation. Om kommunerna dessutom gav kvinnojourerna och tjejjourerna resurser för sitt livsviktiga arbete skulle förutsättningarna för minskat våld öka ytterligare. Sexuella övergrepp mot barn I motion So215 av (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av en handlingsplan mot sexuella övergrepp mot barn. I motion So329 av (MP) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att inrätta en nationell hjälptelefonlinje för personer i riskzonen att begå sexuella övergrepp mot barn. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att inrätta ett nationellt med syfte att sprida och öka kunskapen om förövare av sexualbrott mot barn. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att erbjuda Internetbaserad behandling för personer i riskzon för att begå sexuella övergrepp mot barn. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att personer som dömts för sexualbrott mot barn och barnpornografibrott bör hindras att utöva verksamhet som inbegriper regelbunden kontakt med barn. Likalydande yrkanden finns i motion So533 av (M) yrkandena 14. Också i motion So540 av m.fl. (S) finns yrkanden likalydande med yrkandena 13 i motionerna ovan. Även i motion Ju293 av m.fl. (S) finns i yrkandena 13, 15 och 16 yrkanden liknande yrkandena 13 i motion So329 ovan. Slutligen finns i motion Ju330 av (S) yrkande 3 ett yrkande, liknande yrkande 1 i motion So329 ovan, om en nationell hjälptelefon. I motion Ju412 av m.fl. (S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om tillgängligheten till hatbrottsjourer oavsett var man bor i . Av 5 kap. 11 § SoL följer att till socialnämndens uppgifter hör att verka för att den som utsatts för brott och dennes närstående får stöd och hjälp. ska särskilt beakta att kvinnor och barn som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp av närstående kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. ska också särskilt beakta att barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna är offer för brott och kan vara i behov av stöd och hjälp. Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer m.m. fattade regeringen beslut om en handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. Handlingsplanen anvisar 56 olika åtgärder inom sex insatsområden. ökat skydd och stöd till våldsutsatta stärkt kvalitet och effektivitet i rättsväsendet utveckling av insatser riktade till våldsutövare Insatserna i handlingsplanen är generella, men särskilda insatser görs bl.a. för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Se regeringens skrivelse 2007/08:39 och sammansatta justitie- och socialutskottets betänkande 2007/08:JuSoU1 Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (prot. 2007/08:102 och 106). (Brå) har haft i uppdrag att följa upp och utvärdera handlingsplanen. lämnade Brå en delrapport (Brå, rapport 2010:4) och lämnades slutrapporten (Brå, rapport 2010:18).