bet · GZ01NU1 · 2011-12-09 00:00:00 — Det är nu dags att behandla näringsutskottets betänkande nr 1, nämligen Utgiftsområde 24 Näringsliv. Dessutom behandlas i detta betänkande 16 motioner från allmänna motionstiden, däribland de motioner från S, MP, SD och V som tar upp utgiftsramarna inom detta utgiftsområde.Utgiftsområdet behandlar målet och inriktningen för näringspolitiken, anslagen till de olika anslagstyperna, bland annat till de myndigheter som hanterar näringsfrågor, frågor kring konkurrens, regelförenkling, statlig finansiering av företag, innovationsfrågor med mera. Betänkandet behandlar också förvaltningen av de statliga företagen, men i denna debatt kommer vi inte att ta upp de frågorna, då detta debatterades så sent som i kammaren. Jag kommer inte att beröra det i detta anförande. Jag kommer inte heller att beröra innovationsfrågor i mitt anförande, utan dessa kommer att tas upp av ledamoten i ett senare inlägg. Slutligen tar man i detta betänkande upp frågor om utrikeshandel samt handels- och investeringsfrämjande.Herr talman! Jag noterar för jag vet inte vilken gång i ordningen att vi inte heller har äran att få diskutera näringspolitiken i ett allmänt perspektiv med vår näringsminister. Det har inte hänt en enda gång sedan alliansregeringen tillträdde att en näringsminister behagat närvara vid budgetdebatten. Det beklagar vi socialdemokrater djupt. Jag hade dock kunnat tycka att det varit okej om näringsministern hade varit anmäld men meddelat förhinder för att besöka eller diskutera Saabfrågan i någon mening.Jag kan lova följande: Jag kommer med utgångspunkt i detta anförande att lämna in minst fem interpellationer till . Vill inte komma till kammaren får kammaren komma till . Det är min slutsats. Jag tycker att det är beklagligt och korkat att hon inte kommer till kammaren när vi diskuterar viktiga frågor. Ett av löftena från talmannen var att det skulle bli bättre på den fronten. Men när det gäller näringspolitiken och regionalpolitiken har vi inte sett något sådant. Det är väldigt beklagligt. Vi får nöja oss med att vi har en före detta minister med i denna debatt. Honom får vi återkomma till senare i något replikinlägg.Herr talman! Innan jag presenterar vårt förslag till en aktiv näringspolitik och kommenterar regeringens förslag kan jag inte låta bli att denna dag lämna några kommentarer till den näringspolitiska nyheten för dagen, nämligen Saabs konkurs. Självklart beklagar vi alla den situation som uppstått. Naturligtvis känner vi också djupt för situationen för de anställda.När nu en av de största aktörerna försvinner är det vanskligt att överblicka konsekvenserna för övriga delar av fordonsindustrin. Det är därför beklagligt att regeringen saknar visioner för svensk industri, i synnerhet fordonsindustrin, vilket riskerar framtida konkurrenskraft. Många andra länders regeringar har varit betydligt mer intresserade av att söka konstruktiva lösningar i samverkan med fordonsindustrin, däribland , med flera. Vi är inte de enda som haft kriser i fordonsindustrin. Jag kan bara konstatera att även om också andra EU-länder har haft problem i sin fordonsindustri kan enbart ståta med en konkurs inom sitt land.Jag kunde inte låta bli att lyssna på den presskonferens som näringsminister hade . Vad var det man hade att säga? Jo, man skulle åka till och lyssna in. Så hette det inte när var hos oss i näringsutskottet. Då sade man sig ha en beredskap om det värsta skulle ske, nämligen konkursen. Jag bara undrar i denna debatt: Var finns den beredskapen ? Jag kan inte se någon. Svenska folket har inte fått veta något. Jag hoppas verkligen för regeringens trovärdighets skull att har någonting att säga till de drabbade.Herr talman! För att gå in på dagens ämne: Vi kan återigen notera att den svenska borgerliga regeringen bedriver en förvånansvärt passiv näringspolitik. Jag har som riksdagsledamot haft ansvaret för dessa frågor i princip , och jag kan inte säga att jag nött ut denna talarstol genom att diskutera annat än budgetbetänkanden.Jag kan bara tolka det på två sätt. Det ena är att den tillträdande borgerliga regeringen måste ha varit väldigt nöjd med den näringspolitik vi socialdemokrater hade bedrivit. Det andra är att man inte har några idéer.Mot detta kan man invända att det inte är inom näringspolitikens område man ska fatta de stora besluten utan på andra områden, till exempel skatteområdet eller socialförsäkringsområdet. Men när vi tittar på de områdena kan vi konstatera att man vill plottra lite här och lite där. Det är lite RUT-avdrag, lite ROT-avdrag och så lite restaurangmoms. Sedan har man klarat hela näringspolitiken. Det duger inte! Vad har man för besked till industrin, den privata tjänstesektorn, de sociala företagen och den ideella sektorn? I princip inget alls, för man vill ingenting på de här områdena.Vår socialdemokratiska inriktning för svensk näringspolitik grundar sig på behovet av företagsfrämjande, entreprenörskap och näringslivsutveckling samt av att främja samspelet mellan industrin och tjänstesektorn. Vi socialdemokrater ska bygga på insikten om betydelsen av värdeburen tillväxt och kunskapsbaserad ekonomi. måste konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor och inte med låga löner för att stå starkt i en globaliserad ekonomi. Den nuvarande tillväxten ska inte ske på bekostnad av framtida generationers möjligheter att leva ett gott liv. För att stå starkt måste sträva efter en hållbar ekonomisk utveckling och ökad jämlikhet.Herr talman! behöver fler företag som kan välfärd, tillväxt och näringslivsutveckling. I detta kan nog hela kammaren instämma. Men vi socialdemokrater vill mer. För oss räcker det inte med lite plottriga insatser här och där. Vi vill ha en generell näringspolitik där inte bara en liten del av den privata servicesektorn kan få fördelar. Vi vill ha en servicesektor som kan anställa, expandera men också exportera.För detta, herr talman, krävs att den utredning som regeringen säger ska komma angående statliga insatser för företagsfinansiering nu verkligen kommer till stånd och att kammaren kan få en proposition att behandla. Redan när regeringen tillträde fanns ett antal utredningar. Man lade fram en proposition där man bara kunde skrapa fram ett förslag. Det gällde företagsrådgivning. Sedan skulle man fortsätta utredandet. Det duger inte, herr talman, att en regering som anser sig ha ambitioner för att förbättra näringslivsklimatet inte kan återkomma till kammaren med konkreta förslag för hur man ska anstränga sig för att nå bättre företagsfinansiering.Ett område där denna regering har förhållit sig förvånansvärt passiv är forskning, innovation och branschprogram. framskjutna plats i världsekonomin vilar på gemensamma investeringar i forskning och utveckling mellan staten och näringslivet. Men denna regering har haft en beröringsskräck för att näringslivet ska vara inblandat i forskning och innovation. Man vill helt enkelt inte inse att för att företagen även långsiktigt ska kunna vara ledande och världsledande inom sina respektive produktionsområden krävs långsiktiga insatser vad gäller forskning och innovation.Vi socialdemokrater införde branschprogrammen som ett sätt att i praktiken och inte bara i de stolta talen bedriva en aktiv näringspolitik. Detta var enligt den nuvarande regeringen gammalmodigt och förlegat och gav ingenting. Vi kan nu konstatera att med alliansregeringen frågar företagen fortfarande efter dessa. Något annat har ju inte kommit i stället. Det fanns säkert en del brister i branschprogrammen, men de lyfte fram respektive bransch på ett bra sätt. En befogad kritik mot dem var att de gällde endast traditionell industri. Vi menar därför att servicesektorn bör ha sådana program. Rimligen kan man ta fram ett sådant program vad gäller besöksnäringen. Vi har därför inom detta utgiftsområde förslagit för att inrätta strategiska arbetsformer med forskning och näringsliv för att stärka svensk konkurrenskraft. En ansvarsfull politik handlar om att ta ansvar. För mig som miljöpartist är det ett ansvar inte bara för utan också för framtiden. De beslut vi fattar i våra liv och tillsammans här i påverkar inte bara oss själva utan också liv på andra platser och i framtiden.Vi lever i med nya utmaningar som kräver nya lösningar. Utarmningen av naturresurser och ekosystem ökar. Enligt är det till och med mycket svårt att skapa förutsättningar för att nå ett flertal av de miljötillstånd som miljömålen uttrycker.Arbetslösheten och de sociala klyftorna växer. Sedan fick en borgerlig regering har människor med de allra lägsta inkomsterna i fått det sämre, medan de som har de högsta inkomsterna har fått det bättre.De finansiella kriserna avlöser varandra. Den globala skuldkrisen har redan skapat ett mycket osäkert läge i världsekonomin, och det påverkar även oss i . Arbetslösheten bedöms öka från redan rekordhöga nivåer.Vårt samhälle behöver ändra färdriktning. Vad behöver är en politik som tar sig an de växande klimat- och miljöproblemen, arbetslösheten, de ökande klyftorna och den ekonomiska oron. Det kräver helhetssyn. Det kräver mod och ledarskap.Herr talman! Vi i vill ta ansvar för framtiden och modernisera . För att klara detta behövs nytänkande. De olika politiska målen för ekologisk, social och ekonomisk hållbarhet står inte mot varandra utan kan lösas tillsammans och är också varandras lösningar.Vi behöver en grön omställning och en modernisering av samhället där nya jobb växer fram i tjänstesektor och i miljöteknikföretag men även inom industrin. Genom investeringar i forskning och utveckling och genom investeringar i miljövänlig och efterfrågad infrastruktur som järnväg och bredband, i förnybar energi och i hållbara och energieffektiva bostäder, i ett gemensamt ansvarstagande för varandra inom skola, omsorg och hälso- och sjukvård bygger vi ett samhälle som är starkt och rustat för framtiden.Ett dynamiskt näringsliv där människors kreativitet, skaparlust och vilja att ta ansvar för framtiden tas till vara skapar förutsättningar både för fler jobb och för en mer hållbar ekologisk, ekonomisk och social utveckling. Vi vill se en grön näringspolitik där entreprenörer, innovatörer och forskare ges ökat utrymme. Det ska vara lika självklart att starta företag som att söka arbete. Vi vill underlätta för människor att förverkliga en personlig dröm genom att starta eget.Vi vill förbättra villkoren för entreprenörskap och företagande genom att sänka kostnaderna för att anställa och genom att minska regelkrånglet.Industrin är också en nyckelaktör i denna omställning. Staten, näringslivet och fackföreningarna måste arbeta tillsammans för att utveckla industrin. Det handlar om att stimulera och stödja en utveckling av produktionsmetoder som använder mindre energi och eliminerar negativ miljöpåverkan. Det handlar om att hitta strategiska samarbeten, till exempel genom forsknings- och innovationssatsningar och genom stöd till människor under strukturomvandlingar. Det handlar om att främja utvecklingen av miljöteknik och miljöteknikföretag. Miljötekniksektorn har med rätt stöd möjlighet att bli en stor framtidsbransch för Sverige.Herr talman! Företag med tio anställda eller färre utgör av det totala antalet företag i . De små företagen har en stor potential att bidra till moderniseringen och omställningen av till ett hållbart samhälle.För är det viktigt med en politik som gynnar entreprenörskap och innovation och som underlättar för nya företag att starta upp, utvecklas och anställa fler. kan bli morgondagens storföretag.Sveriges småföretagare har pekat ut den höga nivån på arbetsgivaravgiften och sjuklöneansvaret som två stora hinder för att utvecklas och anställa fler. Vi föreslår därför en permanent sänkning av arbetsgivaravgiften och ett slopat sjuklöneansvar för företag med upp till tio anställda.För att ska klara sig i en alltmer globaliserad värld med hårdnande konkurrens krävs att vi ständigt utvecklar och stimulerar den kunskapsintensiva industrin och tjänstesektorn. Vi vill därför i det närmaste fördubbla regeringens satsning på programmet Forska och väx.Även den sociala ekonomin fyller en viktig funktion i och kan tillgodose behov som varken den privata eller offentliga sektorn lyckas möta. En näringspolitik som inte stöder den sociala ekonomin kommer att vara onödigt sårbar och lämna många människor utan möjlighet att få ett arbete.Vi föreslår en ökad ram till för att fördjupa kunskapen om och arbetet med att stötta socialt företagande runt om i Sverige.Miljöpartiet vill också minska trösklarna för människor att pröva företagsidéer. Det vill vi göra genom att satsa på ett entreprenörskapsprogram i gymnasieskolan och ge resurser att hjälpa egenanställningsföretag att etablera sig och sprida kunskap om så kallad egenanställning.Herr talman! Under ett tidsbegränsat anförande är det svårt att hinna redogöra för alla förslag. Innan min talartid tar slut vill jag dock också ta upp vikten av tillgång till startkapital och vikten av ett jämställt näringsliv. Många människor som har kommit till från andra länder har erfarenhet av att driva företag. De skulle ganska enkelt kunna starta liknande företag i men hindras ofta på grund av brist på kapital och svårigheter att få lån. vill därför satsa på mikrokrediter till företag som startas av nyanlända svenskar.Kvinnor är underrepresenterade bland företagare. För varje företag som startades av kvinnor startade dubbelt så många av män. Vi vill öka jämställdheten inom näringslivet, bland annat för att vi är övertygade om att fler affärsidéer då kommer att tas till vara och nya affärsmodeller utvecklas. Vi föreslår därför bland annat ett ökat stöd till regionala resurscentrum för kvinnliga företagare.Herr talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservation 4. Jag yrkar bifall till reservation 2 och ber att få notera att vi har ett särskilt yttrande under punkt 3.Hur skulle te sig utan våra basnäringar? Jag har svårt att se hur vårt välstånd skulle ha kunnat utvecklas utan en satsning på malmen, skogen och stålet. Jag kommer ihåg tongångarna . En dåvarande minister och en blivande minister dömde båda ut gruvnäringen som ett meningslöst grävande av hål.Sant är att det fanns problem då. Lika sant är det att finns problem även . Men problemen torde på sitt sätt vara betydligt angenämare än vad de var . Samhällen måste till och med flyttas på grund av den ökade efterfrågan på järnmalm.I utvecklandet av svensk mineralnäring bör geologiska undersökning, SGU, vara en naturlig partner. Vi sverigedemokrater vill därför i vårt budgetförslag ge ett extra stöd just till den formen av engagemang.Skogsindustrin har upplevt flera konjunktursvängningar under dessa år, men likväl är skogsnäringen en grundbult i den svenska exportnäringen. Att basnäringarna har stor betydelse för exportinkomster råder det inget tvivel om. Basindustrin sysselsätter direkt 350 000 personer, men indirekt rör det sig om långt över en miljon som har sin utkomst från den näringen.Vi får ha i åtanke att basindustrin bland annat köper in kvalificerade konsulttjänster och avancerade servicetjänster. Många tjänsteföretag har startats just som kvalificerade underleverantörer till svensk basindustri. Under den senaste lågkonjunkturen var den svenska skogsnäringen en av de få ljuspunkterna, detta tack vare det svenska folkets nej till euron och ja till den svenska kronan.Jag kan inte undvika att återkomma till detta med energipolitik, även om det inte direkt har att göra med dagens debatt som sådan. Men energipolitiken är en betydelsefull pusselbit i sammanhanget. Det måste till fasta spelregler som sträcker sig långt fram i detta sekel. Den elintensiva industrin förväntar sig detta.Herr talman! är en exportberoende nation. Hur vi än vrider och vänder på orden och döper om olika näringslivsgrenar så är dessa för fortsatt tillväxts skull beroende av att få tillgång till en större marknad. Frihandel är något som vi givetvis ska försvara. Tullättnader har gjort att svenska företag har fått tillgång till större marknader, och vi får hoppas att den trenden fortsätter långsiktigt, även om det har dykt upp en del mörka moln på himlen under den senaste tiden.Det finns på många olika sätt stora fördelar med att inte vara beroende av en hemmamarknad. Att kunna dra fördel av skilda konjunkturlägen i olika delar av världen är ett viktigt argument. En annan sida av det hela är att mötet med en konkurrenssituation ute i världen ofta sporrar till utveckling och dynamiskt nytänkande. När det nu dessutom kan skönjas tecken på en konjunkturavmattning i vår del av världen kan det vara än viktigare att lyfta blicken bortom horisont.Det är väsentligt med flera ben att stå på när det stormar som värst i våra närområden. För många småföretag kan en ökad satsning eller till och med en nysatsning på export vara en tröskel som inte alltid är helt lätt att kliva över. Att kunna erbjuda svenska småföretag möjlighet att ta del av de snabbt växande ekonomierna i är en verklig utmaning, men inte desto mindre kan det ha stor betydelse för den svenska tillväxten på sikt.Sveriges export till har i kronor räknat ökat bara , och jag är övertygad om att det finns mycket mer att göra på denna jättemarknad. Med den tillväxt som har uppvisat finns det helt säkert ett stort intresse för svenska produkter. har på grund av den förda familjepolitiken som bekant en lite knepig demografi, så jag kan tänka mig att det kommer att ställas större krav på till exempel medicinska hjälpmedel för den åldrande kinesiska befolkningen.Jag är övertygad om att det också kommer att ställas krav på miljöåtgärder i snabbt växande storstäder. städer växer med ca 50 000 invånare . Där finns det en möjlighet för svenska företag som är inriktade mot miljöteknik att visa framfötterna.Mot bakgrund av detta vill vi Sverigedemokrater därför i vårt budgetförslag satsa mer på exportfrämjande åtgärder. Vi har i vårt budgetförslag föreslagit 16 miljoner mer än i Alliansens budgetförslag.Herr talman! några ord om turistnäringen. Jag har med glädje tagit del av om turismen i . Jag citerar:"Turismens exportvärde, mätt som utländska besökares konsumtion i , ökade till , vilket var mer än järn- och stålexporten och mer än dubbelt så mycket som värdet av den svenska personbilsexporten. "Inget är dock så bra att det inte kan bli bättre. Vi sverigedemokrater har därför i vårt särskilda yttrande påpekat att stödet för att främja turismen i bör öka i förhållande till regeringens satsning. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 3 i betänkandet. Jag kommer att prata om innovationspolitiken - eller bristen på innovationspolitik - i mitt anförande.Sveriges framtida välfärd är liksom sysselsättningen helt beroende av att industri- och tjänsteproduktionen förnyas. Vi kan inte stillasittande vänta in marknadens lösningar, utan här krävs ett medvetet agerande från regeringens sida. Det gäller infrastruktursatsningar, utbildning och hårdare kontroll över den finansiella marknaden. Men det behövs också riskkapital som stöd, för att få till nya företag och ny sysselsättning i Sverige.Vi kan inte ligga kvar i hängmattan och lapa sol och tro att stekta sparvar regnar från himlen. Den tiden är faktiskt förbi. Läget är betydligt mycket allvarligare än vad man kanske tror när man tittar på den exportstatistik som presenteras.För ett år sedan höll jag ett anförande i kammaren under den allmänpolitiska debatten om näringspolitiken. Jag kunde då konstatera att läget såg bra ut, att sysselsättningen ökade och att exporten gick väldigt bra. Men om man läste statistiken kunde man också se att det bakom hörnet redan det här året väntade en nedgång av exporten.Vad är egentligen problemet i svensk industripolitik? Det man kan se, om man börjar studera det hela, är att produktiviteten i svensk industri har sjunkit . Att den ökade 2010 berodde på att det skedde från en oerhört låg nivå. håller den på att sjunka igen. Vad beror det på? Det beror på att vi är väldigt beroende av basnäringen skog och mark samt lastbilar. De är lågproduktiva, framför allt när det gäller råvaruleverantörer.Den andra delen som gör att vi är oerhört sårbara är att vi är ett litet land med stor export, där av vår bnp är beroende av exporten. Tittar vi på vilka länder vi exporterar till ser vi att det till är till och till . Det är allvarligt ur det perspektivet att det är en enorm kris i , där efterfrågan faller och där arbetslösheten ökar, vilket direkt får återverkningar på svensk industri och export.Vi kan också se att världskartan håller på att ritas om, från de rika industriländerna till de nya länderna i , , , , . Men där finns vi inte. Vi har missat det. Vi har tappat exportandelar de senaste åren.Under perioden 1993-2000 ökade industriexporten från . fram till har den minskat nästan samtliga år. Under fyra av de åren har vi haft en borgerlig regering.Det beror på att vi har en regering som inte tar tag i de stora utmaningar som vi har. I stället för att satsa på innovationer och utveckling av företag har man satsat på hushållsnära tjänster. Mitt under brinnande kris, när varslade 900 forskare, orkade vi inte lyfta blicken och diskutera det som är den stora utmaningen. Vi diskuterade i stället hushållsnära tjänster.Ytterst få noterade att det här var väldigt allvarligt. kan vi se att ska göra sig av med 1 400 forskare. En del kommer att få jobb i , en del förhoppningsvis i det nya kluster som växer upp i . Men det är inte tack vare regeringens aktiva politik, utan det beror på att det har funnits lokala företrädare som har jobbat för att försöka samordna det hela.Det finns mycket att fundera över när man läser regeringens proposition när det gäller näringspolitiken. är ett industriland, men vi har ingen industripolitik. Vi har inte haft det på många år.När man säger att tjänstenäringen är det viktiga som växer här i ska man komma ihåg att industrin har outsourcat en stor del av sin verksamhet, som finns i den statistikgrupp som kallas tjänsteföretag. Det andra är att en stor del av tjänstenäringen består av restauranger, frisörer och så vidare som är helt beroende av hur hushållens ekonomi växer. För hushållens ekonomi är det helt avgörande att vi har en industripolitik och en export som går bra.Det behöver göras mycket i . Vi satsar mycket på forskning i , och det är bra. Men vi får ut väldigt lite av den forskningen. Vi ligger i topp när det gäller forskning. Men när det gäller att kommersialisera, att göra affärer av de idéer och innovationer som finns, ligger vi i botten i OECD-statistik. Vi ligger också i botten i OECD-statistiken när det gäller investeringar i , . Det säger mycket om att vi inte har tagit tag i de utmaningar som vi behöver ta tag i.När det gäller forskning är vi till beroende av våra stora företag. En tredjedel av forskningen står och för. Då kan vi förstå hur pass allvarlig den här situationen är, om vi inte förmår att göra någonting åt den.Vänsterpartiets politik i den här frågan är egentligen att vi ska utgå från de stora samhällsutmaningar vi har, de globala utmaningarna, alltså klimat- och miljöfrågan, samt hälsan, som är kopplad till åldrande och ökad befolkning. Gör vi det är vi åtminstone inne på rätt spår.Men i en innovationspolitik, som vi ser det från , behövs det också aktiva statliga åtgärder. Vi föreslår ett forskningsavdrag, ett skatteincitament för forskning och utveckling för små och medelstora företag. Modeller finns att hämta från andra länder. är ett av de länder där det här har visat sig framgångsrikt.Vi föreslår att vi ska inrätta en riskkapitalfond för att helt enkelt hjälpa till att få statligt riskkapital där det saknas. Det gäller alltså mellan det första skedet och det skede när företagen är mogna - för där finns det. Det är det som man kallar dödens dal.