bet · GY01MJU8 · 2011-01-28 00:00:00 — När det gäller lodjursfällor har SVA på uppdrag av Världsnaturfonden (WWF) gjort en genomgång av fällfångst av lodjur . Det är en grundlig genomgång av hur fällfångsten utvecklats, vilka villkor som gällt och hur skadebilden sett ut och förändrats . SVA rapporterar att av de 289 lodjur som fångats i fälla 19962009 har haft skador på klorna. Eftersom bara säkra uppgifter om kloskador finns för åren 19971999 ska dessa resultat ses som minimisiffror. Tandskador återfanns hos totalt av de fällfångade djuren. Det har även påträffats flis i mage och tarm hos av de fällfångade lodjuren . har beslutat att värmländsk tunnelfälla, vilken orsakade många skador, inte längre får användas vid lodjursjakt. har också infört krav på att godkända fällor ska ha släta ytor invändigt. SVA har ännu inte genomfört några tester av lodjursfällor. Det nuvarande typgodkännandet för lodjursfällor baseras på att konstruktionen i viktiga delar är likadan som andra typgodkända fångstredskap. Inom pågår en utvärdering av de fem fångstredskap som 2009 var godkända för lodjursjakt. Vad gäller grytanlagsprov anförde SVA i ett yttrande till (dnr 332/99) om användning av levande grävlingar vid grytanlagsprov att det, enligt de studier som bedrivits (rapporten och beteende hos grävlingar i grytanlagsprov och i andra situationer), är sannolikt att den grytanlagsprovverksamhet som bedrivs inte är förenlig med djurskyddslagen. SVA har i sin redovisning föreslagit en rad förbättringsåtgärder när det gäller användning av levande grävlingar vid grytanlagsprov. Dessa rör bl.a. grävlingshägnens storlek, att grävlingarna ska vara uppfödda i fångenskap, handtama och ID-märkta samt att protokoll bör upprättas vid träning och prov. Vidare bör enligt SVA tränings- och provverksamheten vara tidsbegränsad, och det bör alltid finnas en veterinär närvarande. Transportförhållandena och transporttiderna bör ses över. Vidare bör konstruktionen på kitteln ses över när det gäller temperaturen och för att minimera närkontakten mellan hundar och grävlingar. Grävlingshållare och provledare bör certifieras. har lämnat ett remissvar på yttrandet och då redovisat att åtgärder har vidtagits med anledning av yttrandet. Krav på galler i provgrytet har införts så att grävlingar och hundar inte kan komma åt varandra. Samtliga grävlingar som används ska vara registrerade och chipmärkta. Vidare har krav införts på att en loggbok ska föras i vilken det ska dokumenteras vilka grävlingar samt tränare och domare som varit aktiva . ska även innehålla uppgifter om antalet hundar, antalet använda grävlingar och från vilka hägn de kommer, transporttid, tidpunkter för provens start och avslutning samt hur grävlingarna befunnit sig i provgrytet. Vidare ska enligt den lokala miljö- och hälsoskyddsnämnden kontaktas inför varje tränings- och provtillfälle. En veterinär ska vara vidtalad och kunna inställa sig med kort varsel. En utbildning och certifiering av s.k. grävlingsfogdar har startats och sker fortlöpande. ingick EU två avtal om internationella normer för humana fångstmetoder. Avtalet om internationella normer för humana fångstmetoder mellan Europeiska gemenskapen, och (rådets beslut 98/142/EG av , EGT L 42, , s. 40) har ratificerats av EU och . Det andra avtalet om normer för humana fångstmetoder avser förenta stater och utgörs av ett godkänt protokoll (rådets beslut 98/487/EG av , EGT L 219, , s. 24). Avtalen kom till stånd för att undvika handelstvister med de viktigaste internationella pälsexportörerna. Avtalen föreskriver att fångstmetoderna ska vara testade och att de ska innebära att djuret dör eller att djuret inte får oacceptabla skador vid fångsten. Senast uttalade miljö- och jordbruksutskottet att det, liksom vid tidigare behandling av motioner om fällfångst, förutsätter att regeringen även i det fortsatta arbetet verkar för att samtliga parter ansluter sig till avtalen om humana fångstmetoder och att handel med skinn från djur som fångats i fällor som innebär lidande för djuret inte ska förekomma (bet. 2007/08:MJU11). Europeiska kommissionen lade 2004 fram ett förslag till direktiv om införande av humana fångstmetoder för vissa djurarter, KOM(2004) 532. Enligt förslaget är det nödvändigt med ett direktiv för att inom gemenskapen kunna genomföra de åtaganden och krav som avtalen om humana fångstmetoder innebär. Förslaget avvisades 2005 av , och kommissionen har återkallat förslaget. Enligt pågår nu ett arbete inom EU med att ta fram ett vetenskapligt underlag för ett kommande nytt lagförslag. Utskottet har tidigare uttalat att fångstmetoder som innebär ett stort lidande för djuret inte ska vara tillåtna (se t.ex. bet. 2006/07:MJU13). Som redovisats ovan bedrivs ett omfattande arbete för att hantera de problem som kan vara förenade med vissa jaktformer. I avvaktan på att detta arbete slutförs föreslås att motionerna MJ336 (S), MJ356 (MP) yrkande 33 och MJ427 (M) lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om åtgärder mot skadskjutning. Jämför reservation 4 (MP, V). Det behövs åtgärder för att motverka skadskjutning enligt motion MJ356 (MP) yrkande 34. skadskjuts hundratusentals djur som utsätts för ett svårt och långvarigt lidande. Det ställs för små krav på jägarnas skjutförmåga, allmänna ekologiska kunskaper och artkunskap. Alla som jagar, oavsett metod eller djurart, ska ha speciella och testade kunskaper för den typ av jakt som de avser att bedriva liksom för den djurart som är föremål för jakten. Skjutprov ska avläggas regelbundet, helst . När det gäller säkerhetsfrågor i samband med jakt vill utskottet peka på att det enligt 2 kap. 4 § vapenförordningen (1996:70) för tillstånd till innehav av jaktvapen krävs att sökanden har avlagt prov som visar att han eller hon har grundläggande kännedom om jakt och viltvård och kan handha vapnet. Provet ska avläggas inför en provledare som förordnats av polismyndigheten efter förslag av och /Landsbygdens jägare. Närmare föreskrifter om provet meddelas av . har genom riksdagsbeslut fått ett allmänt uppdrag att leda delar av jakten och viltvården i . För arbetet med det allmänna uppdraget tilldelas förbundet medel ur Viltvårdsfonden. Senast bidragsbeslut ges förbundet i uppdrag att bl.a. verka för en hög jaktsäkerhet och att minimera antalet skadskjutningar. Återrapportering ska ske bl.a. av hur förbundet har arbetat för en ökad jaktsäkerhet och hur förbundet har arbetat för att minska antalet skadskjutningar i stort samt specifikt vid jakt efter björn. I sin återrapportering av det allmänna uppdraget 2008 framhåller följande om skadskjutning. Förutom jägarens omdöme, ett välinskjutet vapen och rätt ammunition är regelbundet träningsskytte den faktor som har störst inverkan på risken för skadskjutning. startade projektet jakt som syftade till att öka säkerheten under jakt. I projektet har följande genomförts: distribution till skjutbanor respektive jaktkretsar av informationspaket kring ökad säkerhet och behovet av ökat träningsskytte; skjutbaneinventering; genomgång med alla skjutinstruktörer i syfte att aktivera träningsskyttet ytterligare och sprida budskapet om bättre förberedelser, säkrare jakt och minskande antal skadskjutningar samt produktion av filmen jakt som har distribuerats till samtliga jägare i . I återrapportering av det allmänna uppdraget 2009 framgår att i och med att projektet jakt avslutades /2009 övergick arbetet för ett förbättrat och god vapenhantering från kampanj till löpande verksamhet. Som ett ytterligare stöd för ett ökat träningsskytte har förbundet tagit fram ett särskilt övningsskyttebevis som spridits i stor upplaga till landets jaktskyttebanor. På övningsskyttebeviset kan jägarna notera sitt övningsskytte, allt från älg- och björnskytte till olika former av hagelskytte. Tanken med övningsskyttebeviset är att det ska bli ett naturligt moment i samband med jakten att jaktledaren, i paritet med jaktkortet och vapenlicensen, erinrar om att träningsskytte för den aktuella jaktformen ska vara genomförd och att övningsskyttebeviset ska vara ifyllt för berörda moment. Utskottet, som tidigare framhållit att antalet skadskjutningar vid jakt bör minimeras (bet. 2006/07:MJU10), anser att motion MJ356 (MP) yrkande 34 med det anförda kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår med hänvisning till pågående arbete en motion om rovdjurscentrumens uppgifter mm. Jämför reservation 5 (S). Det är av stor vikt att regeringen fortast möjligt klarlägger rovdjurscentrumens uppgifter och framtida finansiering, enligt motion MJ400 (S). De befintliga centrumen i och samt det planerade tredje centrumet i behöver klara riktlinjer som opartiska informatörer för allmänheten. Informationen om våra rovdjur är en central fråga för en bred acceptans hos allmänheten av våra rovdjur. Utskottet anförde vid behandlingen av regeringens proposition 2008/09:210 En ny rovdjursförvaltning att ett nytt informationscentrum borde läggas inom ett område där rovdjuren expanderar i . Vidare uppmärksammades att i sitt betänkande hade bedömt att de tre informationscentrumen behövde en grundfinansiering med . I propositionen angavs att kostnaderna för informationscentrumen skulle täckas med anslaget för åtgärder för biologisk mångfald (1:3) under utgiftsområde 20. Utskottet framhöll betydelsen av att kontinuerligt följer upp och utvärderar de tre informationscentrumens insatser i syfte att kvalitetssäkra och effektivisera informationsverksamheten (prop. 2008/09:210, bet. 2009/10:MJU8, rskr. 2009/10:7). regleringsbrev fick i uppdrag att efter samråd med berörda aktörer lämna ett förslag om var i ett tredje informationscentrum om rovdjur kan lokaliseras. Förslaget ska lämnas till () . Enligt kommer regeringen därefter att göra en slutlig bedömning av informationsorganisationen som helhet. I avvaktan på resultatet av det arbete som pågår föreslår utskottet att motion MJ400 (S) lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Fjälljakt, punkt 4 (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), (FP), Per Åsling (C), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: avslår motionerna 2010/11:MJ313, 2010/11:MJ391 och 2010/11:MJ410. infördes en ändring i rennäringsförordningen (1993:348) som innebär att rätt till småviltsjakt på statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen är begränsad enbart till personer bosatta i . Utskottet har behandlat frågan om ändring i rennäringsförordningen bl.a. i betänkandena /09:MJU11 och 2009/10:MJU13. I svar på interpellation 2008/09:28 om fjälljakt anförde statsrådet i huvudsak följande. Ändringen i 3 § rennäringsförordningen gjordes efter en grundlig analys av såväl som om bestämmelsens förenlighet med artiklarna 12 och 49 i EG-fördraget (numera artiklarna 18 och 56 i EUF-fördraget). Regeringen konstaterade att bestämmelsen inte kunde behållas eftersom den utgjorde ett indirekt handelshinder genom att tjänster knutna till jakten inte på lika villkor kunde erbjudas till personer bosatta utomlands. Det var således inte själva upplåtelsen av jakträtten som ansågs vara en tjänst, utan det indirekta handelshindret gällde sådana jakttjänster som exempelvis logi och transport. I en anmälan till mot gjordes gällande att utfärdandet av jaktlicenser utgjorde en inskränkning av friheten att tillhandahålla tjänster. Generaldirektoratet för inre marknaden och tjänster uttalade med anledning av anmälan att statens försäljning av jaktkort inte är att betrakta som en tjänst i fördragets mening. Detta ärende är emellertid, enligt statsrådet, inte att jämställa med det svenska ärendet som gäller begränsningar i möjligheten för företag att tillhandahålla jakttjänster åt jägare som inte är folkbokförda i . Statsrådet har därför inte någon avsikt att enbart mot bakgrund av det finska ärendet föreslå regeringen en ändring av bestämmelserna. Statsrådet framhöll att det finns möjlighet för länsstyrelserna att beakta regionalpolitiska hänsyn vid bedömningen av om det t.ex. är lämpligt med årskort som kan köpas av länsinnevånarna, s.k. länskort. Vidare bör det uppmärksammas att regeringen i ett beslut uppdrog åt att följa hur ändringen av 3 § rennäringsförordningen påverkar småviltsstammarna, rennäringen, naturmiljön och den svenska jakttraditionen. lämnade en delrapport (dnr 92-4501/07) med anledning av uppdraget. I rapporten konstateras att det inte har varit möjligt att dra några säkra slutsatser om effekterna av ändringen, detta främst med hänsyn till den korta tid som har förflutit efter genomförandet av ändringen. uppdrag att följa jakten kvarstår. Enligt har verket via Viltvårdsfonden för åren 20102011 anslagit till projektet ripa. Projektet analyserar utvecklingen av ripjakten på statens mark i . Syftet är att ta fram generella förvaltningsprinciper för småviltsjakt i fjällen, men även att ta reda på under vilka förutsättningar som jakt behöver begränsas. Enligt Landsbygdsdepartementet planeras inte någon översyn av rennäringsförordningen. Möjligheterna att begränsa jaktmöjligheterna är mycket små på grund av EU:s förbud mot diskriminering av EU-medborgare och bestämmelserna om fri rörlighet av tjänster. Mot bakgrund av det anförda föreslår vi att motionerna MJ410 (S), MJ391 (S) och MJ313 (M) lämnas utan vidare åtgärd. Djurskydd i samband med jakt, punkt 5 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ356 yrkande 32. Djurskyddslagen bör precis som i även omfatta vilda djur under direkt mänsklig påverkan. Vilda djur utsätts i hög grad för direkt mänsklig påverkan, t.ex. vid jakt, skadedjursbekämpning, trafikolyckor och forskning. Detta bör ges regeringen till känna. Plågsamma jaktformer, punkt 6 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ356 yrkande 33 och avslår motionerna 2010/11:MJ336 och 2010/11:MJ427. Alla typer av jakt som innebär en stor risk att det jagade djuret lider tar vi avstånd ifrån. Det innebär förbud mot fälljakt, grytjakt, grytanlagsprov och jakt med levande lockbeten, som utsätter djuren för stor stress och inte sällan också fysiska skador. Uppfödning och utsättning av änder, rapphöns och fasaner enbart i syfte att jaga dem bör förbjudas. Även arbetet mot tjuvjakt bör förstärkas, t.ex. genom krav på märkning av skotermattor. Detta bör ges regeringen till känna. Skadskjutning, punkt 7 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ356 yrkande 34. skadskjuts hundratusentals djur som utsätts för svårt och långvarigt lidande. Det ställs för små krav på jägarnas skjutförmåga, allmänna ekologiska kunskaper och artkunskap. Alla som jagar, oavsett metod eller djurart, ska ha speciella och testade kunskaper för den typ av jakt som de avser att bedriva liksom för den djurart som är föremål för jakten. Skjutprov ska avläggas regelbundet, helst . Detta bör ges regeringen till känna. Rovdjurscentrum, punkt 8 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ400. Informationen om våra rovdjur är en central fråga för en bred acceptans hos allmänheten av våra rovdjur. Det är därför av stor vikt att regeringen fortast möjligt klarlägger rovdjurscentrumens uppgifter och framtida finansiering. De befintliga centrumen i och samt det planerade tredje centrumet i behöver klara riktlinjer som opartiska informatörer för allmänheten. Detta bör ges regeringen till känna. Fjälljakt (MP) (MP) anför: Vi har ställt oss bakom betänkandet kring ändring av fjälljakten då vi ser det som ett första steg mot att reformera lagstiftningen på området. Vi ser dock behov av ytterligare reformering av småviltsjaktens förvaltning för att göra den hållbar. Grundproblemet är att småviltsjakten i fjällen har släppts helt fri genom fjälljaktsreformen 1993, inte enbart det faktum att utländska jägare fått tillgång till jakten. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:MJ279 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åteljakt på björn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allmän jakttid på korp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om morkullejakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jakt på gäss. 2010/11:MJ292 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fäbodjordbruket bör ha samma rätt i jaktförordningen som de som har sina tamdjur inhägnade. 2010/11:MJ313 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvärdering av den fria fjälljakten. 2010/11:MJ336 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot fällfångst av lokatter. 2010/11:MJ356 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vilda djur och djurskyddslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot plågsamma jaktformer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder mot skadskjutningar. 2010/11:MJ391 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om villkor för upplåtelse av småviltsjakt på statens marker i fjällområdet. 2010/11:MJ400 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rovdjurscentrum. 2010/11:MJ410 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att långsiktigt trygga fjälljaktsreformens fortbestånd samt att i anslutning till detta ompröva bestämmelserna i 3 § rennäringsförordningen i syfte att återgå till regleringen så som den var utformad före den ändring som regeringen beslutade . 2010/11:MJ423 av de (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn av jakttider. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en noggrannare intresseavvägning bör göras mellan samhällsnyttan av jakt året runt för vissa arter och det lidande som tillfogas djuren. 2010/11:MJ427 av de (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förbud mot jakt med levandefångst av däggdjur i fångstredskap.