bet · GZ01FiU1 · 2011-11-15 00:00:00 — Man motsätter sig systemet med utgiftstak och vill ersätta överskottsmålet med ambitionen att ha balans i de offentliga finanserna. säger sig värna starka offentliga finanser, men i konkret politik vill man montera ned det finanspolitiska ramverket. Det är inte trovärdigt, enligt utskottets uppfattning, att påstå sig stå för starka offentliga finanser och vilja slänga det finanspolitiska ramverket överbord. utmärker sig också vad gäller synen på reformutrymmet. Å ena sidan hävdar man att regeringen kraftigt underskattar reformutrymmet och anser att betydligt större resurser borde tas i anspråk för expansiv politik. Å andra sidan är man angelägen att framstå som statsfinansiellt ansvarsfull och vill därför inte redovisa ett finansiellt sparande som avviker alltför mycket från regeringens. Resultatet blir en politik som varken ger den finanspolitiska expansion som man själv påstår är nödvändig, eller upprätthåller trovärdighet vad gäller de offentliga finanserna. Den svagare ekonomiska utvecklingen och det relativt begränsade reformutrymmet understryker behovet av att de åtgärder som genomförs är strukturellt riktiga. Åtgärder som stimulerar till att arbeta och anställa bidrar till fler arbetade timmar i ekonomin, högre sysselsättning och därmed även till bredare skattebaser, vilket påverkar de offentliga finanserna positivt. Frågan om de olika budgetalternativen är långsiktigt finansierade eller långsiktigt hållbara påverkas inte bara av om plus och minus går ihop på kort sikt, utan i hög grad även av om förslagen är strukturellt väl utformade, dvs. vilka effekter förslagen har på sysselsättning och tillväxtmöjligheter. Oppositionspartiernas budgetförslag innehåller alla, om än i varierande grad, förslag som med stor sannolikhet påverkar sysselsättning och tillväxt negativt. Genom en politik med höjda inkomstskatter på arbete, höjda kostnader för att anställa och höjda bidrag för arbetslösa försvagas drivkrafterna för arbete kraftigt, särskilt för unga. I ett längre perspektiv innebär en sådan politik att skattebaserna riskerar att undermineras som utgifterna ökar, så att de offentliga finanserna strukturellt försvagas. Samtliga partiers budgetförslag baseras på regeringens bedömning av den ekonomiska utvecklingen. Det är i och för sig inte rimligt att oppositionspartierna skulle göra egna makroekonomiska beräkningar, men det finns ändå goda skäl att tro att om oppositionspartiernas förslag omsattes i praktisk politik skulle såväl den ekonomiska utvecklingen som de offentliga finanserna långsiktigt försvagas jämfört med regeringens prognos. finansierar stora delar av sin politik genom åtgärder som utskottet anser vara helt oacceptabla. Genom regelskärpningar vill minska asyl- och anhöriginvandringen och räknar genom detta med att göra stora besparingar. Man räknar med och 2015 och framhåller dessutom att detta är en försiktig beräkning. En annan betydande finansieringskälla är neddraget bistånd där räknar med besparingar på . Utskottet vill kraftfullt understryka att man tar avstånd från politik och i motsats till motionärerna står för en human invandrings- och flyktingpolitik. förespråkar också att ska gå ut ur EU. Utskottet avvisar självklart denna ståndpunkt. räknar med ett reformutrymme på 2012 utöver regeringens beräknade utrymme på ca . Detta utrymme är dock inte fullt jämförbart med regeringens siffror eftersom de 24,6 miljarderna är resultatet av partiets egna förslag till åtgärder som bedöms minska utgifter och höja inkomster. sätt att räkna innebär dessutom att man blåser upp siffran genom att tillgodoräkna sig för avvisandet av restaurangmomssänkningen två gånger. föreslår mycket stora höjningar av de miljörelaterade skatterna. uppgår höjningarna till . förefaller dock ha förändrat sin syn på grön skatteväxling vars kärna var tanken att högre skatter på miljö skulle växlas mot lägre skatter på arbete. De högre miljöskatterna består, men man kombinerar dem nu med högre skatter även på arbete. Nedtrappat jobbskatteavdrag, höjda arbetsgivaravgifter och nej till förslaget om sänkt restaurangmoms bidrar till betydande samlade skattehöjningar. räknar med att höja skatterna med totalt . Sysselsättning, tillväxt och företagande Reformer för att möta inbromsningen i ekonomin Regeringens mål är att föra mot full sysselsättning genom ett minskat utanförskap, en återupprättad arbetslinje och därmed en varaktigt ökad sysselsättning. Alla som kan arbeta ska kunna få ett arbete. Enligt utskottet har regeringen vidtagit omfattande åtgärder för att uppnå målet om full sysselsättning. Åtgärder som ökat arbetsutbudet och efterfrågan på arbetskraft har genomförts som rörligheten på arbetsmarknaden och matchningen mellan arbetssökande och lediga platser har förbättrats. Den viktigaste åtgärden är enligt utskottet jobbskatteavdraget som har stärkt drivkrafterna till arbete genom att göra det mer lönsamt att arbeta. Dessutom har regeringen genomfört riktade insatser för att öka sysselsättningen i grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. Tack vare en ansvarsfull politik som värnar de offentliga finanserna kan utskottet konstatera att står starkt. Efter en stark återhämtning 2010 bromsar svensk ekonomi in . Utskottet kan konstatera att flera prognosinstitut i likhet med regeringen bedömer att BNP-tillväxten blir betydligt svagare 2012 jämfört med men att den därefter bedöms öka igen. Som framgår av utskottets beskrivning i kapitel 1 har arbetsmarknaden återhämtat sig starkt . Inbromsningen i den svenska ekonomin väntas dock leda till att företagens behov av att anställa kommer att avta. Arbetslösheten bedöms enligt regeringen öka något 2012 jämfört med för att därefter sjunka till 2015. Osäkerheten om den framtida konjunkturutvecklingen är dock stor, och utskottet understryker vikten av en fortsatt ansvarsfull politik med starka offentliga finanser. Mot bakgrund av den konjunkturavmattning som befinner sig i föreslår regeringen ett arbetsmarknadspaket på ca 20122015 och en tillfällig förstärkning på för underhåll och investeringar i infrastruktur 2012 och 2013. Enligt utskottet motverkar det att efterfrågefallet blir för stort som marginalerna för att möta en sämre och eventuellt utdragen negativ ekonomisk utveckling behålls. Utskottet välkomnar regeringens arbetsmarknadspaket som består av strukturella och temporära åtgärder. De strukturella åtgärder som föreslås är bl.a. förstärkta förmedlingsinsatser och en ökad handläggartäthet i jobb- och utvecklingsgarantin (JUG). Enligt utskottet kan åtgärderna underlätta för långtidsarbetslösa och grupper med en svag ställning på arbetsmarknaden, t.ex. unga, äldre och utrikes födda personer, att hitta ett arbete, eftersom inbromsningen på arbetsmarknaden kan göra det svårare för dessa grupper att hitta ett arbete. Socialdemokraterna vill fasa ut jobb- och utvecklingsgarantin (JUG) och föreslår i stället plusjobb. vill avskaffa fas 3 i JUG och föreslår i stället bl.a. 10 000 årsplatser i subventionerade övergångsjobb. Utskottet anser emellertid att JUG är en rimlig insats för att möta långtidsarbetslösheten. JUG ersatte dessutom den sämre fungerande aktivitetsgarantin, som inte fyllde sin funktion att bryta rundgången mellan arbetsmarknadspolitiska program och öppen arbetslöshet. Som arbetsmarknadsutskottet anför i sitt yttrande (yttr. 2011/12:AU1y) har det i vissa delar framförts berättigad kritik mot brister i genomförandet av framför allt sysselsättningsfasen (fas 3) i JUG. Utskottet delar arbetsmarknadsutskottets bedömning att regeringens förslag i budgetpropositionen, om bl.a. fler förmedlare till deltagare i garantierna och ytterligare medel för fler programinsatser inom de tidiga faserna i JUG, tillmötesgår de synpunkter som framförts. De temporära åtgärder som regeringen föreslår utgörs bl.a. av fler platser i arbetsmarknadsutbildning, fler praktikplatser samt fler platser till yrkesvux och . Enligt utskottet är det åtgärder som kan stärka svaga grupper på arbetsmarknaden och göra det lättare för dem att hitta ett arbete. Samtliga oppositionspartier lyfter fram utbildningspolitiken som ett medel mot arbetslösheten och föreslår i olika omfattning fler utbildningsplatser. Utskottet kan dock konstatera att regeringens arbetsmarknadspaket innehåller omfattande tillfälliga arbetsmarknads- och utbildningsåtgärder för att möta inbromsningen på arbetsmarknaden. Socialdemokraterna och framhåller i sina respektive motioner bristande matchning på arbetsmarknaden som ett problem. Olika former av utbildning och lärlingsplatser behövs därför, enligt motionärerna. Utskottet vill framhålla att det under de gånga åren gjorts stora utbildningssatsningar för att stärka kompetensen hos arbetskraften. Som framgår av redogörelsen i kapitel 1 har dessutom företagens rekryteringssvårigheter minskat jämfört med tidigare. Utöver arbetsmarknadspaketet föreslår regeringen dessutom en sänkt mervärdesskatt för restaurang- och cateringtjänster. Eftersom ungdomsarbetslösheten är hög finns det enligt utskottet skäl att fortsätta att långsiktigt förbättra arbetsmarknadssituationen för unga och att stimulera efterfrågan på ung arbetskraft. Utskottet anser att en sänkt mervärdesskatt för restaurang- och cateringtjänster kan stimulera efterfrågan på ung arbetskraft, eftersom en stor andel av de anställda inom restaurangbranschen är . Reformen kan därmed underlätta inträdet på arbetsmarknaden för främst unga och utrikes födda. Utskottet kan konstatera att regeringens förslag är väl utformade för att möta den väntade inbromsningen på arbetsmarknaden och att de kan leda till en varaktigt högre tillväxt och sysselsättning. Oppositionspartiernas politik höjer skatterna och bidragen Samtliga oppositionspartier föreslår skattehöjningar för både företag och individer och höjda bidrag till dem som inte arbetar. Höjda socialavgifter för unga slår enligt utskottet hårt både mot ungdomar och mot företag som har många unga anställda. Enligt utskottet har sänkta socialavgifter ökat incitamenten för arbetsgivare att anställa ungdomar och även att behålla unga i arbete. En skattehöjning leder till att många unga riskerar att förlora sina jobb. Förslagen om höjda socialavgifter leder enligt utskottet till en varaktigt lägre sysselsättning och en högre jämviktsarbetslöshet bland ungdomar. Dessutom leder höjda socialavgifter till ett ökat kostnadstryck för företagen, vilket försämrar deras förutsättningar att växa. försämras företagens möjligheter att anställa och behålla sin personal. Svenska företags och svenska löntagares konkurrenskraft måste i stället stärkas, varför det är viktigt att uppmuntra företag att anställa och se till att företagen vågar behålla och nyanställa personal. I det perspektivet är restaurangmomsen enligt utskottet ett naturligt förslag som kan leda till fler jobb. Utskottet noterar också att , , och fått i uppdrag att följa upp hur reformens syften tillgodoses, dvs. att höja sysselsättningen, att säkra en prisnedgång och att göra svarta jobb vita. Socialdemokraterna och föreslår en nedskalning av jobbskatteavdraget, och föreslår en avtrappning av jobbskatteavdraget. Enligt utskottet är jobbskatteavdraget den viktigaste reform som genomförts för att stärka arbetslinjen och för att nå målet om full sysselsättning. Utvärderingar av jobbskatteavdraget visar också att det har betydande positiva effekter på antalet personer i arbete. Enligt , och bedöms antalet årsarbetskrafter öka med mellan 70 000 och 120 000. Jobbskatteavdraget är således ett centralt verktyg för att nå målet om full sysselsättning. Utskottet vill också framhålla att tillkännagivit för regeringen att jobbskatteavdraget ska utvärderas (bet. 2010/11:FiU20, rskr. 2010/11:319). En nedskalning eller en avtrappning av jobbskatteavdraget så som oppositionspartierna föreslår påverkar arbetsutbudet negativt, ökar utanförskapet, försämrar matchningen på arbetsmarknaden och försvagar konkurrenskraften. Samtliga oppositionspartier föreslår kraftiga återställningar av regeringens förändringar i arbetslöshetsförsäkringen. Regeringens reformer i arbetslöshetsförsäkringen har ökat utbudet av arbetskraft och förkortat arbetslöshetstiderna samt förbättrat arbetsmarknadens funktionssätt och motverkat en varaktigt hög arbetslöshet. Ett återställande av detta slag vore enligt utskottet att prioritera en bidragslinje i stället för en arbetslinje. Detta avvisar utskottet bestämt eftersom det skulle undergräva förutsättningarna för långsiktigt ökande sysselsättning och högre tillväxt. Socialdemokraterna, och lämnar förslag på förändringar av HUS-avdraget. Förslagen varierar dock kraftigt mellan partierna. Enligt uppgifter från har HUS-avdragen gett fler jobb än vad som inledningsvis prognostiserades. Dessutom har fler jobb gått från att vara svarta till vita. Utskottet anser att HUS-avdraget utgör en viktig reform i arbetet att nå målet om full sysselsättning då det ökar efterfrågan på arbetskraft och skapar fler vita jobb, och avvisar mot den bakgrunden oppositionspartiernas förslag. Slutligen anser utskottet att oppositionspartiernas förslag till skattehöjningar för individer och företag, reducerat HUS-avdrag och återställd arbetslöshetsförsäkring riskerar att fördjupa nedgången i ekonomin, försvaga skyddsvallarna och minimera handlingsutrymmet för att möta en eventuellt kraftigare eller mer varaktig avmattning. Förbättringar av innovationsklimatet har genomförts Samtliga oppositionspartier föreslår ökade medel för forskning och innovation. Socialdemokraterna föreslår bl.a. en riskkapitalfond på . Inom ramen för en skatteöversyn vill de se över de skattemässiga förutsättningarna för FoU-investeringar och riskvilligt kapital. föreslår ökade medel till forskning och utveckling. föreslår att en riskkapitalfond skapas genom en extra utdelning från på och ett utökat forskningsanslag till små och medelstora företag. föreslår en riskkapitalfond på i syfte att driva på tekniska lösningar. avsätter också medel för att stödja innovationer och utveckling inom mindre företag. Enligt utskottet bidrar innovation och företagande till den ekonomiska tillväxten genom ökad produktivitet och sysselsättning. I en globaliserad värld måste den svenska konkurrenskraften främst bygga på ett högt kunskapsinnehåll. I internationella jämförelser av länders innovationsklimat ligger bland de främsta. Regeringen lämnade 2008 en forsknings- och innovationsproposition som innebar beslut om ett resurstillskott på i nivå . Av budgetpropositionen framgår att regeringen planerar att lägga fram en ny forsknings- och innovationsproposition . har regeringen även inlett arbetet med en innovationsstrategi i syfte att förbättra innovationsklimatet i det svenska samhället. För att stimulera innovationskraften i det svenska samhället föreslår regeringen åtgärder som syftar till att öka andelen innovativa företag och stimulera till ökad kommersialisering av forskningsresultat. Sammanlagt uppgår de föreslagna åtgärderna till 2012 och 20132015. De ökade medel som tillfördes och de nu föreslagna ytterligare medlen innebär sammantaget att denna verksamhet kommer att kunna stärkas. Utskottet vill även erinra om att förmögenhetsskatten avskaffats och att man därmed tagit bort det viktigaste hindret för inflöde av utlandsplacerat riskkapital. Före reformen uppskattade summan av utlandsplacerat riskkapital till . Villkoren för företagande ska förbättras Regeringen behåller sin ambition att förbättra företagsklimatet och villkoren för företagande, investeringar och sysselsättning. Som ett led i detta arbete har regeringen tillsatt en kommitté som ska se över företagsbeskattningen. Kommittén ska bl.a. undersöka olika möjligheter att minska beskattningen av riskkapital i bolagssektorn och att göra villkoren mer lika för finansiering med eget kapital och med lån. Skattereglerna ska utformas så att investeringar och sysselsättning gynnas. I uppdraget ingår också att ta fram förslag som breddar bolagsskattebasen för att bl.a. möjliggöra en sänkning av bolagsskattesatsen. vill i stället se en höjd bolagsskatt, vilket enligt utskottet vore att gå i fel riktning för att möta ett ökat internationellt konkurrenstryck och en snabbare strukturomvandling. Samtliga oppositionspartier föreslår i varierande grad statliga stöd för investeringar i nyproduktion av bostäder, investeringsstimulanser och upprustning av bl.a. miljonprogrammen. Utskottet vill erinra om att de statliga stöden till bostadsbyggande har avskaffats i syfte att få en bättre fungerande bostadsmarknad med aktörer som verkar i en sund konkurrens och som producerar bostäder som efterfrågas. Som civilutskottet påpekar i sitt yttrande (yttr. 2011/12:CU1y) behöver reformarbetet gå vidare genom att man söker ytterligare förenklingar av regelverken och i samverkan med bostadsmarknadens aktörer undanröjer hinder för en anpassning av bostadsutbudet. En återgång till en bostadspolitik som bygger på omfattande statliga regleringar och subventioner, som flera partier nu för fram, saknar helt stöd inom bostadssektorn. Vidare anför civilutskottet att de fyra oppositionspartierna utgår från anslagsförslag som har en felaktig inriktning, är dåligt underbyggda eller saknar trovärdig finansiering. Utskottet delar civilutskottets bedömning. I motion 2011/12:Fi231 av m.fl. (V) föreslås att tillsätter en parlamentarisk ägandeutredning. En sådan utredning presenterades 1988. Även om någon motsvarande utredning i den omfattningen inte gjorts , konstaterar utskottet att uppgifter om ägarförhållanden bl.a. finns hos och att forskning inom området bedrivs på universitet och högskolor. Utskottet anser att det är viktigt med kunskap på området även om den hämtas in från andra typer av utredningar än en statlig utredning. Utskottet finner därför inte skäl för att tillkännage för regeringen att den bör tillsätta en parlamentarisk ägandeutredning, varför motionen avstyrks. Klimat, miljö och infrastruktur Klimatpolitikens internationella inriktning är kostnadseffektiv Utskottet instämmer i regeringens bedömning att klimatfrågan är en av vår tids största utmaningar. Dess globala omfattning kräver breda internationella överenskommelser om radikalt minskade utsläpp av växthusgaser för att framgångar ska nås. Utskottet välkomnar regeringens miljöambitioner och dess framsynta och kostnadseffektiva klimat- och energipolitik, som skapar förutsättningar för ett fortsatt starkt svenskt ledarskap i internationella klimatförhandlingar. I , Klimatpolitikens utmaningar , framhålls att klimatpolitikens internationella inriktning är en kostnadseffektiv åtgärd för att uppnå minskade utsläpp. Ett av de viktigaste instrumenten för att minska utsläppen av växthusgaser är systemet för handel med utsläppsrätter. av EU:s utsläpp av växthusgaser täcks av systemet. Under den nuvarande handelsperioden har de svenska utsläppsrätterna delats ut till industrin utan kostnad. Utskottet noterar att regeringen avser att tilldela utsläppsrätter i ökande grad genom auktionering och att sådana inkomster beräknas inkomma . Flera motionärer föreslår att stödprogram för lokala klimatinvesteringar återinförs. Utskottet vill här påminna om att i sina utvärderingar har riktat allvarlig kritik mot denna typ av stöd. Klimatinvesteringsprogrammen har präglats av oklara motiv, bristande kostnadseffektivitet och brister i bedömningsunderlagen. Dessutom har de administrativa kostnaderna varit höga som en stor del av åtgärderna sannolikt skulle ha genomförts även utan stöd. och Socialdemokraterna föreslår två snarlika system där bilar med lägre koldioxidutsläpp får en bonus som bekostas av bilar med högre koldioxidutsläpp. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att allt fler bilar definieras som miljöbilar. var av de personbilar som registrerades miljöbilar, vilket kan jämföras med miljöbilsandelen på vid miljöbilspremiens införande 2007. Utskottet anser i likhet med regeringen att det bör skapas incitament för inköp av de bilar som släpper ut allra minst koldioxid och välkomnar därför att en ny supermiljöbilspremie om per bil införs för inköp av sådana bilar. Flera motionärer vill se ökade satsningar på investeringar i klimatsmart teknik och förnybar energi samt förbättrade förutsättningar för vindkraftsindustrin och solenergibranschen. Enligt utskottet har regeringen i sin energi- och klimatöverenskommelse 2009 lagt grunden för en långsiktig, hållbar och kostnadseffektiv klimat- och energipolitik. Viktiga inslag är att få en ökad energieffektivisering och en fossiloberoende transportsektor samt att främja förnybar energi. Utbyggnaden av vindkraften är en av de viktigaste delarna i att uppfylla målet om en ökad andel förnybar energi. Regeringen har avskaffat den s.k. dubbelprövningen av vindkraften i syfte att underlätta utbyggnaden. Genom regeringens satsningar på förnybar energi och effektivare energianvändning ges svensk forskning och svenska företag en ledande roll i den globala klimatomställningen. Utskottet välkomnar regeringens satsning på forskning om förnybar energi. Studier har visat att ett sådant stöd är samhällsekonomiskt effektivt som ett led i klimatarbetet. Både och föreslår medel till internationella klimatsatsningar på ett separat anslag som finansieras utöver biståndsramen. Utskottet delar regeringens syn att de industrialiserade länderna har ett särskilt ansvar för att finansiera klimatanpassningsåtgärder i utvecklingsländerna. Enligt beslut på FN:s klimatmöten ska utvecklingsländerna sammanlagt få ett klimatbistånd på . ska gå till åtgärder för begränsning och anpassning i utvecklingsländer. Utskottet ställer sig bakom regeringens ambition att utveckla bistånd och att allt bistånd ska klimatsäkras. satsar regeringen på klimat och utveckling i biståndet. Flera motionärer föreslår ökade medel till biologisk mångfald. Socialdemokraterna, och vill öka medlen och då särskilt prioritera skydd av skog och skogsskötsel. Utskottet anser att det är en angelägen fråga att bevara den biologiska mångfalden. En ny global vision med en rad ambitiösa mål och åtgärder för biologisk mångfald antogs vid om biologisk mångfald . Utskottet kan konstatera att har ambitiösa miljökvalitetsmål när det gäller att skydda ekosystem och bevara den biologiska mångfalden. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen med formellt skydd eller som frivilliga avsättningar. Ytterligare värdefulla områden, såsom gammelskog, ska ges ett långsiktigt skydd och förvaltas väl. Utskottet noterar att den parlamentariska miljömålsberedningen har fått i uppgift att ta fram beslutsunderlag för ett nytt etappmål för långsiktigt skydd av skogsmark till 2020 i syfte att bidra till uppfyllelse av miljökvalitetsmålet Levande skogar. anser att Östersjöproblematiken måste få en ökad prioritet. Utskottet ställer sig bakom regeringens prioritering av havsmiljöarbetet inom ramen för miljöpolitiken. Regeringen har genomfört en rad åtgärder för att förbättra och återställa havsmiljön och för att förstärka det internationella samarbetet. Arbetet har presenterats i propositionen En sammanhållen svensk havspolitik (prop. 2008/09:170) och skrivelsen Åtgärder för levande hav (skr. 2009/10:213). Regeringen har satsat på att förbättra havsmiljön. Satsningen på havsmiljö fortsätter genom att en havsmiljard har avsatts för perioden 20102014. Den nya Havs- och vattenmyndigheten, som inledde sin verksamhet , spelar en viktig roll i att genomföra regeringens havspolitik. Ett fortsatt EU-samarbete och internationellt samarbete är enligt utskottet en grundförutsättning för att miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård ska kunna nås. I motion Fi253 (MP) föreslås att en statlig investeringsbudget ska utredas liksom möjligheter att lånefinansiera investeringar. Även en oljefond föreslås i motion MJ291 (MP). Utskottet har uttalat sin syn på varför investeringar ska finansieras med anslag, då beträffande infrastruktur (bet. 2008/09:FiU1, bet. 2009/10:FiU1, yttr. 2010/11:FiU2y).