bet · GY01FiU20 · 2011-06-15 00:00:00 — Grundläggande för den gröna ekonomiska politiken är naturvetenskapliga insikter om våra ekosystem och jordens begränsade resurser. Ekonomisk utveckling måste ges ett nytt och bredare innehåll i en grön ekonomi. Det mått som mäter ekonomisk utveckling, bruttonationalprodukt (BNP), är för smalt. Historiskt har ökad BNP lett till ökad miljöförstöring och ökade utsläpp av t.ex. koldioxid. Detta är inte en hållbar utveckling. Vi vill vidga synen på ekonomin; t.ex. sker mycket värdefullt arbete inom den ideella sektorn, såsom i idrottsklubbar, i ungdomsverksamhet, i socialt frivilligarbete och i föreningslivet. Den sociala ekonomin fungerar som ett kitt som binder samman samhället; den gör att människor träffas och möts över sociala och kulturella gränser och skapar därmed förståelse och nya nätverk. Tekniken, kunskapen och resurserna finns redan för en övergång till en hållbar grön ekonomi. Vi föreslår en strategi där bejakar förändringarna och tar täten i omställningen till en hållbar värld. För att ekonomin ska vara hållbar måste produktionsmetoder och produktionsresurser vara hållbara. Investeringar är en av de viktigaste nycklarna för att lyckas med detta. Det vi väljer att investera i skapar fundament för hur ekonomin kommer att fungera och vilken typ av miljöpåverkan som den kommer att medföra. Vi föreslår stora nyinvesteringar i ett mer hållbart transportsystem, liksom offentliga investeringar och stöd för att minska energianvändningen. och världen står inför avgörande utmaningar. Skenande koldioxidutsläpp, förstörda ekosystem och miljögifter i mat och leksaker är några exempel på saker vi behöver lösa här och . Men det saknas en tydlig politisk strategi för att lösa problemen. Vi har kunskap, teknik och nya lösningar. Det enda som saknas är politiskt mod och ledarskap. Embryon till en grön hållbar ekonomisk utveckling växer fram i snabb takt. Det skapas hundratusentals nya jobb inom den gröna delen av den globala ekonomin. har det forskats så mycket eller skapats så många nya patent inom förnybar energi. Klimat- och miljöfrågan är vår tids största utmaning. Vi vill avveckla vårt beroende av fossila bränslen och satsa på förnybar energi. ska ta täten i klimatomställningen och kraftigt minska utsläppen av växthusgaser. Med regeringens nuvarande takt blir det svårt att nå de nödvändiga miljömålen. Alla tecken pekar i stället på att takten i miljö- och klimatarbetet måste öka. Med framtidsinriktade energipolitik är det möjligt att klara energiförsörjningen helt utan fossila bränslen och kärnkraft. Först och främst måste energianvändningen effektiviseras och för det andra måste produktionen av förnybar energi öka. Vi vill stimulera satsningar på förnybar energi, skapa bättre incitament för produktion av förnybar energi och stötta småskaliga elproducenters möjligheter att leverera och sälja miljövänlig el på elnätet. Vi vill också underlätta investeringar i ökad produktion och distribution av biogas, bl.a. genom en nystart av klimatinvesteringsprogrammet. vill skapa ett tillförlitligt, hållbart och jämställt transportsystem genom att minska behovet av transporter, öka kollektivtrafikens andel av persontransporterna, föra över godstrafik till järnvägen, minska utsläppen från bilar och minska flygresandet. Vi menar att generella styrmedel såsom koldioxidskatt är ett samhällsekonomiskt effektivt sätt att minska utsläppen från transportsektorn. För att minska flygets klimatpåverkan vill vi utreda förändrade start- och landningsavgifter för flyget så att de täcker samhällskostnaderna för de klimatutsläpp som de står för. grundläggande utgångspunkt är att alla människor har rätt till arbete och egen försörjning. Det kräver ett dynamiskt näringsliv och goda villkor för entreprenörskap och företagande. Mycket viktigt arbete utförs också inom välfärden. En fungerande skola, barnomsorg och sjukvård är en förutsättning för att vårt samhälle ska fungera. vill ha en välfärd som är till för alla, med robusta trygghetssystem, en hälso- och sjukvård av hög kvalitet, en värdig äldreomsorg och en skola med hög kvalitet. Stora ekonomiska klyftor hör inte hemma i ett sådant samhälle. ska vara tryggt och klyftorna mellan människor små. Människor som av olika anledningar inte kan arbeta och därmed försörja sig själva ska ges hjälp tillbaka till arbetslivet men också till en rimlig ekonomisk trygghet som gör att vardagen går ihop. För att skapa ett mer sammanhållet, dynamiskt och öppet måste vi stärka tryggheten. vill därför förbättra sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen, förbättra välfärden och öka öppenheten. vill omgående ha ett moratorium mot fortsatta utförsäkringar. Kvaliteten i , gymnasieskolan och högskolan behöver förbättras. Nya vägar ska skapas för dem som saknar utbildning. Investeringar i välfärden går före fortsatta skattesänkningar. Vi anser att målet för skattepolitiken är att de skatter som behövs för att finansiera den gemensamma välfärden tas in på ett rättvist och rättssäkert sätt. De principer om enkelhet och likformighet, som vägledde den stora skattereformen för två decennier sedan har i åtskilliga fall åsidosatts. Skattesystemet har blivit krångligare och mindre likformigt varför en ny bred parlamentarisk skatteöversyn ska tillsättas. Genom öppna gränser för handel o migration har blivit ett rikt land både mänskligt, kulturellt och ekonomiskt. Vägen till ett framgångsrikt, tryggt och berikande samhälle är den öppna vägen där människor, länder och regioner delar med sig av kunskap och erfarenhet. bör anta förslagen i motion om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Förslaget till riktlinjer i regeringens proposition avstyrks. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. 2010/11:Fi11 av m.fl. (SD) yrkandena 19 och avslår proposition 2010/11:100 punkt 1 och motionerna 2010/11:Fi9 av m.fl. (S) yrkandena 17, 2010/11:Fi10 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 36, 2010/11:Fi12 av m.fl. (MP) yrkandena 111 och 1318, 2010/11:A342 av m.fl. (S) och 2010/11:A386 av m.fl. (V). politik syftar till att värna den svenska nationens frihet och självbestämmande samt till att skapa välstånd och trygghet för medborgare. Vi delar regeringens bedömning att utgångsläget i den svenska ekonomin är gott. Trots goda förutsättningar finns det dock anledning att vara vaksam på den fortsatta ekonomiska utvecklingen. konkurrensmöjligheter i en globaliserad värld är beroende av förbättringar i utbildningssystemet. Kvalitetsförbättrande satsningar bör därför göras på den högre utbildningen, med särskilt fokus på de naturvetenskapliga ämnena. Den statligt finansierade grundforskningen bör vidare stärkas och breddas för att stärka samspelet mellan forskning, företagande och politik. För att komma till rätta med problemen i den svenska skolan behövs, vid sidan av en förbättrad lärarutbildning, effektivare styrning, en mer rättvis fördelning av ekonomiska resurser och ett återförstatligande av skolan. Den kravlösa skolan måste ersättas med en skola som står för kunskapsförmedling och lärarledd undervisning. Regeringens prognoser över utvecklingen på arbetsmarknaden är väl optimistiska. I syfte att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten och matchningsproblemen bör resurser avsättas till lärlingsanställningar, för vilka arbetsgivaravgiften slopas helt. Antalet anställda som får undantas från turordningsreglerna bör vidare utökas från två till fem anställda. Detta skulle göra arbetsmarknaden rörligare och därmed också mer tillgänglig för ungdomar. Vi vill satsa mer på småföretagandet, bl.a. genom att införa en permanent rabatt på arbetsgivaravgiften för de tio först anställda, på bekostnad av den generella sänkningen av arbetsgivaravgiften. En extra vinstutdelning från om bör användas för att inrätta en marknadskompletterande riskkapitalfond. Fonden ska prioritera företag som saknar eller har små möjligheter att söka kapital på den ordinarie riskkapitalmarknaden. Forskningsanslaget till små och medelstora företag bör vidare utökas, med särskilt fokus på kunskapsintensiva branscher. Vi ställer oss bakom grundprincipen att det ska vara lönande att arbeta, men vi är tveksamma till om regeringens förslag till ytterligare skattesänkningar verkligen är det mest kostnadseffektiva sättet att skapa arbetstillfällen. Det nuvarande jobbskatteavdraget bör dock också omfatta inkomst av pension. För att kombinera trygghet och rörlighet på arbetsmarknaden behövs en generöst utbyggd omställningsförsäkring. Vår ambition är att höja taket för arbetslöshetsersättningen . Taket bör därefter successivt trappas ned. Möjligheten för den enskilde att av arbetslöshet begränsa sitt sökande efter ett nytt arbete till ett närliggande geografiskt område bör återinföras. Arbetslösa bör vidare inte få sin rätt till a-kassa inskränkt för att de tar en deltidsanställning. För oss är det självklart att sjukvården ska vara solidariskt skattefinansierad och ges till alla efter behov. Alla patienter ska ha rätt till vård av högsta kvalitet och tillgänglighet, oavsett var i landet de bor. I syfte att återupprätta en sjukvård i världsklass vill vi bl.a. utöka antalet vårdplatser och göra satsningar på akutvården. Det har byggts in brister i reglerna om sjukförsäkringen som måste åtgärdas för att försäkringen ska fungera tillfredsställande. Rättssäkerheten vid prövningen av rätten till ersättning måste vidare stärkas. Det bör därför vara obligatoriskt för läkare att träffa och undersöka den enskilde innan myndigheten överprövar ett utlåtande från den behandlande läkaren. Taket för sjukpenningen bör höjas i paritet med höjningen av taket för a-kassan så att fler får ut av sin sjukpenninggrundande inkomst. Förutsättningarna för familjebildning måste förbättras. Nivån på föräldrapenningen bör gradvis höjas till , och kostnadsfri familjerådgivning bör införas. bör också vårdnadsbidraget höjas. Vi vill även höja bostadsbidraget för ensamstående föräldrar och barntillägget för studerande samt taket på den tillfälliga föräldraförsäkringen, havandeskapspenningen och det eftersatta underhållsstödet. Omfattande satsningar bör göras på det kriminalpolitiska området och på försvaret. För att skydda samhället mot återfallsförbrytare och grova brottslingar bör bl.a. en kraftig straffskärpning och verkliga livstidsstraff, utan möjlighet till tidsbestämning eller benådning, införas. Det är också viktigt att den mängdrabatt på straff som tillämpas för återfalls- och serieförbrytare avskaffas samt att det införs ett nytt och mer rättssäkert system för utbetalning av skadestånd till brottsoffer. Vi vill reformera invandringspolitiken så att den blir ansvarsfull, human och samhällsvårdande. Asyl- och anhöriginvandringen bör minska , och besparingar bör göras genom effektiviseringar av biståndet. Arbetskraftsinvandring bör främst användas som ett sätt att tillfälligt kompensera för en dåligt fungerande matchning på den svenska arbetsmarknaden, men det kan också vara en metod att ta till när antalet arbetstillfällen tillfälligt blir större än arbetskraften i landet. Våra förslag om inskränkningar i asyl- och anhörighetsinvandringen minskar utgifterna med . Vidare medför våra effektiviseringar av biståndet besparingar på ytterligare . bör omgående omförhandla sitt EU-medlemskap till att enbart omfatta EES, vilket skulle innebära en direkt årlig nettobesparing på omkring tre fjärdedelar av landets nuvarande avgifter till EU. bör anta förslagen i motion om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Förslaget till riktlinjer i regeringens proposition avstyrks. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. 2010/11:Fi10 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 36 samt 2010/11:A386 av m.fl. (V) och avslår proposition 2010/11:100 punkt 1 och motionerna 2010/11:Fi9 av m.fl. (S) yrkandena 17, 2010/11:Fi11 av m.fl. (SD) yrkandena 19, 2010/11:Fi12 av m.fl. (MP) yrkandena 111 och 1318 samt 2010/11:A342 av m.fl. (S). Det överordnade målet för den ekonomiska politiken ska vara full sysselsättning. Regeringen har misslyckats med detta. Även om regeringens prognoser slår in, kommer såväl arbetslösheten som sysselsättningsgraden att vara långt ifrån nivåerna före den ekonomiska krisen . Finansministerns tal om att vi ser framför oss en arbetsmarknad liknande den är synnerligen överdrivet. Att sysselsättningsgapet mellan män och kvinnor vidgats med är i sammanhanget mycket allvarligt. Den borgerliga ekonomiska politiken har också strukturellt missgynnat kvinnors möjligheter till egen försörjning genom nedskärningar i vård och omsorg och i trygghetssystemen. Långtidsarbetslösheten är det största problemet på arbetsmarknaden. Regeringens ansvar för detta är betydande. Arbetslösa erbjuds sällan några aktiva insatser, vilket bidrar till att fler fastnar i långtidsarbetslöshet än vad som annars skulle vara fallet. Regeringens passiva finanspolitik bidrog också till att arbetslösheten ökade mer än nödvändigt och en stor del av dem som då blev arbetslösa har därefter hamnat i långtidsarbetslöshet. Trots stigande arbetslöshet har regeringen dragit ned på möjligheterna till omskolning och vidareutbildning. I stället för att genom satsningar på kunskapshöjande och utvecklande insatser för att rusta de arbetslösa för framtidens arbetsliv har regeringen satsat stort på mer eller mindre passiva massåtgärder inom ramen för den s.k. jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar. Tvärtemot vad namnen för garantierna indikerar, garanteras deltagarna varken jobb eller utveckling. Detta är ett medvetet och centralt inslag i regeringens ekonomiska politik för att sätta press nedåt på de lägsta lönerna. De arbetslösa avskräcks från att hamna i programmen och sänker i stället sina lönekrav. Tanken är att de arbetslösa ska avskräckas från programmen och i stället sänka sina löneanspråk. Den svenska ungdomsarbetslösheten ligger klart över genomsnittet inom EU, trots att sysselsättningen ökar starkt. Detta är ett utbildningspolitiskt misslyckande. Utbildningspolitiken har inte lyckats att ge alla ungdomar den utbildning de har rätt till; nu löper dessa ungdomar en mycket stor risk att fastna i en rundgång mellan korta anställningar och arbetslöshet, långtidsarbetslöshet eller att helt slås ut från arbetsmarknaden. Regeringens politik syftar till att lägga grunden för än mer genomgripande förändringar av samhället. Genom nedmonteringen av försäkringssystemen, genom skattesänkningarna, besparingarna och privatiseringarna i välfärden leder reformerna på kort sikt till att många individer drabbas mycket hårt. Men den kanske allvarligaste effekten på lång sikt av detta systemskifte är att det skapar nya sociala, idémässiga och ekonomiska strukturer som undergräver medborgarnas vilja och förmåga att agera solidariskt. I stället för regeringens ensidiga skattesänkarpolitik vill vi i föra en politik för full sysselsättning, ökad jämlikhet och välfärd för alla. Det behövs en ny färdriktning där breda samhällsinvesteringar genomförs för att bygga samhället starkt och jämlikt och jämställt. Regeringen investerar inte i ett starkt för framtiden, vilket försämrar framtida jobb, utveckling och tillväxt. Mot bakgrund av den långsiktiga trenden mot ökad ojämlikhet och den accelererande utvecklingen bör regeringen tillsätta en jämlikhetskommission. Den generella välfärden är en grundbult i ett modernt samhälle och alla ska ha rätt till en trygg ekonomi även vid sjukdom, föräldraledighet, pension eller arbetslöshet. Vi anser att alla de som utförsäkrats ska återförsäkras. För att kunna skapa världens bästa välfärd utan privata vinstintressen måste bl.a. statsbidragen till kommunerna värdesäkras i syfte att garantera välfärdens kvalitet och att skapa fler arbetstillfällen. Det är behoven som ska styra vården och inte plånbokens tjocklek. Därför ska den fria etableringsrätten och lagen om valfrihet i vård och omsorg rivas upp och utförsäljningarna av sjukhus stoppas. Välfärdsverksamhet ska bedrivas utan vinstintressen. Så blir vården mer rättvis, demokratisk och kostnadseffektiv. För att ska nå klimatmålen och för att ska fungera måste en grön omställning genomföras genom satsningar på bostäder, järnväg och grön teknik. Grön infrastruktur skapar dessutom nya viktiga arbetstillfällen. För att skapa ett arbetsliv där alla får plats måste tvångsarbetet i fas 3 avskaffas. I stället bör investeringar göras i utbildningsplatser och i arbetsmarknadspolitiska åtgärder som leder till anställning och som på ett meningsfullt sätt rustar människor med kunskap. A-kassan måste rustas upp genom en sänkt avgift, ett höjt tak och en förstärkt grundförsäkring. För att förbättra vardagen för alla dem som jobbar kvällar, nätter och ska RUT-avdraget avskaffas så att dessa resurser i stället kan användas till barnomsorg på obekväm arbetstid. De resurser som frigörs motsvarar 15 000 platser i barnomsorg på obekväm arbetstid. Målsättningen för skattepolitiken ska vara att få fler människor i arbete, trygga välfärden, öka jämlikheten och jämställdheten och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. För att kunna investera i välfärden, genomföra en grön omställning, satsa på industri- och näringspolitik och skapa plats för fler i arbetslivet krävs större skatteintäkter än . Om det finns en tydlig koppling till satsningar på exempelvis sjukvård, skola och äldreomsorg, är viljan att betala skatt god. Jobbskatteavdraget är inte fördelningspolitiskt försvarbart och beläggen för att det skulle skapa jobb är mycket svaga. Jobbskatteavdraget är en del av regeringens politik för låga löner. Systemskiftet på skatteområdet innebär att resurser till välfärden urholkas. Därför ska systemet med jobbskatteavdrag stegvis avskaffas till förmån för en rättvis och likformig beskattning. Men också för att jobbskatteavdraget syftar till att sätta press nedåt på lönerna. Regeringens politik förstärker det svenska klassamhället. Slopad förmögenhets- och fastighetsskatt samt stora sänkningar av inkomstskatt har framför allt gynnat personer med relativt goda inkomster och förmögenheter. Åtgärderna har också gynnat män framför kvinnor av reformerna har tillfallit männen. Denna antifeministiska profil accentueras av att kvinnor drabbats hårdast av de besparingar regeringen genomfört för att finansiera skattesänkningarna. Det är viktigt med ordning och reda i de offentliga finanserna, men de ekonomiska ramverken måste utformas så att de understöder full sysselsättning. Därför behövs det ett nytt ramverk för finans- och penningpolitiken. De åtgärder som beslutats och diskuteras inom EU med anledning av eurokrisen innebär bl.a. att EU ska ha synpunkter på de enskilda medlemsländernas lönebildning, pensionssystem, arbetsrätt, budgetregler m.m. tar kraftigt avstånd från att överlämna beslutanderätt till EU i dessa frågor. Flera av de åtgärder som krävt för en reformerad finanssektor diskuteras nu och är på väg att genomföras. Detta är tillfredsställande, men det saknas fortfarande konkreta förslag för att komma till rätta med det största problemet, nämligen att många banker är så stora och sammanflätade med övriga finansiella institutioner att de av statsmakterna anses vara för stora för att tillåtas att gå i konkurs. Därför måste en reformerad finansiell reglering ta sikte på just bankernas storlek. bör anta förslagen i motion Fi10 (V) om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt motion A386 (V) om tillsättandet av en jämlikhetskommission. Förslaget till riktlinjer i regeringens proposition avstyrks. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:100 ekonomiska vårproposition: godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. 2010/11:Fi9 av m.fl. (S): godkänner Socialdemokraternas förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett program för att säkerställa att trafiken på järnväg uppfyller rimliga kvalitetskrav såsom att tågen går , även . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett samlat program för att säkerställa personalförsörjningen inom välfärdens verksamheter mot bakgrund av de väntade betydande pensionsavgångarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med en skrivelse som redogör för hur den förda politiken påverkar barnfattigdomens utveckling i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en översyn av de avregleringar som genomförts i under . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag till bonus för kommuner som lyckas minska det ofrivilliga deltidsarbetet i sina verksamheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en redovisning av hur den statliga ålderspensionen påverkas av framväxten av en låglönemarknad och den högre arbetslöshetsnivå som etablerats där stora grupper ställts utanför arbetsmarknaden och de gemensamma trygghetssystemen. 2010/11:Fi10 av m.fl. (V): godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen (avsnitt 5 i motionen). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att välfärdsverksamheter ska bedrivas utan privata vinster (avsnitt 5.2.1 i motionen). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återreglera järnvägen och att samhället i stället bör ta ett helhetsansvar för järnvägssystemet (avsnitt 5.3.2.1 i motionen). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stoppa utförsäljningarna av statliga bolag (avsnitt 5.3.3.1 i motionen). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett alternativt ramverk för finans- och penningpolitiken (avsnitt 5.7 i motionen). 2010/11:Fi11 av m.fl. (SD): godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som motionen föreslår. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar med fokus på utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utökad satsning på . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa anställningsformen lärling och dess befrielse från arbetsgivaravgift. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en höjning av taket i a-kassan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lika beskattning av inkomst och pension. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en akut- och tillgänglighetsmiljard inom sjukvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar för ett effektivare rättsväsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om breda satsningar för att stärka välfärden. 2010/11:Fi12 av m.fl. (MP): beslutar om nya riktlinjer för den ekonomiska politiken i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om indikatorer som följer den ekonomiska politikens lång- och kortsiktiga effekter på ekologisk hållbarhet (avsnitt 1.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strategier för en grön ekonomisk utveckling (avsnitt 2.4).