bet · GZ01UU3 · 2011-10-19 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande dels regeringens skrivelse 2010/11:90 Nordiskt samarbete 2010, dels redogörelsen till 2010/11:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten . Utskottet behandlar även två följdmotioner till regeringens skrivelse samt ett antal motioner från allmänna motionstiden och 2011. Dessutom behandlas meddelande om genomförandet av för (KOM (2011) 381) som inkom till . Utskottet föreslår att skrivelsen och redogörelsen läggs till handlingarna samt att motionerna avslås. I betänkandet finns 11 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2010/11:U16 yrkandena 1 och 4, 2010/11:U205, 2010/11:U241, 2010/11:U263 yrkande 1, 2010/11:U306 yrkandena 46 och 48, 2010/11:U311, 2011/12:U246, 2011/12:U270, 2011/12:U272, 2011/12:U282, 2011/12:U312, 2011/12:U315 yrkandena 47 och 49 samt 2011/12:N303 yrkande 13. Reservation 1 (S) Reservation 2 (V) avslår motionerna 2010/11:U17 yrkandena 16, 2010/11:U252 och 2010/11:U305. Reservation 3 (MP, V) Nordiskt samarbete om hbt-frågor avslår motionerna 2010/11:U317 yrkande 1, 2011/12:U204 yrkandena 11 och 12 samt 2011/12:U313 yrkande 1. Reservation 4 (V) avslår motion 2010/11:U278. avslår motion 2010/11:U219. Reservation 5 (MP, V) avslår motion 2010/11:U17 yrkande 8. Reservation 6 (MP, V) avslår motion 2010/11:U17 yrkande 7. Reservation 7 (MP) avslår motionerna 2010/11:U16 yrkande 3, 2010/11:U217, 2010/11:U238, 2010/11:U275, 2010/11:U294, 2011/12:U218, 2011/12:U221, 2011/12:U225, 2011/12:U254, 2011/12:U271, 2011/12:U307 yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:U321. Reservation 8 (S, V) avslår motionerna 2010/11:U306 yrkande 51 och 2011/12:U315 yrkande 52. avslår motionerna 2010/11:U16 yrkande 5, 2010/11:U263 yrkande 2, 2010/11:U306 yrkandena 47 och 49 samt 2011/12:U315 yrkandena 48 och 50. avslår motionerna 2010/11:U16 yrkande 6, 2010/11:U306 yrkande 50, 2010/11:U310, 2011/12:U293 och 2011/12:U315 yrkande 51. Reservation 9 (S, V) avslår motionerna 2010/11:U16 yrkande 2, 2010/11:U263 yrkande 3, 2011/12:U227, 2011/12:U333 yrkandena 16, 2011/12:Fö240 yrkande 12 och 2011/12:Ub210 yrkandena 1 och 3. Reservation 10 (S) Reservation 11 (MP, V) Hbt-frågor i de baltiska länderna avslår motionerna 2010/11:U317 yrkande 2, 2011/12:U204 yrkande 13 och 2011/12:U313 yrkande 2. avslår motion 2010/11:U214. avslår motion 2011/12:U259. lägger skrivelse 2010/11:90 och redogörelse /11:NR1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (FP), (S), (C), (MP), (SD), (V), (M), (S), (M), (FP) och (KD). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2010/11:90 Nordiskt samarbete 2010, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Utskottet behandlar också redogörelsen till 2010/11:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten . Dessutom behandlas meddelande om genomförandet av för (KOM (2011) 381) som inkom till . Utskottet behandlar även två följdmotioner samt ett antal motioner från den allmänna motionstiden respektive 2011. Skrivelsens, redogörelsens respektive meddelandets huvudsakliga innehåll I skrivelse 2010/11:90 redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Skrivelsen beskriver nordiska ministerrådets verksamhet bl.a. vad gäller gränshindersarbetet, samhällsskydd och beredskap, utrikespolitik och försvarssamarbete. Regeringen redogör även för rådets arbete med närområdet, EU och globalt. budget uppgick till ca . De nordiska länderna bidrar till finansieringen av samarbetet enligt en fördelningsnyckel baserad på respektive lands bruttonationalprodukt. andel av budgeten var . I svenska delegations berättelse redogörs för rådets 62:a session på och en översikt görs över rådets övriga verksamhet . Vid sessionen diskuterades bl.a. arbetet med att avlägsna gränshinder mellan de nordiska länderna, ungdomsarbetslösheten i och visionen för det nordiska samarbetet 2020. presidentskap har utgjorts av alltingsledamoten , president och alltingsledamoten , vice president. Det isländska ordförandeskapet har lagt särskild tyngdpunkt vid frågor om säkerhet, välfärd och kultur samt hav, klimat och energi samt internationella förbindelser. svenska delegation består av 20 ledamöter och 20 suppleanter. Fram till var (S) delegationens ordförande och (M) delegationens vice ordförande. Därefter har delegationens ordförande varit (S) och (M) har varit dess vice ordförande. budget uppgick till ca . Samma fördelningsnyckel som för Nordiska ministerrådets budget tillämpas. I meddelande om för redogörs för de viktigaste resultaten av strategin som beslutades av rådet . Vidare beskrivs de viktigaste lärdomarna av genomförda insatser. Utifrån dessa slutsatser lämnar kommissionen ett antal rekommendationer för det fortsatta arbetet med strategin. Regeringen har i en faktapromemoria (2011/12:FPM1) kommenterat rapporten. Slutsatser om kommissionens rapport förväntas antas av rådet för allmänna frågor . I de socialdemokratiska kommittémotionerna 2010/11:U16 (S) yrkandena 1 och 4, 2010/11:U306 yrkandena 46 och 48 och 2011/12:U315 yrkande 47 liksom i den enskilda motionen 2011/12:U312 (också S), förespråkas ett förstärkt och utvecklat nordiskt samarbete samt ett stärkt inomnordiskt samarbete bl.a. för att öka det nordiska inflytandet i EU och i andra samarbetsorgan. förespråkar i partimotion 2011/12:N303 yrkande 13 ett förstärkt nordiskt samarbete, bl.a. när det gäller regionalpolitik. I den enskilda motionen 2010/11:U205 (S) påtalar motionärerna vikten av att få ett bättre underlag för hur det nordiska samarbetet ska utvecklas i den globala utmaningens tid. bör bl.a. uppdra åt regeringen att inom ta initiativ för att genomföra en utredning med detta syfte. I den enskilda motionen 2011/12:U246 (M) betonas vikten av att stärka som region för att möta globaliseringens utmaningar. I den enskilda motionen 2010/11:U263 (FP) yrkande 1 anförs att det nordiska samarbetet är unikt i världen genom sin stabilitet, folkliga förankring och legitimitet. Dess styrka vilar i stor utsträckning på omfattande nätverk på olika nivåer. I kommittémotion 2011/12:U315 (S) yrkande 49 betonas att fyller en viktig funktion, inte minst när det gäller att driva på och kontrollera de nordiska regeringarnas arbete. I den enskilda motionen 2010/11:U241 (M) anförs att delegaterna till bör väljas med målet att få representation från utskotten i de nationella parlamenten. I de enskilda motionerna 2010/11:U311 och 2011/12:U282 båda (M) förespråkar motionärerna att avskaffas. Enligt motionärernas uppfattning kan de frågor som hanteras av på ett bättre sätt hanteras av utskotten i de nationella parlamenten. I de enskilda motionerna 2011/12:U270 och 2011/12:U272 (båda C) förespråkas att en gemensam nordisk värdebarometer bör införas respektive att en gemensam nordisk strategi bör utarbetas i enlighet med FN:s kampanj för att motverka främlingsfientlighet, . I de enskilda motionerna 2010/11:U252 och 2010/11:U305 (båda S) anför motionärerna att det behövs en stark och samlad nordisk insats i arbetet med att finansiera klimatsatsningar i . Enligt den enskilda motionen 2010/11:U17 (MP) har de nordiska länderna inte samordnat sitt internationella klimatarbete i den omfattning som föreslagit. Motionären förespråkar i yrkande 14 att regeringen tar initiativ i rekommendationens anda, bl.a. för att minska utsläppen av klimatgaser, utveckla forskningssamarbete och öka samarbetet vad gäller anpassning till ett förändrat klimat. Vidare anser motionären (yrkande 5) att de nordiska länderna bör utöka sitt samarbete när det gäller stöd till de mest utsatta länderna samt att ett globalt regelverk bör utarbetas för klimatrelaterad migration (yrkande 6). I kommittémotion 2011/12:U204 (V) yrkandena 11 och 12 samt i de enskilda motionerna 2010/11:U317 (S) yrkande 1 och 2011/12:U313 (S) yrkande 1 förespråkas bl.a. ytterligare harmonisering av lagstiftningen för hbt-personer inom de nordiska länderna. I den enskilda motionen 2010/11:U278 (S) påtalas vikten av att inom det nordiska samarbetet sträva efter att utveckla och samordna datainhämtning kring människohandel. I den enskilda motionen 2010/11:U219 (C) anförs att den tillsammans med de övriga nordiska länderna bör verka för att göra till en kärnvapenfri zon. I den enskilda motionen 2010/11:U17 (MP) yrkande 7 förespråkas att en snabbförbindelse på spår eller räls mellan och bör bli ett prioriterat område för nordisk samverkan. I den enskilda motionen 2010/11:U17 (MP) yrkande 8 förespråkar motionärerna att regeringen inom bör verka för att finna en permanent lösning för att långsiktigt finansiera Nordgens verksamhet. Utskottet konstaterar inledningsvis att det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring. Samarbetet utgår från ett gemensamt kulturarv och vilar på gemensamma värderingar i fråga om demokrati, rättvisa och rättsstat. Samarbetet mellan de nordiska länderna spänner över alla samhällsområden. På många sätt är det nordiska samarbetet unikt vid en internationell jämförelse. Utskottet anser, liksom regeringen, att samarbetet med är viktigt för och en god tradition. Utskottet välkomnar att regeringen avser attfortsätta att stärka det nordiska samarbetet, såväl i regionala som globala frågor och anser att ett starkare och mer fokuserat samarbete stärker och konkurrenskraft såväl inom EU som i en vidare globaliserad värld. Det nordiska arbetet har enligt regeringens skrivelse fokuserat på globala utmaningar inom bl.a. miljö-, energi- och klimatområdet. Vidare framgår att de nordiska statsministrarna 2007 initierade ett globaliseringsarbete för att möta de globala utmaningarna och möjligheterna. medborgar- och konsumentutskott har som en av sina uppgifter att arbeta med frågor om samarbete mot rasism. En gemensam nordisk konferens om främlingsfientlighet och rasism anordnades 2003 och har sedan följts upp bl.a. genom bidrag till mångkulturell ungdomsverksamhet. Frågorna kommer också att ges utrymme vid session då de öppna nordiska samhällena kommer att vara tema för toppmötet mellan de nordiska statsministrarna och parlamentarikerna. Utskottet anser att det nordiska samarbetet har en hög ambitionsnivå och avstyrker därför motionerna 2010/11:U16 (S) yrkandena 1 och 4, 2010/11:U306 (S) yrkandena 46 och 48, 2010/11:U263 (FP) yrkande 1, 2010/11:U205 (S), 2011/12:U315 (S) yrkande 47, 2011/12:N303 (V) yrkande 13, 2011/12:U312 (S), 2011/12:U246 (M), 2011/12:U270 (C) och 2011/12:U272 (C). Utskottet anser att möjligheten för nationella parlamentariker att delta i internationella processer i grunden är en demokratifråga. Folkvalda nationella parlamentariker utgör en viktig länk mellan olika beslutsfattande nivåer i en internationaliserad och globaliserad omgivning. Direkt folkvalda parlamentariker ska vara representativa för väljarna och har därmed en särskild legitimitet. utövar parlamentarisk kontroll i förhållande till och behandlar och uttalar sig om de förslag ministerrådet lägger fram. behandlar även s.k. medlemsförslag, som kan läggas fram av rådets medlemmar, rådets organ eller partigrupper i rådet. Vid den årliga sessionen antas rekommendationer som riktar sig till eller till de nordiska ländernas regeringar. Dessa rekommendationer finns i en bilaga till redogörelsen. kontrollerar att regeringarna genomför de rekommendationer som rådet har antagit eller informerar om skälen till att en rekommendation inte har genomförts. Utskottet anser att verksamhet är viktig för att ge det nordiska samarbetet en parlamentarisk förankring. I likhet med vad som framfördes av (2005/06:RS3, kap. 4) anser utskottet att de nationella parlamentens fackutskott har en viktig roll i arbetet med att förankra det nordiska samarbetet i parlamenten. Utskottet konstaterar således att den inriktning av det interparlamentariska samarbetet som beskriver tillgodoser ambitionen att det nordiska samarbetet bör göras till en del av det dagliga arbetet i de nationella parlamenten och deras utskott. Rekommendationer från redovisas löpande för som ett resultat av förändringar av arbetsformer och i sammanhanget avgivna riktlinjer för det interparlamentariska samarbetet (bet. 2005/06:KU21, rskr. 333335 och bet. 2006/07:KU3, rskr. 2006/07:2526). Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att förslag om att reformera eller lägga ned saknar stöd i utskottet. Motionerna 2010/11:U241 (M), 2010/11:U311 (M), 2011/12:U315 (S) yrkande 49 och 2011/12:U282 (M) bör avstyrkas. De nordiska länderna har arbetat för en minskning av utsläppen av växthusgaser och med att anpassa sig till klimatförändringarna. har haft en klimatarbetsgrupp som representeras av tjänstemän från både miljö- och energisidan i vart och ett av de nordiska länderna. Gruppen har arbetat med en rad aktuella klimat- och energipolitiska problemställningar. Fokus för gruppens arbete är att följa upp internationella klimatavtal och att utveckla metoder i arbetet med att minska växthusgaserna och att utveckla som en försöksregion på klimatområdet. Toppforskningsinitiativet inom klimat, energi och miljö är den största gemensamma nordiska forskningssatsningen som någonsin lanserats. har toppforskningsprogrammet utlyst och tilldelat forskningsmedel inom flera tematiska områden, bl.a. om anpassning till klimatförändringar. Inom ramen för det globaliseringsarbete som påbörjats inom har ett stort antal projekt satts igång som ska genomföras . Nordiska samarbetsprojekt pågår bl.a. för att utveckla klimatvänlig teknik inom bygg- och transportsektorerna. Det nordiska FN-samarbetet är också av stor vikt i sammanhanget med sitt tematiska samarbete inom klimatområdet. Utskottet har inhämtat att den nordiska utvecklingsfonden (NDF) är fokuserad på att finansiera klimatrelaterade projekt i låginkomstländer. Fonden, som ägs gemensamt av de nordiska länderna, har ett kapital på ca . De nordiska länderna samarbetar även för att finansiera klimatrelaterade projekt i närområdet genom , . Under 2010-2012 kommer regeringen att kanalisera ca via bilaterala, regionala och multilaterala organisationer för klimatinsatser i inom ramen för det som i Accord kallas fast start funding. Utskottet anser att det nordiska samarbetet inom klimatområdet är viktigt, såväl regionalt som globalt, och bör ha fortsatt hög prioritet. Med vad som anförts anser utskottet att motionerna 2010/11:U252 (S), 2010/11:U305 (S) och 2010/11:U17 (MP) yrkandena 16 kan avstyrkas. Diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet står i strid med den grundläggande principen om alla människors lika värde och rättigheter. Regeringen har bekräftat sin avsikt att arbeta för att diskriminering av hbt-personer uppmärksammas som kränkningar av mänskliga rättigheter. Utskottet konstaterar att det i fr.o.m. finns förbud mot diskriminering som har samband med könsöverskridande identitet och uttryck. Utskottet förutsätter att regeringen inom EU och i andra internationella forum, såsom och Östersjöstaternas råd, även fortsatt aktivt arbetar för att utöka skyddet mot diskriminering. Vidare konstaterar utskottet att 47 medlemsstater, där samtliga nordiska länder ingår, antog en rekommendation med riktlinjer för hur medlemsstaternas lagar och regler ska förbättras när det gäller hbt-personer (ministerkommittés rekommendation CM/Rec (2010) 5). Den var pådrivande i både förhandlingarna och framtagandet av rekommendationen. Med Lissabonfördragets ikraftträdande är EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna rättsligt bindande, inklusive dess förbud mot diskriminering på grund av bl.a. sexuell läggning. medborgar- och konsumentutskott har behandlat ministerrådets förslag om nordiskt jämställdhetspolitiskt samarbete 20112014. I sitt betänkande påpekade medborgar- och konsumentutskottet att nolltoleransen mot könsrelaterat våld bör utsträckas till att även gälla andra former av våld och att t.ex. hatbrott som riktas mot särskilt utsatta grupper borde inarbetas i förslaget (rekommendation nr 14/2010). Utskottet vill betona att diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsöverskridande identitet eller uttryck står i strid med den grundläggande principen om alla människors lika värde och rättigheter. Enligt utskottets uppfattning är det väsentligt att såväl i nordiska sammanhang som bilateralt fortsätter att uppmana regeringar att förhindra diskriminering och att arbeta för en attitydförändring gentemot hbt-personer. Med vad som ovan anförs avstyrker utskottet motionerna 2010/11:U317 (S) yrkande 1, 2011/12:U204 (V) yrkandena 11 och 12 och 2011/12:U313 (S) yrkande 1. Det råder i en bred enighet om att insatser för att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål måste göras utifrån ett rättsligt och socialt och ett jämställdhetsperspektiv och ha sin utgångspunkt i de mänskliga rättigheterna. åtaganden inom EU, och FN utgör grunden för regeringens politik inom området. för kunskap om kön (NIKK) avslutade , under det svenska ordförandeskapet i , ett forskningsprojekt med . Projektet fokuserade på prostitution och människohandel för sexuellt utnyttjande och avslutades med en konferens där den svenska inställningen klart redovisades. Vidare uppmärksammar utskottet att de nordisk-baltiska jämställdhetsministrarna under det svenska ordförandeskapet i antagit ett program som fokuserar på fortsatt kamp mot människohandel. Länderna har också ingått en särskild avsiktsförklaring i syfte att utveckla ett samarbete kring bekämpandet av människohandel för sexuella ändamål i . Slutligen konstaterar utskottet att det s.k. Stockholmsprogrammet antogs under det svenska ordförandeskapet i EU 2009. Programmet lyfter fram betydelsen av ett samlat angreppssätt mot människohandel som kräver samordning på alla fronter. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2010/11:U278 (S) bör avstyrkas. Mot bakgrund av motionsförslaget att verka för att göra till en kärnvapenfri zon vill utskottet anföra följande. Utskottet anser att spridningen av massförstörelsevapen (kärnvapen och kemiska och biologiska vapen) utgör ett av de största hoten mot internationell fred och säkerhet. De fem erkända kärnvapenstaterna , , (), och har i enlighet med icke-spridningsavtalet av kärnvapen förbundit sig att inte sprida dessa till andra stater och inte heller sprida relaterad kunskap eller teknik i annat än fredliga syften, t.ex. för uppbyggnad av kärnkraftverk eller inom sjukvården. Övriga stater har åtagit sig att inte heller utveckla eller anskaffa kärnvapen. Undantagen är , och som vägrat att skriva på avtalet och som skrev på avtalet men anser sig ha frånträtt det 2003. Detta avtal till trots fortsätter ett flertal stater att eftersträva en egen kärnvapenkapacitet. provsprängde kärnvapen 1974 och 1998, 1998 och 2006. Utskottet vill understryka betydelsen av att icke-spridningsavtalet upprätthålls och iakttas. Målet för det internationella samfundets arbete med nedrustning och icke-spridning måste vara att alla former av massförstörelsevapen avvecklas. Det är angeläget, anser utskottet, att fortsatt spridning av relevanta komponenter och kunskap för framställning av kärnvapen och andra former av massförstörelsevapen förhindras. Det internationella samfundet får inte förtröttas i arbetet med att förmå alla stater att avstå från att anskaffa och utveckla dessa vapen. Utskottet avser under /12 att fördjupa sig i frågor om nedrustning i ett bredare perspektiv. Det förslag som förs fram i motion 2010/11:U219 (C) om att deklarera som en kärnvapenfri zon är, enligt utskottets uppfattning, visserligen lovvärt men erbjuder endast regionala lösningar på ett problem som är globalt till sin natur. Utskottet anser att målet förblir en värld utan alla former av massförstörelsevapen, dvs. även biologiska och kemiska massförstörelsevapen. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen. Under det svenska ordförandeskapet i 2008 initierades ett projekt med fokus på växtförädling i . Projektet har bl.a. resulterat i ett nordiskt avtal om offentligt och privat partnerskap för växtförädling. Nordiskt genresurscenter (Nordgen) arbetar för att säkra en bred genetisk mångfald av grödor, husdjur och skog. Arbetet är viktigt för en hållbar livsmedelsproduktion. Institutionen har haft vissa finansiella och organisatoriska problem. Enligt regeringens skrivelse har en interimsdirektör tillsatts för att leda arbetet med att upprätta en långsiktig plan för att komma till rätta med dessa problem. Med hänvisning till detta avstyrker utskottet motion 2010/11:U17 (MP) yrkande 8. Infrastrukturfrågor diskuteras i och inom såväl ramen för näringspolitik, energieffektivisering och klimatpolitik som regionalpolitik. Bl.a. har näringsutskott behandlat ett meddelande från om en kartläggning av initiativ och projekt som gäller infrastruktursatsningar i Mittnorden. antog även en rekommendation om en handlingsplan för miljövänlig transportpolitik. Utskottet utgår från att även för- och nackdelar med en eventuell spårbunden snabbförbindelse mellan och vid behov tas upp i diskussionerna och avstyrker därför motion 2010/11:U17 (MP) yrkande 7. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att trafikutskottet behandlat frågor om höghastighetsbanor, bl.a. i betänkande TU2010/11:1, där ett antal motioner i frågan avstyrktes med hänvisning till pågående utredningar. I kommittémotion 2010/11:U16 yrkande 3 (S) och i de enskilda motionerna 2011/12:U225 (M) och 2011/12:U221 (FP) anför motionärerna att problem fortfarande återstår när det gäller integration mellan de nordiska länderna. De nordiska ländernas regelverk skiljer sig fortfarande åt, vilket medför problem för människor, organisationer och företag. Nya EU-direktiv kan medföra nya gränshinder, och därför är det nödvändigt med ett fortlöpande arbete för att minimera de problem som kan uppkomma. I de enskilda motionerna 2010/11:U275 (S), 2010/11:U217 (M), 2011/12:U218 (S), 2011/12:U254 (M), 2011/12:U307 (S) yrkandena 1 och 2 och 2011/12:U321 (M) förespråkar motionärerna att regeringen intensifierar arbetet med att undanröja de hinder som försvårar fortsatt integration inom . I den enskilda motionen 2010/11:U238 (S) förespråkar motionärerna åtgärder i syfte att motverka gränsöverskridande problem då kraven på individens rörlighet skärpts och det geografiska arbetsmarknadsområdet vid arbetslöshet har utökats till att inte endast omfatta utan även de nordiska länderna. I den enskilda motionen 2010/11:U294 (M) noterar motionären att nya gränshinder kan uppstå till följd av att de nordiska EU-länderna inför EU-direktiv på olika sätt. Regeringen bör därför, enligt motionären, inom ramen för det nordiska samarbetet ta initiativ till åtgärder som begränsar uppkomsten av nya gränshinder i och med införlivning av EU-direktiv i de nordiska länderna. I den enskilda motionen 2011/12:U271 (C) föreslås att frågan om en gemensam nordisk ombudsman för gränshindersfrågor bör inrättas. Enligt utskottets uppfattning är en av de viktigaste frågorna i det nordiska samarbetet att undanröja gränshinder och underlätta för medborgare i de nordiska länderna att röra sig över gränserna. Avvecklingen av gränshinder bidrar även till att och som region kan verka mer framgångsrikt internationellt. Det framgår av såväl skrivelsen som redogörelsen att arbetet med att undanröja gränshinder är högt prioriterat inom det nordiska samarbetet. har särskilt pekat på behovet av att förebygga att nya hinder uppstår när nya nationella lagar antas eller när EU:s gemenskapspolitik genomförs nationellt. Detta förs även fram som en prioriterad fråga i regeringens skrivelse. Ett särskilt organ, Gränshindersforum, inrättades 2007 med uppgift att vara pådrivande i arbetet med att undanröja gränshinder. En nordisk expertgrupp på myndighetsnivå ser över gränshindersfrågor på arbetsmarknads- och socialförsäkringsområdena. Målet är att gruppen ska ha kartlagt och lämnat förslag om hur kvarvarande gränshinder som rör arbetsmarknad, sociala frågor och social trygghet kan undanröjas.