bet · GY01TU18 · 2011-04-05 00:00:00 — Det yrkas att förbudet mot dubbdäck ses över på vissa ställen och i varje fall inte utökas. Utskottet vill inledningsvis framhålla att det är viktigt att åstadkomma en effektiv användning av vinterdäck när vinterväglag råder. Detta innebär dels att vinterdäck ska användas när det behövs, dels att man bör eliminera den negativa påverkan på människor och miljö av användningen. Det är därför positivt att genomfört den utredning som redogjorts för ovan. Utskottet konstaterar vidare att ett flertal regeländringar genomförts som en följd av utredningen. Sammanfattningsvis måste krav på trafiksäkerhet vägas mot vikten av minskade luftföroreningar. Hänsyn ska också tas till att nyare bilmodeller, som är utrustade med antisladdsystem, i mindre utsträckning är beroende av dubbdäck för att undvika allvarliga olyckor. Således kan en minskad användning av dubbdäck förväntas då allt fler bilar med antisladdsystem kommer att vara i bruk. Utskottet har tidigare behandlat motionsförslag om att vinterdäck ska införas som standardutrustning för fordon med en totalvikt av högst . Utskottet har då påpekat bl.a. att reglerna om typgodkännande av flertalet typer av motorfordon numera är helt harmoniserade i EU:s medlemsländer. Nationella särkrav förutsätter därmed godkännande från EU i någon form. Vissa fordon saluförs i huvudsak för användning endast , som t.ex. vissa cabrioleter eller öppna bilar som roadsters. En del fordonsägare ställer också av sina fordon . Därutöver kan nämnas att det i samband med försäljning av nya bilar inte är ovanligt att vinterdäck ingår i köpet. kan erinras om att det finns en väl utvecklad marknad för försäljning av vinterdäck. När det gäller utländska bilar kan utskottet konstatera att omfattas utländska fordon av reglerna om vinterdäck. Varken svenska eller utländska tunga fordon omfattas av reglerna om vinterdäck. Däremot finns det krav på att på lastbil, buss och personbil klass II med en totalvikt över ska mönsterdjupet vid vinterväglag vara på fordonets samtliga däck fr.o.m. t.o.m. . Kravet gäller inte för tillkopplade släpfordon. Dagens regler om vinterdäck för personbilar är, enligt utskottet, väl avvägda och harmoniserar miljömål och trafiksäkerhetsaspekter. Utskottet har fått veta att det initierats en utvärdering om reglerna för vinterdäck för tung trafik. Utskottet kan vidare konstatera att ett flertal av motionsyrkandena är tillgodosedda av rådande reglering. Därför avstyrker utskottet motionerna 2010/11:T224 av (M), 2010/11:T280 av i (S) yrkandena 1 och 2, 2010/11:T312 av och (båda S), 2010/11:T351 av (S) samt 2010/11:T484 av (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om reflexvästar i fordon. Utskottet betonar vikten av att förare beter sig trafiksäkert vare sig de vistas i bilen eller har gått ut ur den. Vidare anger utskottet att det inte är berett att ta initiativ till nationella särkrav i bestämmelser om fordons obligatoriska säkerhetsutrustning. I motion 2010/11:T205 anför (FP) att vid stopp i mörker, inte minst på snabba motorvägar, behövs att den person som måste gå av sitt fordon blir synlig för andra trafikanter på ett så bra sätt som möjligt. Då är en reflexväst det bästa skydd som kan fås, framhåller motionären. Motionären anger att erfarenheterna från länder som har lagkrav på reflexväst har visat att användningen av reflexväst går . Det yrkas att krav införs på reflexväst i alla motorfordon. I motion 2010/11:T321 framhåller (M) att trafiksäkerheten är oerhört viktig. Under årets mörka månader är sikten på landets vägar begränsad under stora delar av dygnet. skadas och omkommer människor vid stopp längs med vägarna, ofta trots utplacering av varningstriangel. I vårt grannland är det obligatoriskt att även medföra en reflexväst i alla fordon, och i gäller samma regler tung trafik, anger motionären. Det yrkas att möjligheterna att införa ett krav på att medföra reflexväst i personbilar ska ses över. I motion 2010/11:T359 påpekar och (båda S) att på många platser är det helt olämpligt att stanna, men vid punktering eller fel på bilen finns det inget annat val än att stanna och åtgärda felet. Faran är stor i mörker, men också vid regn, dimma och i andra situationer när sikten är dålig, framhåller motionärerna. Ett bra sätt att synas i trafiken är att bära en reflexväst. I vissa EU-länder finns det krav på att det ska finnas reflexvästar också i privatbilar, men i finns liknande krav endast när det gäller lastbilar och arbetsfordon. Motionärerna yrkar att ett krav på att medföra reflexväst i personbilar ska införas. I motion 2010/11:362 påpekar (S) att en viktig fråga för att öka trafiksäkerheten är förares ansvar att uppmärksamma andra trafikanter om de fått problem i sin transport och av olika anledningar tvingats stanna vid vägkanten. I är det lag på att fordon ska vara utrustade med varningstriangel. Ett komplement för att öka såväl den personliga säkerheten som medtrafikanternas uppmärksamhet är att införa en lagändring med krav på att det ska finnas minst en reflexväst i bilen, föreslår motionären. Det yrkas att krav på medförande av reflexväst i fordon ska ses över. I motion 2010/11:T402 anför (S) att den ökande biltrafiken i dagens samhälle ställer allt större krav på trafiksäkerheten. En bilist kan lätt bli fotgängare. Med en reflexväst i bilens standardutrustning skulle bilföraren synas tydligare, och med det skulle människoliv räddas då andra bilförare varnas , framhåller motionären. Flera europeiska länder har krav på reflexväst i bilen. I med våra långa mörka årstider är det extra viktigt att man syns bra. Med en reflex syns en person på vid möte med en bil, utan väst syns personen först . Det yrkas att ett krav på att medföra reflexväst i personbilar ska införas. Utskottet vill inledningsvis betona vikten av att förare uppvisar ett trafiksäkert beteende vare sig de vistas i bilen eller har gått ut ur den. Det kan även vara viktigt att ha utrustning som underlättar ett trafiksäkert beteende, däribland inkluderas s.k. reflexvästar. Utskottet kan erinra om att det fanns krav på att en reflexsele skulle medföras vid färd med buss eller lastbil. Detta krav är borttaget. Flera transportföretag har dock som krav att reflexvästar ska användas vid eventuellt fordonsarbete på väg. har i en utredning ställt sig positivt till krav på reflexvästar men framhållit att denna fråga inte bör avgöras nationellt utan bör utredas och närmare regleras internationellt. Utskottet har anfört att det inte var berett att ta initiativ till nationella särkrav i bestämmelser om fordons obligatoriska säkerhetsutrustning. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan och avstyrker därför motionsyrkandena /11:T205 av (FP), 2010/11:T321 av (M), 2010/11:T359 av och (båda S), 2010/11:T362 av (S) och 2010/11:T402 av (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om registreringsskyltar på mopeder. Utskottet anser att acceptans för registreringsskyltar på mopeder klass II saknas och att eventuella trafiksäkerhetseffekter inte uppväger kostnader och besvär för den enskilde att registrera fordonet. I motion 2010/11:T349 anger m.fl. (S) att det är angeläget att öka trafiksäkerheten både för mopedister och för deras omgivning för att minska skador och dödsfall. Motionärerna anser att såväl mopeder klass I som mopeder klass II, med undantag för veteranmopeder, ska vara registrerade i vägtrafikregistret för att få brukas. Registrering kan också bidra till att trafikregler följs bättre och till ett mer ansvarsfullt beteende i trafiken. Motionärerna anser också att åldersgränsen för framförande av moped klass I ska höjas till , men framställer dock inget yrkande härom. Det yrkas att krav på registreringsskyltar ska införas för alla mopeder. Moped klass II är ett motorfordon som får köra högst och som har en motor vars nettoeffekt inte överstiger . Även äldre mopeder, med typintyg utfärdat före , räknas som moped klass II, även om de har maxfart om . Utskottet har förståelse för motionsyrkandet om registrering av mopeder klass I och anser att övervakningen av mopedförare skulle kunna underlättas av att mopeder klass ΙΙ var registrerade. Enligt utskottets mening måste dock denna fråga vägas mot dels de olägenheter som uppstår för den enskilde att lämna in sin moped för registrering, dels kostnaderna för registreringen. Nyförsäljningen av mopeder klass ΙΙ är begränsad. Kravet på registrering kommer således att drabba dem som redan har en moped och som ska lämna in den för registrering. Utskottet delar därför regeringens bedömning att det finns en stor risk för att ett sådant krav skulle uppfattas som en administrativ pålaga för de personer som av varierande skäl har valt ett enklare fordon än moped klass Ι. Särskilt i glesbygden där det ofta är långa avstånd till besiktningsstället blir ett sådant krav betungande. Enligt utskottets mening är det väsentligt att det finns en acceptans hos de personer som berörs av de åtgärder som vidtas och som syftar till att öka trafiksäkerheten. När det gäller registreringsplikt för moped klass ΙΙ bedömer utskottet att en sådan acceptans med stor sannolikhet kommer att saknas. Med hänsyn till det, och med hänsyn till att eventuella trafiksäkerhetseffekter inte uppväger kostnader och besvär för den enskilde att registrera fordonet, avstyrker utskottet motion 2010/11:T349 av m.fl. (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om två-plus-ett-vägar. Utskottet framhåller förbättrad infrastruktur för cykling som den enskilt viktigaste åtgärden för att nå målet om en ökad cykelandel av resandet. Vidare förutsätter utskottet, när det gäller såväl cyklars som traktorers situation, att nödvändiga åtgärder kommer att vidtas av ansvariga myndigheter. Jämför reservation 8 (S, MP, V). I motion 2010/11:T483 anför (M) att två-plus-ett-vägar (vägar med mitträcke) är säkerhetshöjande och att med nya mitträcken är säkerheten förbättrad även för motorcyklister. För cyklister känns det däremot inte tryggt på dessa vägar. Därför finns det anledning att vid projektering av två-plus-ett-vägar se över om cyklisters situation påverkas i negativ riktning, påpekar motionären. Detsamma gäller långsamtgående fordon, exempelvis traktorer. Det kan finnas alternativa färdvägar, men i de fall dessa saknas föreslår motionären att lösningar bör föreslås i samband med projekteringen. Det yrkas att situationen för cyklister och traktorer beaktas i samband med projektering av två-plus-ett-väg. Utskottet vill framhålla förbättrad infrastruktur för cykling som den enskilt viktigaste åtgärden för att nå målet om en ökad cykelandel av resandet. När det särskilt gäller frågan om vägar med mitträcken (två-plus-ett-vägar) och behovet av kompensation för de möjligheter till cykeltrafik som försvunnit vill utskottet framhålla att har genomfört en inventering av vägar med mitträcken. Resultatet visade att för en tredjedel av mitträckesvägarna fanns det fullgoda parallella cykelvägar, för en tredjedel ansågs det inte behövas (inget behov av cykeltrafik) och för den återstående tredjedelen fanns behov av utbyggda cykelvägar. Generellt gäller, enligt trafiksäkerhetsexperter, att cykling på större och hårt trafikerade vägar alltid är riskfyllt. Att man sätter upp sido- och mitträcken torde inte förändra risken. Många cyklister upplever dock vägar med räcken som otrygga och det torde vara skälet till behov av annan cykelväg. Utskottet vill också lyfta fram att regeringen i sin skrivelse Åtgärdsplanering för transportsystemet 20102021, som presenterades , presenterade åtgärder med ökat fokus på cykel. Således förutsätter utskottet, när det gäller såväl cyklars som traktorers situation, att nödvändiga åtgärder kommer att vidtas av ansvariga myndigheter. Med anledning av det sagda avstyrker utskottet motion 2010/11:T483 av (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om gång- och cykelvägar. Utskottet anser att det är angeläget att göra det mer attraktivt och säkert för barn att gå eller cykla till skolan och utgår från att kommer att på ett offensivt sätt arbeta för att stärka gång- och cykelfrågorna. Jämför reservation 9 (MP, V). I motion 2010/11:So543 anför m.fl. (MP) att många föräldrar oroas av att låta sina barn på egen hand ta sig till och från skola och fritidsaktiviteter och att de väljer att skjutsa dem i bil. Oron har ofta sin grund i osäkra skolvägar, anger motionärerna, t.ex. kan det saknas cykelvägar, trafikljus och övergångsställen. Detta skapar onödigt många korta bilresor. Motionärerna framhåller att många framgångsrika kommunala exempel visar att det finns en stor potential att minska bilåkandet till skolor och förbättra säkerheten, minska utsläppen av klimatgaser och öka barnens vardagsmotion. Det yrkas i motionen att ska ges i uppdrag att ta fram en plan för att grundskolor ska ha trygga gång- och cykelbanor till och från skolan (yrkande 16). Inledningsvis vill utskottet påminna om att har ställt sig bakom regeringens förslag om en ny transportpolitisk målstruktur. I denna ingår funktionsmålet om tillgänglighet och hänsynsmålet om säkerhet, miljö och hälsa. Utskottet anser, i likhet med motionärerna, att det är angeläget att göra det mer attraktivt och säkert för barn att gå eller cykla till skolan. Många barn saknar en säker och trygg skolväg för gång och cykling, och föräldrar väljer därför ofta att skjutsa barnen med bil, både till och från skolan och i övrigt. Följden har blivit en negativ spiral med en ständigt försämrad trafiksituation. Framför allt begränsas barns rörelsefrihet och möjlighet att vara fysiskt aktiva i sin vardagsmiljö, vilket leder till försämrad hälsa. Utskottet utgår från att kommer att på ett offensivt sätt arbeta för att stärka gång- och cykelfrågorna i sitt planeringsarbete. Med hänvisning till detta avstyrker utskottet motion 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 16. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om trafikregler. Utskottet förutsätter att fortlöpande ser över, och informerar om, regelsystemet i syfte att uppnå bättre trafiksäkerhet hos trafikanterna. I motion 2010/11:T235 anför (FP) att regeln att bilar ska stanna för att lämna företräde för fotgängare samt fotgängare som leder exempelvis en cykel medför risker som bör uppmärksammas. Motionären framhåller att lagen har blivit så etablerad att många fotgängare passerar övergångsställen utan att söka ögonkontakt med bilföraren samt att många fotgängare också räknar med att en bil ska hinna stanna trots att den håller en relativt hög hastighet. Båda dessa beteenden ökar riskerna för en olycka. Det yrkas i motionen att lagen ska avvecklas. I motion 2010/11:T242 anför Finn och (båda M) att cirkulationsplatser får trafiken att flyta jämnare och med mindre både allvarliga olycksrisker och miljöstörningar som följd. Problem i korsningar med både gång- cykel- och fordonstrafik kan dock tyvärr inte lösas med cirkulationsplatser. Motionärerna påpekar att för att få trafiken att flyta bättre är det på vissa håll i världen, exempelvis i flera delstater i , tillåtet att svänga höger mot rött ljus sedan man förvissat sig om att det inte finns några fordon eller gång- cykeltrafikanter i vägen. Ordningen förefaller fungera väl när trafikanterna är vana vid systemet, anger motionärerna. Det yrkas att det ska bli tillåtet att svänga höger även vid rödljus. I motion 2010/11:T300 framhåller (M) att tanken med företräde för gående vid övergångsställen var att minska olyckorna. Dessvärre, påpekar motionären, har effekten blivit den motsatta. Alltför många gångtrafikanter litar på att alla fordon stannar och utsätter sig därmed för stor fara. Lagen är dessutom miljömässigt felaktig. Tunga fordon som tvingas stanna för att släppa över en gående orsakar mycket stora utsläpp när de startar igen, framhåller motionären. Det yrkas att aktuell lag utvärderas ur trafiksäkerhetssynpunkt och miljösynpunkt. infördes väjningsplikt mot gående vid obevakade övergångsställen. Lagen innebär att förare vid ett obevakat övergångsställe har väjningsplikt mot gående som ska gå ut på eller just har gått ut på övergångsstället. Utskottet anser att frågan om utvärdering av en trafikregels trafiksäkerhetsaspekter i första hand ligger inom ansvarsområde. Utskottet förutsätter att fortlöpande ser över, och informerar om, regelsystemet i syfte att uppnå bättre trafiksäkerhet hos trafikanterna. Vidare förutsätter utskottet att , för det fall en regel visar sig vara kontraproduktiv för trafiksäkerheten eller för det fall införandet av en ny regel skulle förbättra trafiksäkerheten, kommer in med förslag till regeringen på förbättrande åtgärder. Därför avstyrker utskottet motionerna 2010/11:T235 av (FP), 2010/11:T242 av Finn och (båda M) och 2010/11:T300 av (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om viltstängsel. Utskottet utgår från att fortsätter sitt aktiva arbete för att minska antalet viltolyckor och finner att det inte är uppgift att närmare uttala sig om hur arbetet ska bedrivas. I motion 2010/11:T255 anför och (båda M) att viltstängsel förhindrar allvarliga olyckor på våra vägar men att det finns långa sträckor med hög olycksfrekvens som saknar stängsel. I det kortsiktiga perspektivet är det initialt förenat med en kostnad att sätta upp viltstängsel. Om vi däremot ser helhetsbilden, i det längre perspektivet, betalar sig denna typ av investeringar snabbt eftersom viltolyckor kostar samhället pengar, framhåller motionärerna. Det påpekas i motionen att initiativ tas i projekt som syftar till att sätta upp sponsrade viltstängsel. Det är, enligt motionärerna, en bra idé som förhoppningsvis kan växa i omfattning. hör det till statens ansvar att säkra upp kvalitativa skydd på våra vägar. Det yrkas att det ska sättas upp fler viltstängsel på vägar med hög olycksfrekvens. De åtgärder som arbetar med för att höja trafiksäkerheten när det gäller risken för viltolyckor delas in i metoder som hindrar djur från att komma upp på vägen och metoder som tillåter djur att komma över vägen på ett säkert och kontrollerat sätt. Det finns en stor mängd metoder för att undvika viltolyckor, som exempel kan nämnas viltstängsel, viltpassager, viltslussar, viltvarningssystem, siktröjning av vägkanter, jakt, varningsskyltar och informationskampanjer. Utskottet utgår från att fortsätter sitt aktiva arbete för att minska antalet viltolyckor och finner att det inte är uppgift att närmare uttala sig om hur arbetet ska bedrivas. Det nu sagda föranleder utskottet att avstyrka motion 2010/11:T255 av och (båda M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om mobila hastighetskameror vid vägarbeten. Utskottet betonar att säkerheten kring vägarbetare är viktig då dessa vistas oskyddade i en farlig miljö. Utskottet förutsätter därför att ansvariga myndigheter, i detta fall , och , fortlöpande utvärderar trafiksäkerhetsaspekter och vidtar nödvändiga åtgärder. Jämför reservation 10 (S, MP, V). I motion 2010/11:T274 anför och (båda S) att fler försämringar gjorts när det gäller arbetssituationen för vägarbetarna. finns det ofta bara en rekommenderad hastighetsbegränsning vid ombyggnad av vägar. Dessutom är vägarbetarnas säkerhet en del av den kostnad som entreprenören ska lägga i upphandlingen. Därmed blir, enligt motionärerna, säkerheten för vägarbetare en kostnadspost som ska anpassas till en sådan nivå att denna kostnad inte hotar entreprenörens möjligheter i upphandlingsprocessen. Det yrkas att det ska införas mobila hastighetskameror på vägar där vägarbetare utför arbete på vägbanan eller i direkt anslutning till vägbanan. Trafikövervakning är enligt utskottets mening ett viktigt och effektivt verktyg i arbetet för en förbättrad trafiksäkerhet. Särskilt viktigt är det att förbättra säkerheten kring vägarbetare då dessa vistas oskyddade i en farlig miljö. Utskottet noterar med tillfredsställelse att ett antal initiativ pågår för att förbättra arbetsmiljön för vägarbetare. har utarbetat en ny metod för omledning av trafik vid väg- och beläggningsarbeten. Den s.k. dubbellotsmetoden går ut på att vid längre sträckor av vägarbeten leda fram den mötande trafiken i båda färdriktningarna. Även olika former av varningssystem för vägarbetarna utvecklas i syfte att öka säkerheten. Det är inte i första hand uppgift att detaljerat bestämma hur kontrollen av att trafikregler följs ska ske. I stället förutsätter utskottet att ansvariga myndigheter, i detta fall , och , fortlöpande utvärderar trafiksäkerhetsaspekter och vidtar nödvändiga åtgärder. Därför avstyrker utskottet motion 2010/11:T274 av och (båda S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om trafikmedicinska centrum. Utskottet lyfter fram att det är viktigt att trafikmedicinsk kompetens utnyttjas på bästa sätt. håller utskottet fast vid sitt tidigare ställningstagande om att frågan om huvudmannaskap och finansiering för trafikmedicinska centrum inte är tillräckligt utredd. I motion 2010/11:T371 anför (S) att med en ökande andel äldre personer i vårt samhälle har frågan om hur dessas mobilitet ska bevaras alltmer kommit i fokus. Andelen äldre som har körkort och bil stiger stadigt. Körkortet är ett kompetensbevis och inte en mänsklig rättighet, betonar motionären. Trafiksystemet måste anpassas så att även förare med vissa funktionsnedsättningar kan fortsätta köra bil. För den stora grupp äldre som blir av med möjligheten att köra bil kan konsekvensen bli att de i stället utsätts för ökade risker som oskyddade trafikanter, belyser motionären. Trafikmedicinskt Centrum vid , (TrMC) utför bl.a. körkortsutredningar med frågeställningen medicinsk körkortslämplighet. Mycket talar för att den äldre föraren kan förlänga sin aktiva bilkörningsperiod genom regelbundet kompetensunderhåll, anger motionären. Trafikmedicinska centrum kan bli en viktig beståndsdel om äldres bilkörningsperiod ska kunna förlängas i säkra former, anger motionären. Det yrkas att regeringen framlägger förslag om trafikmedicinska centrum och deras finansiering. Utskottet vill inledningsvis framhålla att det är viktigt att trafikmedicinsk kompetens och expertis utnyttjas på bästa sätt. Det är också viktigt att läkare känner sig trygga i de trafikmedicinska bedömningar de ska göra. För att bygga upp ett nät av trafikmedicinska center och enheter skulle det emellertid krävas avsevärda resurser. Utskottet har tidigare uttalat att frågan om huvudmannaskap och finansiering inte är tillräckligt utredd och har inte ändrat sin inställning. Därför avstyrker utskottet motion 2010/11:T371 av (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om trafiksäkerhet i samband med skolskjutsar. Utskottet påpekar att barns trafiksäkerhet är en viktig fråga som ständigt är aktuell och ett område som förutsätts bli prioriterat inom trafiksäkerhetsarbetet också i fortsättningen. I motion 2010/11:T382 anför (FP) att hastigheten vid påkörningsögonblicket den avgörande skillnaden mellan liv och död. Barn är rent fysiskt och trafikvettsmässigt en särskilt utsatt grupp. Många kommuner har därför infört en 30-begränsning av hastigheten vid skolor och förskolor. Av- och påstigning på skolbuss innebär en risk för barn i trafiken, framhåller motionären. Enligt NTF dödas eller skadas omkring 45 barn i samband med skolskjuts i . Över hälften av olyckorna i samband med skolskjuts inträffar när barnen springer ut bakom eller framför bussen och blir påkörda av ett passerande fordon, anges i motionen. Det anges också att skolbussar alltid ska stanna så att avstigning och påstigning sker på den sida som skolan eller förskolan ligger. Utskottet vill framhålla att barns trafiksäkerhet är en viktig fråga som ständigt är aktuell och också ett område som prioriteras inom trafiksäkerhetsarbetet. Trafikolyckor med barn och ungdomar inblandade är särskilt tragiska, och barns kroppar är också särskilt sköra. Enligt ska barnets bästa alltid komma i första rummet. Det gäller naturligtvis även arbetet med trafiksäkerhet.