bet · GZ01UU2 · 2011-12-05 00:00:00 — Som nämnts tidigare i betänkandet informerade företrädare för Statskontoret utskottet om myndighetens utvärdering av resultatstyrningen i utvecklingssamarbetet. Utskottet noterar att Statskontorets utvärderingsrapport slår fast att regeringen i resultatskrivelsen inte gör någon särskild resultatanalys när det gäller det multilaterala utvecklingssamarbetet utan förlitar sig på årsrapporter och resultatrapporter från de organisationer som får basstöd från . Dessa rapporter utgör underlag för den del av resultatskrivelsen till som behandlar det multilaterala utvecklingssamarbetet. i betänkandet, under rubriken , kontroll och öppenhet, har utskottet fört ett resonemang om utvärdering av multilateralt bistånd. Inom utvecklingssamarbetet är SRHR ett prioriterat område där arbetar bl.a. med aktörer inom FN och det civila samhället för att stärka kvinnors situation och minska mödradödligheten. verkar aktivt både i EU och i FN för att förmå andra länder att förverkliga åtaganden när det gäller alla människors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. är en tydlig röst för kvinnors rättigheter världen över. Utskottet välkomnar att regeringen prioriterar och driver frågan om kvinnors rätt att bestämma över sin egen kropp, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, och att en kompetensutveckling på SRHR-området ägt rum inom utrikesförvaltningen. Den tematiska prioriteringen av jämställdhet och kvinnors roll i utveckling innefattar bl.a. SRHR-frågor och kvinnors säkerhet inklusive alla former av könsrelaterat våld och människohandel. ska på SRHR-området bl.a. verka för att säkerställa kvinnors tillgång till säkra och lagliga aborter samt för att stärka kvinnors och flickors fysiska integritet och rätt att bestämma över sin egen kropp, sin sexualitet, sin reproduktiva hälsa och sitt barnafödande. Regeringen har utarbetat en policy för jämställdhet och kvinnors rättigheter och roll inom svenskt internationellt utvecklingssamarbete 20102015. Policyn finns på regeringens webbplats. Där finns också skriften internationella politik för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter där det bl.a. lyfts fram att tillgång till säkra och lagliga aborter är en viktig hälsofråga för kvinnor. ställde sig i betänkande 2010/11:UU2 (rskr. 2010/11:98) bakom regeringens förslag i budgetpropositionen om ett antal förstärkta insatser för att nå FN:s millennieutvecklingsmål. Bland insatserna ingår fortsatt främjande av SRHR-frågor. internationellt utvecklingssamarbete (Sadev) har utvärderat hur den tematiska prioriteringen av jämställdhet och kvinnors roll i utveckling integreras i regeringens båda övriga tematiska prioriteringar för biståndet, dvs. demokrati och mänskliga rättigheter samt miljö och klimat. I rapporten equality in thematic priorities (Sadev Report 2010:7) rekommenderar utvärderingsmyndigheten bl.a. att jämställdhet ska beaktas i samtliga delar av samarbetsstrategierna för utvecklingssamarbete. Strategier bör utvecklas för hur jämställdhet mellan könen ska lyftas fram i dialoger med samarbetsländer. De svenska ambassaderna och Sidakontoren rekommenderas att ytterligare förbättra sina genderanalyser. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), som enligt utskottet är en av hörnstenarna i främjandet av jämställdhet och kvinnors roll i utveckling, ses på många håll i världen fortfarande som kontroversiella frågor. är ett av de länder som är ledande i det internationella arbetet för att lyfta fram SRHR-frågor. Utskottet ser positivt på att regeringen fortsätter att göra tydliga ställningstaganden och kraftfulla ansträngningar att främja SRHR i nationell och internationell politikutformning. Utskottet understryker betydelsen av den samverkan som sker mellan och det civila samhället och näringslivet på SRHR-området. Utskottet välkomnar, i likhet med vad som framförts i ett flertal tidigare betänkanden, att stöder insatser som syftar till att göra aborter fria, säkra och lagliga för alla kvinnor. Utskottet har följande kommentarer till förslaget om åtgärder mot människohandel i motion 2011/12:U4 (SD). Arbetet med att bekämpa människohandel, som tas upp i den aktuella motionen, är en högt prioriterad fråga för regeringen. I detta arbete är internationell samverkan en förutsättning för framgång och det europeiska samarbetet av central betydelse. På det nationella planet ingår, som nämnts, åtgärder mot människohandel i den tidigare nämnda tematiska prioriteringen av jämställdhet och kvinnors roll i utveckling. Utskottet välkomnar fortsatta initiativ inom EU för att ytterligare förstärka arbetet med att motverka och bekämpa människohandel. lanserade kommissionen en ny webbplats som är inriktad på att bekämpa människohandel samt presenterade en särskild samordnare av EU:s åtgärder mot människohandel. Därefter har allmänna rådet beslutat om ett direktiv om förebyggande och bekämpande av människohandel samt skydd av offer. Direktivet ska införas i EU:s medlemsstater genom nationell lagstiftning. Insatser för att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål måste göras utifrån ett rättsligt och socialt perspektiv och ett jämställdhetsperspektiv och ha sin utgångspunkt i de mänskliga rättigheterna. åtaganden inom ramen för EU, och FN är grunden för regeringens politik på området. På det nationella planet har en handlingsplan tagits fram för att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål. I åtgärderna har det ingått ett uppdrag till att genomföra besöksprogram för utländska nyckelaktörer som vill studera arbete med att förebygga och bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Redovisning och analys av biståndets resultat I såväl betänkandets inledande del som ovan i detta avsnitt har utskottet redogjort för delar av regeringens resultatskrivelse 2010/11:167 Biståndets resultat tema jämställdhet och kvinnors roll för utveckling. Ett ökat fokus på resultat är en prioriterad fråga inom det internationella utvecklingssamarbetet, och resultatfrågan är en central del i dialogen om biståndseffektivitet. Utgångspunkten i strävandena efter ökat resultatfokus är att biståndsmedel ska användas på bästa sätt för att bidra till minskad fattigdom i världen. Att följa upp, redovisa och analysera resultat utgör en viktig del i bedömningen av biståndets effektivitet. Det kan konstateras att olika typer av verksamheter kräver olika former av resultatanalys. och anordnade ett seminarium om biståndsfrågor utifrån regeringens resultatskrivelse 2010/11:167. Vid seminariet, där biståndsminister medverkade, diskuterades jämställdhet inom utvecklingssamarbetet och styrning och resultatuppföljning inom biståndet. Vid seminariet konstaterades det att Statskontoret i rapporten av svensk biståndspolitik en utvärdering riktat kritik mot att det nuvarande styrsystemet för utvecklingsbistånd är alltför komplext och lagt fram förslag om hur styrningen och resultatuppföljningen kan förbättras. I seminariediskussionen framhölls det att det är angeläget att klargöra vad vi vill uppnå med biståndsinsatserna och att en strävan måste vara att slå fast tydligare mål på insatsnivå. Det är viktigt att fråga sig vad som ska mätas så att man inte enbart mäter det som är lätt att mäta och att noga överväga var i insatskedjan resultatet ska mätas. måste man, som Statskontoret framhåller i sin utvärderingsrapport, ha rimliga förväntningar på vad som kan åstadkommas genom mer precisa målformuleringar och mer utvecklade resultatindikatorer. Resultatredovisningen och en fördjupad resultatanalys bör ta sikte på att urskilja vilka samarbetsformer och insatser som leder till långsiktiga och bestående positiva effekter. I nästa steg gäller det för Sida och utrikesförvaltningen att, i egenskap av lärande organisationer, fånga upp dessa erfarenheter i det fortsatta utvecklingssamarbetet. När det gäller styrning och resultatuppföljning inom biståndet slog biståndsministern under seminariet fast att är berett att utarbeta fler resultatskrivelser till . Hon välkomnade utskottets synpunkter på inriktningen av sådana resultatskrivelser och pekade på att regeringen hade uppdragit åt Statskontoret att utvärdera den modell för förstärkt resultatstyrning i biståndet som regeringen beslutade om 2007. En central fråga i Statskontorets utvärdering har varit om en stärkt resultatstyrning har bidragit till en mer effektiv, tydlig, strategisk, långsiktig och resultatinriktad styrning av verksamheten. Enligt Statskontoret är styrsystemet för biståndspolitik komplext och styrningen alltför fokuserad på att redovisa kortsiktiga prestationer och effekter, något som inte låter sig göras. Större fokus bör enligt myndigheten läggas på att utveckla den mer långsiktiga styrningen. Detta är en uppfattning som även framförs i kommittémotion 20011/12:U5 från och som också kom till uttryck i det nämnda seminariet. Statskontoret anser att en mer långsiktig styrning kan åstadkommas genom bl.a. fler förutsättningslösa analyser av mervärdet av svenskt utvecklingssamarbete i olika miljöer och situationer. Vidare bör utvärderingar användas mer systematiskt som ett instrument för att analysera resultat på , dvs. Utskottet konstaterar att möjligheten att följa upp effekter på kort, medellång och lång sikt skiljer sig åt mellan olika insatser. Ett starkt förenklat exempel kan illustrera detta. Det är relativt enkelt att följa upp kortsiktiga effekter av vaccinationsprogram eftersom detta är förhållandevis lätt att mäta. Betydligt svårare är det att analysera långsiktiga effekter av ett stöd till en kvinnorättsorganisation i det civila samhället som arbetar för att förändra kvinnors faktiska politiska inflytande i ett visst land eftersom det då handlar om gradvisa attitydförändringar. Statskontoret anser att regeringen ställer långtgående krav på årlig redovisning av resultat av det svenska utvecklingssamarbetet som redovisningen endast omfattar en begränsad del av alla de insatser som genomförs . Redovisningen är enligt myndigheten resurskrävande och behäftad med stor osäkerhet. Statskontoret ifrågasätter dess värde och menar att det finns en obalans mellan resultatredovisningen och resultatanalysen. Regeringen bör enligt Statskontoret minska kraven på årlig redovisning och utveckla resultatanalysen. Utskottet anser för sin del att det skulle vara värdefullt med en mer utvecklad resultatanalys som skulle kunna ligga till grund för omprioriteringar och omprövningar inom utvecklingssamarbetet. För att möjliggöra detta kan det enligt utskottet vara nödvändigt att minska ambitionerna vad gäller årlig resultatredovisning och se över styrprocesserna så att underlag från resultatanalyser i större utsträckning kan användas som underlag i den strategiska styrningen. Utskottet konstaterar att en inriktning av detta slag ligger i linje med Statskontorets förslag till förbättringar av styrningen av svenskt utvecklingssamarbete. i betänkandet har utskottet redovisat uppgifter om regeringens initiativ Öppna biståndet som syftar till ökad transparens och ökade kunskaper om biståndet, vilket i sin tur underlättar granskning och ansvarsutkrävande. En av komponenterna i initiativet Öppna biståndet utgörs av webbplatsen , som är under utveckling. Information om biståndsinsatser kan hämtas på webbplatsen, som innehåller information på svenska och engelska, och utskottet konstaterar att denna också kan användas för att löpande redovisa exempelvis resultatanalyser och utvärderingar på biståndsområdet. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:U4 (SD) yrkandena 15 och 2011/12:U5 (MP) yrkandena 15. Utskottet lägger skrivelse 2010/11:167 till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Biståndsram, anslagsfrågor inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: Biståndsram, anslagsfrågor inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 2011/12:U337 av m.fl. (SD) i denna del och avslår proposition 2011/12:1 utgiftsområde 7 punkt 1 och de övriga motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Anslag och anslagsvillkor under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd anvisar, med de anslagsvillkor som reservanten angivit, för anslag under utgiftsområde 7 i enlighet med reservantens förslag i bilaga 5 i betänkandet. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 7 punkt 10 och motionerna 2011/12:U337 av m.fl. (SD) i denna del, 2011/12:U338 av (SD) och 2011/12:Sf352 av m.fl. (SD) yrkande 23, bifaller delvis proposition 2011/12:1 utgiftsområde 7 punkt 8 och avslår de övriga motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Bemyndigande avseende garantier för biståndsverksamhet Bemyndigande avseende garantier för Bemyndigande avseende garantier för NIB:s miljöinvesteringslån Bemyndigande avseende kapitaltillskott till tror på ett ansvarsfullt bistånd där varje satsad krona ska göra så mycket nytta som möjligt. nöjer sig inte med en kvantitativ målsättning utan fäster större fokus vid kvalitet, effektivitet och resultat. Det långsiktiga målet med bistånd bör vara att länder utvecklas till den grad att de inte längre behöver något bistånd. Vårt mål är att genom en översyn av ineffektivt bistånd och en större koncentration av bistånd till de minst utvecklade länderna, gradvis kunna minska kostnaderna för utvecklingsbiståndet och 2013 ha en biståndsram på , vilket är i enlighet med . Sida hanterar en stor del av regeringens biståndsanslag. ser allvarligt på de brister Sida har uppvisat i hanteringen av biståndet. Det är positivt att Sida omorganiserades under förra mandatperioden och att det sker en utveckling mot ett mer effektivt och öppet bistånd. Vi menar dock att det behövs ytterligare översyn av organisation och fördelning av biståndet för att det ska vara möjligt att nå målet att varje krona ska satsas där den gör som mest nytta. Vi är kritiska till att genom anslag 2:1 Reformsamarbete i ger bistånd till länder i för att de ska uppfylla kraven för att gå med i EU. Reformsamarbetet med bör fasas ut och avslutas . När det gäller biståndsinsatser genom Sida vill öka tilldelningen av medel för humanitära insatser och konflikthantering. I anslagsposten för informations- och kommunikationsverksamhet bör medlen minskas för studiecirklar och liknande inom organisationer i . För att nå ut till de mest utsatta människorna är svenska organisationer som verkar bland lokalbefolkningen ett bra verktyg. Svenska organisationer kan bygga upp samarbete med lokala organisationer i mottagarlandet och stötta korruptionsbekämpning och föra in dem på vägen till en god samhällsutveckling. anser att de svenska organisationerna bör tillföras extra resurser för detta ändamål. I väljer vi att gradvis fasa ut de bilaterala samarbetsstrategierna med flera medelinkomstländer, samt med länder där det långsiktiga utvecklingsbiståndet redan är avslutat eller är på väg att avslutas för att i stället gå över till aktörssamverkan. I anser vi att humanitära insatser bör få högre prioritet. I den känsliga konflikten mellan och menar att det är olämpligt att ger stora biståndsmedel till , och den palestinska myndigheten eftersom det riskerar att legitimera och möjliggöra förekomsten av terrorism, antisemitism och brist på respekt för mänskliga rättigheter. Därför förespråkar en minskad medelstilldelning och en inriktning främst på humanitära insatser på och i . Koldioxidutsläpp är en global fråga som kräver globala insatser. vill öka medelstilldelningen till miljölån i förhållande till regeringens förslag. Satsningar på rent vatten och sanitet bör lyftas fram som en prioriterad fråga i insatser för en hållbar miljö i utvecklingsländer. När det gäller multilaterala organisationer vill prioritera och FN som viktiga biståndsaktörer. ser det som viktigt att bidra med insatser för att bistå utsatta människor på flykt från krig och naturkatastrofer. Av de drygt 1,3 miljoner invandrare som tagit emot har färre än varit flyktingar med ett konstaterat skyddsbehov. Av dessa har enbart drygt hälften klassats som flyktingar enligt flyktingkonventionen. får , som ansvarar för mer än 43 miljoner människor, endast från . i kontrast mot de som flyktingmottagningen i kostar ter sig detta som en allvarlig felprioritering. vill föra en ansvarsfull flyktingpolitik och vill i jämförelse med regeringen göra mindre avräkningar från biståndsramen för flyktingkostnader. I stället bör tillföras ökade medel för stöd till flyktingar i krisområdenas närhet. Internationella insatser för bistånd och millenniemålen, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 12 och 2011/12:U214 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2011/12:U223 av (FP) yrkande 1 och 2011/12:U329 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 22. Genom EU:s biståndspolitik kan unionen och dess medlemsländer gemensamt på ett kraftfullt och konstruktivt sätt främja en mer rättvis och demokratisk värld och spegla EU:s grundläggande värderingar. EU:s medlemsländer och kommissionen tillsammans är världens största biståndsgivare, och unionen ska vara en pådrivande aktör för att uppnå FN:s millenniemål. EU-biståndet bör i större utsträckning fokuseras på fattigdomsbekämpning och bättre samordnas för en hållbar utveckling. Unionens jordbruks- och handelspolitik måste reformeras för att främja och inte bromsa utvecklingsländernas möjligheter. bör vara pådrivande för att EU:s medlemsländer ska höja sina biståndsnivåer och agera för att unionen inom olika politikområden strävar åt samma håll för en hållbar global utveckling. Internationella insatser för bistånd och millenniemålen, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U329 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 22 samt 2011/12:U214 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2011/12:U223 av (FP) yrkande 1 och 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 12. anser att det är skyldighet att i EU och andra internationella forum trycka på de rika länder som inte lever upp till de gemensamt satta målen för det internationella biståndet. kommer förhandlingar att äga rum om EU:s långtidsbudget för perioden 20142020. I förhandlingarna måste verka för att EU och dess medlemsländer i budgeten gör en tydlig färdplan för hur EU:s gemensamma mål om att nå av BNI till 2015 ska uppnås. bör också verka för att långtidsbudgeten fastställer att av BNI ska gå till bistånd till de minst utvecklade länderna (MUL-länderna) att klimatfinansieringen ska ske utöver redan existerande åtaganden för biståndet, att samstämmighet för utveckling (Policy Coherence for Development) är ett överordnat mål som ska anges i en konkret färdplan att det civila samhället har en viktig roll för utveckling, bl.a. genom att delta i beslutsprocesser, vilket bör också bör komma till uttryck genom en ökad finansiering. Skuldavskrivning, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U329 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2011/12:U286 av och (båda KD). Fattiga länders skulder i syd utgör ett avgörande hinder för utveckling. I många länder förhindrar utgifter för räntor och amorteringar att satsningar på utbildning, hälsovård och infrastruktur genomförs, vilket i grunden hotar möjligheterna till grundläggande utveckling. En av flera förutsättningar för utveckling i syd är därför att omfattande skuldavskrivningar kommer till stånd. bör verka för att i första hand de 50 fattigaste länderna får totala och ovillkorade skuldavskrivningar. System för skuldavskrivning, punkt 4 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U322 av m.fl. (MP) yrkande 3. och är kritiska till det system regeringen använder för regelmässig avskrivning av skulder. I stället förespråkar vi ett system som tar hänsyn till skuldens legitimitet och att man vid avskrivningar utgår från den faktiska fordran och inte räknar upp denna till orimliga belopp, som sedan avräknas från biståndsramen. Styrning, kontroll och öppenhet, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U5 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 7 i denna del, 2011/12:U322 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2011/12:U329 av m.fl. (V) yrkandena 13. Vi förespråkar en ambitiös utvecklingspolitik, och vi beklagar den snedvridna bild av svenskt utvecklingssamarbete som ibland målas upp och där kvantitet sägs stå i motsatsförhållande till kvalitet och där det hävdas att strategisk styrning och resultatorienterat tänkande är något nytt sedan den borgerliga regeringen tillträdde 2006. Alliansregeringen tog över en internationellt respekterad biståndspolitik som hållit god kvalitet. Självklart ska stor möda ägnas åt kontroll, revision och utvärdering av hur biståndsmedel används och om de når målen. Utvecklingssamarbetet ska präglas av höga ambitioner för effektivitet, kvalitet och måluppfyllelse. Därför välkomnar vi granskning och redovisning av hur biståndet uppfyller de mål vi satt upp. Men det är svårt att mäta resultat av utvecklingssamarbete, och sambanden är inte alltid lätta att se. Därför vill vi utveckla metoderna för granskning och utvärdering och se till att lärdomarna omsätts i praktik. Regeringen har lanserat initiativet Open Aid, vars syfte sägs vara att offentliggöra strategier, utvärderingar, kostnader osv. Initiativet är naturligtvis lovvärt. Men det saknas öppenhet kring de av biståndsmedlen som används för att bl.a. finansiera flyktingkostnader i och ambassadkostnader och hur detta bidrar till att uppnå regeringens uppsatta mål för internationellt utvecklingssamarbete, att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Socialdemokraterna, och anser att även dessa kostnader ska redovisas inom ramen för Open Aid-initiativet. Regeringen antog 2007 en strategi för det multilaterala biståndet. En uppföljning och analys av det multilaterala stödet bör nu genomföras och regeringen bör därefter, före utgången av 2012, återkomma till med en övergripande analys sedd i relation till det svenska biståndets mål. I skrivelse 2010/11:167 om biståndets resultat betonar regeringen inledningsvis att det svenska utvecklingssamarbetet utgör en del av ett globalt sammanhang där samstämmighet, arbetsfördelning och samordning blir allt viktigare. Vi konstaterar dock att huvuddelen av resultatskrivelsen nästan enbart utgår från resultat och styrning enligt svensk modell blandat med en portion kritik för brister i densamma. Socialdemokraterna, och anser att regeringen i utvecklingen av biståndspolitiken ska ta fasta på rekommendationerna i /Dacs utvärdering av Parisdeklarationen, att resultatstyrning bör bygga på principerna om samordning bland givare, lokalt ägarskap och harmonisering med mottagarländernas system, liksom ömsesidigt ansvarsutkrävande mellan givare och mottagare av bistånd. är ett statligt ägt bolag som arbetar med riskkapital och kompetens för investeringar i utvecklingsländer. Vi ser mycket allvarligt på den kritik som riktats mot av . De krav på resultat och effektivitet som ställs på övrigt bistånd ska självklart ställas också på verksamhet.