bet · GY01TU18 · 2011-04-05 00:00:00 — Det yrkas att ökade informationsinsatser genomförs vad gäller risken att köra dagen efter det att alkohol intagits (yrkande 2). I motion 2010/11:T442 belyser (KD) att trots att antalet dödsolyckor i trafiken sjunker ligger antalet alkoholrelaterade dödsolyckor kvar på samma höga nivå. Det finns oroande tendenser till ökad acceptans för rattfylleri i , vilket delvis kan vara ett resultat av ökat resande över gränserna, påpekar motionären. En växande andel av de avslöjade rattfylleribrotten utgörs av drograttfylleribrott. Motionären anför att attityderna kring alkohol och trafik skiljer sig åt mellan olika länder och mellan olika individer. Medvetenheten om riskerna behöver öka. Åtgärder för att minska trafikonykterheten bör stödjas av en bred kampanj i hela . Trötthet hos bilföraren bedöms vara orsak till av trafikolyckorna. Det behövs mer kunskap om de närmare omständigheter som råder vid körningar som slutar med en trötthetsolycka, anser motionären. Det yrkas att det ska genomföras en bred informationskampanj kring trafiknykterhet inom EU (yrkande 7) samt att en genomgripande informationsinsats om trötthet i trafiken ska genomföras (yrkande 11). Utskottet konstaterar att alkoholpåverkade förare utgör en stor riskfaktor i trafiken. Det finns ett klart samband mellan trafikolyckor och rattfylleri. För att minska antalet dödade och allvarligt skadade i trafiken och nå trafiksäkerhetsmålen behöver därför åtgärderna mot rattfylleri bli effektivare. Av de motorfordonsförare som dör i trafiken och som obduceras har alkohol i kroppen. har i ett internationellt perspektiv mycket få alkoholpåverkade förare i trafiken. Ändå beräknas att minst 15 000 bilresor per dag görs av alkoholpåverkade förare. Det motsvarar av trafiken. Det är känt att en stor andel av de förare som har dömts för trafiknykterhetsbrott är alkoholberoende eller åtminstone har mycket avancerade alkoholvanor. Ungefär hälften av de personer som misstänks för trafiknykterhetsbrott har alkoholproblem i form av skadliga eller riskabla alkoholvanor som de också kan antas vara i behov av behandling eller vård för. Av dem som misstänks för grovt rattfylleri har sådana problem. Alkohol dämpar hämningar och sätter ned omdömet, minskar självkritiken och förmågan att göra realistiska bedömningar. Det kan leda till att en person som är väl medveten om att alkohol och trafik inte hör ihop bestämmer sig för att köra trots att han eller hon har druckit. Information kan vara ett sätt att förhindra alkoholpåverkade förare i trafiken det är emellertid viktigt att informationen når fram till berörda personer. Genom ansvariga myndigheter drivs kontinuerligt ett flertal projekt för att informera om riskerna med alkohol. Särskilt kan nämnas och projekt för att nå ut till ungdomar, drink and drive och Communication for life. Det är inte uppgift att närmare besluta om utformningen av de projekt som drivs, tvärtom finner utskottet att de myndigheter och organisationer som har sakkunskap i frågan är väl lämpade att göra de avvägningar som krävs för att finna de projekt som bäst kan stävja förekomsten av påverkade förare i trafiken. Utskottet vill också lyfta fram att är den obligatoriska riskutbildningen för B-körkort kompletterad med en del om alkohol, droger och trötthet. Vidare vill utskottet också påpeka att utöver informationsinsatser har vidtagits ett flertal viktiga åtgärder för att minska rattfylleriets skadeverkningar. antog tidigare vissa lagändringar där den tidigare försöksverksamheten, med vissa förändringar, permanentades. Utskottet ser denna åtgärd som mycket viktig eftersom den riktar in sig på en särskild riskgrupp, nämligen förare som dömts för rattfylleri. arbetar också aktivt för att alkolås ska bli obligatoriskt i nya bussar och lastbilar i yrkestrafik inom EU. I detta sammanhang är det emellertid viktigt att nämna att alkolås inte förhindrar drograttfylleribrott. utgjordes av de misstänkta rattfylleribrotten av drograttfylleribrott, vilket är en indikator som kan tyda på att andelen drograttfylleristerna utgör en förhållandevis stor andel av antalet rattfyllerister. Utskottet vill också lyfta fram projektet (Samverkan mot alkohol och droger i trafiken) som är ett samverkansprojekt mellan polismyndigheten, kommunerna, beroendevården, och . Metoden, kallad Skelleftemodellen, går ut på att polis, sjukvård och socialtjänst samarbetar för att få rattfyllerister att snabbt komma under behandling och rehabilitering. Huvudtanken med Skelleftemodellen är att rattfylleristen redan vid vägkanten ska få ett erbjudande om att få ett samtal med socialtjänst eller beroendevård. Tidigt omhändertagande bygger på kunskapen om att dessa personer är mycket mer mottagliga för att ta emot vård direkt efter att de anträffats av polisen. Projektet är aktivt i hela landet, men olika län har haft olika resultat. Med anledning av detta har lämnat förslag till om att alla som grips misstänkta för rattfylleri ska få ett samtal med eller beroendevården, dvs. oavsett om den misstänkte samtycker till det eller ej. Frågan har tagits upp av vars slutbetänkande ska presenteras senare i vår. I detta sammanhang vill utskottet också framhålla att även en trött förare utgör en säkerhetsrisk. Utskottet ser det som ett problem att antalet trötta förare, enligt beräkningar, ökar samt att det framför allt är bland unga förare som trötthet i samband med bilkörning förekommer. Utskottet anser således att frågor om alkohol, droger och trötthet är viktiga och hänvisar till det aktiva arbete som pågår på området. Därmed avstyrks motionerna 2010/11:T282 av (S), 2010/11:T411 av och (FP, C) yrkande 2 samt 2010/11:T442 av (KD) yrkandena 7 och 11. Utskottets förslag i korthet riktar ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör beakta den forskning som gjorts och pågår på området för att sedan återkomma till senast med förslag till de åtgärder som kan erfordras, eller redovisa vidtagna åtgärder när det gäller mobiltelefonerande vid bilkörning. Utskottet framhåller att förarens koncentration vid bilkörning är en av de viktigaste faktorerna för att undvika olyckor. Utskottet påpekar också att mobiltelefonens speciella ställning måste tas på allvar. Utskottet konstaterar vidare att syftet med ett flertal motionsförslag, att skapa en förbättrad trafiksäkerhet, bedöms bli uppfyllda med hänvisning till förutsatt beredningsarbete och avstyrker därför samtliga motionsförslag. Jämför reservation 7 (SD). I motion 2010/11:T234 anför (FP) att produktutvecklingen inom området mobiltelefoni är mycket snabb, både vad gäller telefonernas funktioner och de olika tillbehör som finns för handsfree. Redan att föra en konversation med passagerare utgör en distraktion, påpekar motionären. Det vanligaste förbudet i andra länder är mot att använda mobiltelefon utan handsfree medan man kör, detta gäller exempelvis i , , , , , , och . Motionären anger att det inte finns stora och entydiga studier som visar vad som ger ökade risker. För att möjliggöra framtida beslut i frågan med ett förbättrat beslutsunderlag bör få i uppdrag att göra en detaljerad studie som visar, eller avfärdar, samband mellan olika former av distraktion vid körning och olyckor, anför motionären. Vidare framhålls i motionen att med en väl genomtänkt definition av hur studien ska gå till skulle medfinansiering från försäkringsbolagen kunna prövas. Det yrkas att möjligheten att låta användning av handsfree vara obligatorisk vid samtal med mobiltelefon under bilkörning ska utredas. I motion 2010/11:T256 framhåller m.fl. (M) att användandet av mobiltelefon under bilkörning medför en väsentligt ökad trafiksäkerhetsrisk. Detta finns numera belagt inom forskningen, anger motionärerna. är ensamt inom EU i sin position att tillåta användande av mobiltelefon under bilkörning utan några som helst restriktioner. Utifrån dessa internationella erfarenheter bör ett första steg i en riktning som stärker säkerhetsperspektivet vara att utvärdera effekterna av ett sms-förbud. Det är mycket större olycksrisk att sms:a och köra bil jämfört med att inte göra det. Motionärerna anger att antalet mobiltelefonägare har mer än mångdubblats sedan gällande lagstiftning utformades. Denna problematik bör synliggöras och konkretiseras inom ramen för de allmänna försiktighetskraven. Nyttotrafikens behov av att kommunicera måste tas i beaktande i det sammanhanget. Det yrkas att sms-förbud under bilkörning ska införas. I motion 2010/11:T308 påpekar (S) att är ett av få länder i som fortfarande tillåter att man pratar i mobiltelefon och sms:ar som man kör bil. Undersökningar visar att handsfree (hörsnäcka eller högtalare) inte gör bilkörningen märkbart säkrare, anger motionären. Det är själva samtalet som försämrar reaktionsförmågan, ger tunnelseende, leder till okoncentration och övrigt trafikfarligt beteende. Det yrkas att regeringen begrundar dessa undersökningar och kommer med förslag till åtgärder . I motion 2010/11:T322 upplyser (M) om att alla länder i EU utom har någon form av lagstadgat krav på användning av handsfreeutrustning vid mobiltelefonsamtal under bilkörning. Det finns ett antal forskningsrapporter och utredningar om påverkan på koncentrationsförmåga vid samtal i mobiltelefon i samband med bilkörning. Resultaten visar på att körförmågan försämras vid användning av mobiltelefon i trafiken. Inte bara den kroppsliga finmotorik som krävs för användning av mobiltelefon inverkar på körförmågan utan även samtalet i sig, anger motionären. Till konventionen om vägtrafik () (jfr SÖ 1989:1) antogs 2006 under artikel 8 § 6 ett tillägg om att alla länder ska införa förbud mot handhållen mobiltelefon. Motionären yrkar att möjligheten att införa krav på handsfreeutrustning vid mobiltelefonsamtal under bilkörning ska ses över. I motion 2010/11:T350 anför (S) att det bara är och som tillåter förare att köra och prata i mobiltelefonen. Motionären lyfter fram att organisationen anger att det i alla andra länder i finns krav på att bilförare ska använda s.k. handsfree om de kör bil samt att Motormännen menar att mobiltelefonanvändning orsakar 1020 människors död i trafiken . Motionären yrkar att möjligheten att förbjuda användning av mobiltelefon vid bilkörning ska ses över. I motion 2010/11:T367 påpekar och (båda FP) att det är mer regel än undantag att mobiltelefoner används i samband med bilkörning. Resultat från fler än 80 olika studier visar att körförmågan försämras avsevärt när mobiltelefon används vid bilkörning. Undersökningar utförda av Gallup, Motormännen och de olika försäkringsbolagen visar på att varannan svensk chaufför sms:ar som de kör bil. Även om flera undersökningar ger vid handen att det är själva samtalet mer än bruket av handburen telefon som orsakar den största okoncentrationen och därmed den ökade risken finns det tillräckliga skäl att införa förbud mot att använda handhållen mobil vid bilkörning också i , anför motionärerna. Det är väsentligt att allmänheten görs medveten om de risker som användning av mobiltelefon vid bilkörning kan medföra. Detta bör ingå i körskoleutbildningen. Det yrkas att förbud mot att använda handhållen mobil vid bilkörning införs. Det yrkas också att initiativ tas till en informationsinsats om mobilsamtal under körning i syfte att få ned olyckorna på våra vägar. I motion 2010/11:T376 anför m.fl. (MP) att nu är det enda land i som tillåter användning av mobiltelefon utan handsfree. Den samlade forskningen menar att vi blir sämre bilförare när vi pratar i mobilen. Vi reagerar långsammare, får tunnelseende, missar vägmärken och viktig trafikinformation och gör större och kraftigare rattrörelser. En majoritet av svenskarna tycker att mobilanvändning och bilkörning är en farlig kombination och vill se skärpta regler kring det, anger motionärerna. Enligt motionärerna menar att ett totalt förbud är att föredra eftersom flera forskningsrapporter visar att vi blir sämre bilförare även om vi använder handsfree. Man måste också väga in att det är praktiskt och tidseffektivt att kunna använda sig av mobiltelefon även i bilen. Att kunna avhandla ärenden under några timmars körning på ensliga landsvägar ger tid över till annat när man väl kommer hem. Motionärerna yrkar att ett totalt förbud mot mobilanvändning vid bilkörning i tätortstrafik och att ett krav på handsfree vid landsvägskörning införs. I motion 2010/11:T380 framhåller (MP) att mobiltelefonsamtal påverkar bl.a. koncentrationsförmågan, uppmärksamheten på omgivningen och reaktionstiden. Dessutom, framhåller motionären, är risken stor att man av vana bryter mot reglerna i det land man besöker eftersom allt fler länder inför förbud. Slutligen kan man till dessa argument lägga den icke joniserande strålning som mobiler skapar och som är betydligt kraftigare när mobiler används inne i bilar än utanför, anger motionären. Det är inte bara användandet som gör att föraren får en försämrad koncentrationsförmåga utan själva tekniken i sig påverkar människans mentala förmåga. Det yrkas att användande mobiltelefon och liknande kommunikationsutrustning under färd ska förbjudas. I motion 2010/11:T396 belyser m.fl. (S) att den samlade forskningen kring bilkörning och samtal i mobiltelefon visar att det utgör ett stort riskmoment att köra bil och tala i mobiltelefon. Koncentrationen på vad som sker på vägen blir sämre. Motionärerna yrkar att mobiltelefonanvändande under bilkörning utan användande av handsfree ska förbjudas. I motion 2010/11:T421 anför (S) att det blir allt vanligare att man ser personer som framför sin bil som de sitter och håller i en mobiltelefon och samtalar med någon. Många undersökningar visar att man blir okoncentrerad på bilkörningen om man pratar i telefon med någon, även om man har handsfreeutrustning, påpekar motionären. Det blir också allt vanligare att förare skriver sms under bilkörning, vilket utgör en stor olycksrisk. Det yrkas att en regel ska införas om att en förare måste parkera innan han eller hon använder en mobiltelefon. I motion 2010/11:T422 framhåller och (båda C) att många länder i har förbjudit bilföraren att under körning använda en mobiltelefon som låser ena handen till örat. Motionärerna anger att det sunda förnuftet låter förstå att det blir mindre störning om telefonsamtalet kan ske utan att man behöver fingra på telefonen och hålla den mot sitt öra. Motionärerna påpekar att trafikutskottet brukar hänvisa till att aktuell forskning inom området inte motiverar ett förbud mot telefonering utan handsfreeutrustning eftersom det främst är samtalet som sådant och dess komplexitet som har betydelse, inte huruvida handsfreeutrustning används eller inte. Det finns dock, enligt motionärerna, en medelväg som innebär att händerna ska vara fria vid mobiltelefonsamtal. Motionärerna yrkar att en regel ska införas om att mobiltelefonering vid bilkörning ska ske med händerna fria. I motion 2010/11:T436 påpekar (S) att enligt en amerikansk rapport uppskattas bilförare som kör medan de använder mobiltelefonen ha dödat omkring 16 000 människor 20012007. Särskilt allvarligt har man funnit det ökade sms:andet vara. Moderna mobiltelefoner är små datamaskiner med en mängd funktioner som frestar till ständig uppkoppling och användning. Det är högst rimligt att det är förbjudet att använda mobilen under framförandet av buss eller bil, anser motionären. Det yrkas att ett förbud mot att tala i mobil eller sms:a under framförandet av fordon införs. I motion 2010/11:T482 framför (M) att det i flera länder i finns en lag om förbud mot samtal i mobiltelefon under bilkörning. Forskningen om mobiltelefonsamtal under bilkörning har tidigare inte visat att det utgör någon fara. har det dock kommit rapporter som visar på motsatsen, framhåller motionären. Rapporterna om mobiltelefonrelaterade olyckor måste tas på allvar, anger motionären. Det yrkas att beslutet att inte specifikt förbjuda mobiltelefonerande under färd ska ses över. I motion 2010/11:T495 anför (S) följande. Att köra bil i en livligt trafikerad stad eller på motorvägen kräver att man är koncentrerad på detta. Det inträffar många olyckor då en förare är ouppmärksam på grund av samtal i mobiltelefon. Att ha en hand upptagen av telefonen kan också innebära trafiksäkerhetsrisker, påpekar motionären. Många olyckor kan förebyggas. Det yrkas att nytillverkade bilar ska ha en inbyggd handsfree som standard samt att det ska bli krav på en förare som talar i mobil att använda handsfree. I motion 2010/11:T518 betonar (S) att är ett av få länder i som inte har några regler om att köra bil och tala i mobiltelefon. Den ökande användningen av mobiltelefoner har blivit ett nytt hot mot trafiksäkerheten, anger motionären. Trafik i stadsmiljöer och på motorvägar med höga hastigheter och ofta tät trafik kräver en hög grad av koncentration av förarna. Erfarenheterna och forskningen i många andra länder har kommit fram till att det inte är lämpligt med mobilsamtal och bilkörning . Motionären yrkar att samtal i mobil under bilkörning antingen förbjuds helt eller att mycket restriktiva regler kring detta införs. En av de viktigaste faktorerna för att undvika olyckor är förarens koncentration vid bilkörning. Det är därför angeläget att man i trafiksäkerhetsarbetet uppmärksammar behovet av att fordonsförarens miljö främjar ett säkert beteende i trafiken. Samtal i mobiltelefon i samband med körning är en faktor som i många undersökningar utmärker sig som en risk. Det är dessutom ett av de vanligaste distraktionsmoment en förare kan ägna sig åt. Mobiltelefonens speciella ställning måste tas på allvar. De risker som uppmärksammas i olika undersökningar ska tas på allvar eftersom det handlar om att rädda människoliv. I sammanhanget kan också lyftas fram att vårdslöst beteende i trafiken redan är reglerat i trafikbrottslagen (1951:649). Vid den senaste revideringen av brottet vårdslöshet i trafik, betonades att det inte ska ha betydelse om en trafikolycka inträffat eller ej samt att lagen främst ska hänföras till de fall som rör medvetet risktagande (prop. 1994/95:23, bet. 1994/95:JuU2). För att åtgärda problemet med mobiltelefoni i samband med framförande av fordon kan dock flera åtgärder diskuteras. En förare kan välja när han eller hon ska ägna sig åt gps eller radio m.m., men ett inkommande mobiltelefonsamtal kan komma i olämpliga trafiksituationer dock kan föraren välja att avstå från att svara. Mot bakgrund av den snabba tekniska utvecklingen är det angeläget att anta ett teknikneutralt perspektiv och beakta alla distraherande faktorer, exempelvis sms. Enligt utskottets mening är det inte klarlagt vilka av alla dessa distraktionsmoment som kan riskera att framkalla fara eller vårdslöst beteende eller vilka åtgärder som är mest lämpliga att vidta. Med hänsyn till det nu anförda bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör beakta den forskning som gjorts och görs på området för att sedan återkomma till senast med förslag till de åtgärder som kan erfordras, eller redovisa vidtagna åtgärder när det gäller mobiltelefonanvändande vid bilkörning. I avvaktan på förutsett beredningsarbete är utskottet inte nu berett att vidta någon åtgärd med anledning av de väckta motionsförslagen varför dessa avstyrks helt. Syftet med flera motionsyrkanden, att skapa en förbättrad trafiksäkerhet, bedöms bli uppfyllda med hänvisning till förutsatt beredningsarbete. Vinterdäck för personbilar m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag som rör vinterdäck. Utskottet framhåller att det är viktigt att åstadkomma en effektiv användning av vinterdäck när vinterväglag råder. Dagens regler om vinterdäck är, enligt utskottet, väl avvägda och harmoniserar miljömål och trafiksäkerhetsaspekter. Jämför särskilt yttrande (S, MP, V). har i rapporten om vinterdäck, som redovisades på grundval av ett uppdrag från regeringen, utrett vilka regler om vinterdäck som bör gälla. föreslår i rapporten att användningen av dubbdäck begränsas. Med en förbättrad fordonsteknik och dubbfria vinterdäck för nordiska förhållanden kan, enligt , trafiksäkerheten förbättras även om dubbdäcken fasas ut. Av rapporten framgår vidare att en minskning av dubbdäcksanvändningen är samhällsekonomiskt lönsam. Rapporten ledde till att nya regler om vinterdäck infördes . Dubbdäcksförbudet ändrades till att gälla fr.o.m. t.o.m. . Även utländska personbilar och lätta lastbilar måste ha vinterdäck då vinterdäckskravet gäller. I samarbete med och begränsas antalet dubbar som tillåts. I motion 2010/11:T224 anför (M) att det pågår en opinionsbildningskampanj som vill förbjuda användning av dubbdäck. Ett eventuellt förbud vore, enligt motionären, ett mycket allvarligt hot mot den svenska traditionen att värna en hög trafiksäkerhet. Motionären anger att enligt analyser är dubbdäck säkrare än s.k. dubbfria vinterdäck. Vid mycket halt väglag är vinterdäck med dubb det bästa alternativet för bilister, framhålls i motionen. Det yrkas att användandet av dubbdäck inte ska förbjudas. I motion 2010/11:T280 anför i (S) att dubbade vinterdäck är en lång tradition i som börjar försvagas. Det säljs allt fler dubbfria vinterdäck i , vilket främst beror på den miljödebatt som präglat däckfrågan. Motionären anger att det är stor skillnad på europeiska och nordiska dubbfria däck. Vissa dubbfria däck är livsfarliga på svenska vintervägar. Det är också svårt för konsumenterna att veta vilket däck de ska välja eftersom märkningen kan upplevas otydlig och krånglig. Det är också viktigt att det finns en gemensam europeisk märkning. Däcken har blivit en del av bilens utseende och status. Det händer, att bilar förses med däck som inte är anpassade för just den bilmodellen. Det leder till försämrade köregenskaper och förhöjd olycksrisk. Motionären yrkar att strängare regler om anpassade däck oavsett årstid ska införas (yrkande 1) samt att en tydligare gemensam europeisk märkning av alla slags däck ska införas (yrkande 2). I motion 2010/11:T312 framhåller och (båda S) att trots lagen om vinterdäck levereras bilar utan vinterdäck som standard. När det gäller övrig lagstadgad trafiksäkerhetsutrustning ingår den i bilens standardutrustning. I konsekvens med detta bör även vinterdäcken ingå som standard eftersom bilen annars blir obrukbar , anser motionärerna. I trafikutskottets motivering för avslag på motsvarande förslag som tidigare väckts anförs att eftersom kravet på vinterdäck endast gäller en begränsad del av året är utskottet inte berett att förorda att vinterdäck ska ingå som standardutrustning. I konsekvensens namn faller då också idén om sommardäck, som kan anses vara standard, för de kan inte heller användas med gällande lagstiftning, betonar motionären. Konsumenten har svårt att genom annonserna jämföra priset på olika bilar. Det yrkas att vinterdäck ska vara standardutrustning vid försäljning av nya bilar. I motion 2010/11:T351 anför (S) att utländska förare kör med sommardäck på de svenska vintervägarna, vilket innebär stor risk för trafikolyckor. Det är hög tid att skärper kraven på vinterdäck så att alla bilister som färdas på våra vägar är utrustade med däck som klarar vinterväglag, anser motionären. Biltrafiken mellan och övriga har ökat markant ; därmed har också olyckorna ökat, uppges det i motionen. På samma sätt som svenska bilister exempelvis i måste känna till att reflexvästar i bilen är obligatoriska i landet borde utländska bilister vara rustade med däck som klarar våra vintervägar. Det yrkas att undantaget för vinterdäck för utländska bilar ska tas bort. I motion 2010/11:T484 påpekar (M) att flera undersökningar pekar på dubbdäckens stora betydelse för trafiksäkerheten. Motionären anger också att forskningen inte heller är helt klar över om dubbdäcksförbudet på exempelvis har någon större inverkan på miljön. Utökas förbudet mot dubbdäck kommer fler att tvingas välja de mer farliga däcken om de har som ambition att trafikera dessa vägar. Därför bör frågan analyseras utifrån ett trafiksäkerhetstänkande och om det finns andra sätt att få bort hälsofarliga partiklar i innerstaden.