bet · GY01SkU25 · 2011-05-10 00:00:00 — Digitala böcker, dvs. e-böcker (text) och nedladdningsbara ljudböcker (ljud), omfattas dock inte av möjligheten till lågmoms. För dessa produkter samt för tidningar och tidskrifter som levereras online måste varje medlemsland inom EU tillämpa sitt lands normalskattesats. Utskottet anser att det inom yttrandefrihetsområdet är särskilt viktigt att samma mervärdesskattesats kan tillämpas på produkter som finns både i traditionella sammanhang och i en digital miljö. Det är innehållet som ska vara avgörande och inte publiceringsformatet eller distributionsformen. Ett sådant synsätt ligger också i linje med den digitala agendan för där konvergens förordas mellan den fysiska världen och världen online, även i fråga om skatter (KOM(2010) 245, En digital agenda för ). Ett annat problemområde rör internationell handel med tjänster. Olika länder tolkar och beskattar samma tjänster på olika sätt, vilket lett till både dubbelbeskattning och trippelbeskattning. På momsområdet finns som bekant inga internationella skatteavtal som reglerar beskattningsrätten mellan två stater. Här anser utskottet att det behövs en ökad samordning på internationell nivå för att undvika att flera länder beskattar samma tjänst. Det behövs också ett ökat samarbete för att undvika utebliven beskattning. Utskottet tänker särskilt på tjänster som levereras på elektronisk väg från företag utanför EU till privatpersoner i EU (t.ex. programvara, musik och spel) där momsen ska tillfalla konsumtionslandet. Uppbörden av skatten bygger i stor utsträckning på att tillhandahållaren utanför EU frivilligt följer reglerna. Det finns som kommissionen anfört skäl att ifrågasätta om detta är godtagbart från neutralitets- och konkurrenssynpunkt för tillhandahållare inom EU. När ett säljer motsvarande tjänster till en konsument utanför EU beskattas inte omsättningen i något EU-land. Utskottet förordar också skattemässig neutralitet när det gäller posttjänster. Nuvarande undantag från skatteplikt i mervärdesskattedirektivet för vissa posttjänster bör slopas. Vidare anser utskottet att en förenklad och harmoniserad momsredovisning är en viktig och nödvändig del i en framtida momsstrategi. Att utarbeta en standardiserad gemensam momsdeklaration (i stället för dagens 27) är värt att fundera närmare på. Utskottet anser också att ett utökat system med en enda kontaktpunkt vid gränsöverskridande transaktioner från företag till konsument (s.k. one stop shop) är en relevant förenklingsåtgärd. Ett förenklat uppbördssystem kan underlätta för både näringsidkare och skatteförvaltning. Detta bör också öka skatteintäkterna och minska momsbedrägerierna. De alternativa modeller som presenteras i grönboken behöver dock utredas vidare. Förändringar i uppbörden får därför anses ligga längre fram i tiden än övriga förslag i grönboken. Frågan är viktig och utskottet kommer givetvis att stödja arbetet med en effektivare uppbörd. Förteckning över behandlade förslag om mervärdesskattens framtid, KOM(2010) 695 slutlig. Öppen utfrågning om mervärdesskattens framtid Tid: kl. 09.0011.30 representation i , , repr. , , rättslig expert Företagarna, , skatteexpert Kommuner och Landsting, , skatteexpert (M), ordförande, (S), vice ordförande, (M), (M), (M), (S), (FP), (S), (C), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S), (M) Ordföranden: morgon och välkomna till skatteutskottets sammanträde som sker i formen av en offentlig utfrågning om om mervärdesskattens framtid. Jag heter och är ordförande i skatteutskott. Till höger om mig sitter vice ordförande , till vänster kanslichef och föredragande i skatteutskottet . Jag hälsar våra föredragshållare, övriga gäster och utskottets ledamöter välkomna. Utfrågningen sänds direkt i SVT2 och SVT24 och på webbplats, så jag hälsar även tv-tittarna välkomna. Det här är en viktig och spännande utfrågning. Mervärdesskatten, eller momsen som vi oftast säger, är verkligen en del av vår vardag. Varje gång vi handlar betalar vi moms, inklusive ett par punktskatter, på . Det motsvarar av de totala skatteintäkterna i . Det innebär att momsen är en stor och viktig inkomstkälla för det offentliga , och detsamma gäller i hela . Många skulle också beskriva momsen som en växande skattebas som rätt utformad har potentialen att också vara en effektiv skattebas. Momssystemets utformning brukar framhållas som en nyckel för att ge bättre förutsättningar för gränsöverskridande handel, vitalisera den inre marknaden i och stärka vår konkurrenskraft i vår del av världen, med allt vad det betyder för mer jobb och ökad tillväxt. Många företagare lyfter ofta fram det nuvarande momssystemet som för komplicerat och för betungande. Den nuvarande ordningen beskrivs också återkommande som sårbar för bedrägerier. Enligt kommissionen betalas av all moms inte in. Bakgrunden till dagens utfrågning är den grönbok som har presenterat. En grönbok kan ses som startpunkten för en bredare och mer offentlig debatt om de nyckelfrågor som kan komma att beaktas vid reformer av mervärdesskatten. Den här övningen är en del i utskottets beredning av grönbokens frågeställningar. Vi har samlat det som vi tycker är både relevanta och intressanta föredragshållare för en bra diskussion om möjliga reformer av mervärdesskattesystemet. Vi har företrädare för representation i , , , , Företagarna, och också för akademi och forskning på plats. Var och en av föredragshållarna får chansen att ge en föredragning och sin syn på grönbokens frågeställningar. Efter detta blir det en frågestund då tillfälle ges främst till utskottets ledamöter att ställa frågor. , representation i : Herr ordförande! Jag tackar för att kommissionen ges tillfälle att presentera grönboken om mervärdesskattens framtid. Vi befinner oss , som ordföranden angav, i samrådsprocessen som avslutas . Nästa steg är att kommissionen avser att på bas av detta samråd utforma ett meddelande som anger riktningen i de lagstiftande förslag som kommissionen tänker lägga fram på detta område. har till syfte att inleda ett brett samråd med alla berörda parter om det nuvarande mervärdesskattesystemet inom EU och på vilket sätt detta ska gestaltas . Varför görs då detta? Först och främst bygger vårt arbete på mervärdesskattens område på att förstärka och fördjupa den inre marknaden. Inom EU-strategin för tillväxt och jobb, 2020, betonas vikten av att ta vidare steg i den inre marknaden. Vi behöver nya initiativ och ny dynamik i vårt arbete med den inre marknaden. För det första är den inre marknadens system uppkommet i en annan ekonomisk verklighet inom EU, en verklighet där till exempel tjänster spelade en mindre roll i ekonomin. Det är till syvende och sist mycket varubaserat. Verkligheten ser annorlunda ut. Vi vet alla att det finns mycket kvar att göra. Momssystemen inom EU är helt klart ett område där den inre marknaden kan förbättras och fördjupas. I ett läge där stora delar av fortfarande befinner sig i ekonomisk kris är det självklart att den inre marknadens potential måste utnyttjas i mycket större omfattning än vad som är fallet . För det andra är moms en stor inkomstkälla för alla EU:s medlemsstater. Det var först som vissa länder började införa moms, men finns moms i ungefär 140 länder runt om i världen. Det är en ökande inkomstkälla för våra medlemsstater. Inte minst har det varit en viktig inkomstkälla under de senaste två tre årens kristid eftersom den är mer stabil än andra typer av statliga inkomstkällor. Vi ser den också från kommissionens sida som en förhållandevis inkomstvänlig inkomstkälla som är bättre än direkta skatter vad gäller vår konkurrenskraft och möjlighet att skapa jobb. För det tredje är det uppenbart att dagens system är komplext, vilket jag tror att vi kommer att få höra här . Jag kan inte tänka mig att kommande talare inte nämner detta. Nedsättningar och skattesatser gör det komplicerat, inte minst för små och medelstora företag. Detta är ett av skälen till att vi fortfarande har ett stort problem med bedrägerier på momsområdet. Jämför man EU med våra stora konkurrenter runt om i världen så är den praktiska inkomsten från momsen låg i förhållande till den teoretiska nivå vi skulle ha haft om det fanns en skattesats på momsområdet som tillämpades på alla produkter. Vi beräknar att intäkterna är av vad medlemsstaterna skulle ha kunnat få som inkomst från moms om normalskattesatsen hade tillämpats rakt av på alla produkter. För det fjärde har tekniken förändrats och förbättrats . Den IT-teknik vi har möjliggör vissa lösningar som inte på allvar kunde diskuteras i tidigare reformer. Det handlar alltså om den inre marknaden och om momsen som inkomstkälla, om att bredda och fördjupa och se momsen som en tillväxtföränderlig inkomstkälla för staten. Det handlar också om att förenkla systemet och om att tillvarata nuvarande teknik. Det är bakgrunden till att vi gör detta. Det är första gången vi gör ett brett samråd på det här sättet om hela mervärdesskattesystemet. Det är ett första tillfälle att ha en förutsättningslös debatt och diskussion om hur vi vill att detta ska utformas. bygger på 33 frågor men är egentligen uppdelad i två områden. Det första området är de gränsöverskridande aspekterna. Det andra området är ett antal specifika frågor som är viktiga och som vi behöver hantera, till exempel frågor om undantag, momssystemets neutralitet och så vidare. Jag tänker framför allt tala om det första området, de gränsöverskridande aspekterna. Eftersom ni har följt debatten vet ni säkert att dagens system officiellt inte är ett definitivt beslut om hur systemet ska se ut . Vi kallar det en övergångsperiod - som visserligen har pågått . Principen att mervärdesskatten ska tas ut i utgångslandet har vid olika tillfällen uttryckts som den princip som ska gälla, både av kommissionen och av medlemsstaterna. Men på grund av olika tekniska och politiska skäl har detta inte varit fallet, och överlag bygger övergångsperioden fortfarande på destinationslandsprincipen. I grönboken lyfter kommissionen fram olika möjligheter. Den första möjligheten är att genomföra den slutliga ordningen, det vill säga en ordning som är baserad på beskattning i ursprungslandet. Det följer logiken i den inre marknaden. Det finns dock ett antal frågeställningar kring detta. Det är självklart så att ett system som bygger på beskattning i ursprungslandet skapar ett tryck på harmoniserade momssatser. Clearingsystemen finns inte heller på plats. Det andra alternativet är att vi har kvar beskattning i destinationsmedlemsstaten, det vill säga staten där varan konsumeras eller tjänsten används. Här finns ett antal olika sätt. Ett är att tillämpa omvänd betalningsskyldighet. Företaget som köper i destinationslandet får ange moms. Ett annat alternativ är beskattning av EU-interna leveranser av varor och tjänster. Här kan man tänka sig beskattning enligt destinationsmedlemsstatens skattesatser och regler. Här vi får vi då definiera vad som är destinationsmedlemsstater. Det skulle bygga på att man tillämpar destinationsmedlemsstatens skattesatser. Ett tredje alternativ är att behålla nuvarande system. Alla alternativ har för- och nackdelar. Självklart har den slutliga ordningen med ursprungslandet störst logik ur marknadsperspektiv. Det innebär dock inte att vi per definition har valt detta system. Som jag sade tidigare är kommissionens grönbok förutsättningslös, och vi har inte fattat beslut om vilken väg vi ska gå. Vi vill testa med alla medlemsstater hur de ser på denna fråga. Andra delen av grönboken handlar om de specifika frågorna, till exempel momssystemets neutralitet. Hur jobbar vi med den offentliga sektorn? Det är inte minst viktigt när vi talar om privata-offentliga partnerskap. En fråga som är aktuell i är undantag från momssatserna. Det är denna typ av frågor som lyfts fram här. Vilken grad av harmonisering kräver då den inre marknaden? Det som kommissionen lyfter fram är instrumenten för att jobba vidare. bygger vårt arbete på mervärdesskattens område på rådsdirektiv som antas med enhällighet. En möjlig lösning som kommissionen lyfter fram är en rådsförordning, nödvändiga bestämmelser, för att definiera moms och sedan en möjlighet för kommissionen att anta genomförandebeslut eller publicera förklaringar till rättsakterna. En annan sak vi gärna vill titta på är olika sätt att förbättra och göra vår behandling av undantag snabbare och mer effektiv. Det öppna samrådet tar som sagt slut . Alla intressenter uppmanas att komma med synpunkter. Allt information finns på vår webbsida. anordnas en samrådskonferens i med offentlig sektor och privata aktörer. Ni är givetvis välkomna, och jag hoppas att några av er har möjlighet att närvara. Jag vet att utskottet kommer att få träffa den ansvarige kommissionären . Dessutom kommer den ansvarige kommissionären att befinna sig i , och vi är naturligtvis beredda att anordna ett möte om det finns intresse för det. När samrådet är slut kommer kommissionen med ett meddelande. Viktigt i detta sammanhang är givetvis också akten för den inre marknaden som kommissionen kommer att anta. Här pågår också ett öppet samråd, och det kommer att antas . Här behandlas också momsfrågor. När meddelandet är antaget och det har förts nödvändiga diskussioner om detta med ministerrådet och parlamentet börjar arbetet med de konkreta lagförslagen som kommissionen kommer att lägga fram för att genomföra det vi vill genomföra. Ordföranden: uppskattar kommissionens förutsättningslösa hållning. Det gör skatteutskottets samtal med skattekommissionär Šemeta i särskilt intressant och angeläget. , : Kommissionens genomgång av momssystemet är mycket omfattande. Jag ska först säga några allmänna ord och sedan gå in mer i detalj på de områden som tas upp. Flera av de idéer som kommissionen framför i sin grönbok är angelägna och väl värda att fundera närmare över. Det är ett brett spektrum av uppslag man har, och det rör sig om en reformering av hela momssystemet. Det är alltså stort. Jag har inte möjlighet att gå in på alla detaljer, men jag tänkte ta upp några av de viktigaste frågeställningarna lite översiktligt. Regeringen har vid ett antal tillfällen pekat på behovet av att företagen inte belastas av svåra och komplicerade regler. Tillväxt och förenkling är ledorden. Regeringen eftersträvar ett mindre komplext momsuttag där företagens administrativa kostnader hålls så låga som möjligt. Regeringen kommer alltså att stödja kommissionen i arbetet att ta fram ett enklare momssystem för företagen. Det är också att företagen kan konkurrera på lika villkor. Det är därför angeläget att stoppa fusk och bedrägeri. Kommissionen vill titta på effektivare metoder för att bekämpa momsbedrägerier, och det är helt i linje med regeringens inställning. En annan angelägen fråga är den ideella sektorn, som jag kanske får anledning att återkomma till. Regeringen har varit mycket tydlig mot kommissionen om behovet och vikten av den ideella sektorn och att den fortsättningsvis ska undantas för moms. Vikten av en fördelaktig behandling av ideell verksamhet inom idrott, kultur och andra områden kan inte nog poängteras. En annan viktig fråga är skillnaden i momsuttaget mellan offentliga organ och privata företag. Momsen ska varken missgynna privat verksamhet eller offentlig verksamhet. Det ska alltså inte momsmässigt spela någon roll vem som utför en tjänst, det vill säga om det är ett offentligt organ eller ett företag. I detta sammanhang vill jag också lyfta fram moms på posttjänster. Denna fråga har varit aktuell . Men egentligen avser den även annan verksamhet än just post. monopolföretag i behandlas annorlunda än de privata aktörer som de nu konkurrerar med. Enligt regeringen är det angeläget att som rör posttjänster ändras nu när postmarkanden öppnas upp för konkurrens så att det inte medför att vi får en snedvridning i konkurrensen. Sammanfattningsvis välkomnar och stöder regeringen kommissionens arbete med en översyn av uttaget av moms. Regeringen är mycket positiv till ansatsen i grönboken. Jag ska kommentera några frågeställningar lite mer i detalj. Den första frågeställningen rör moms vid försäljning mellan EU-länder. Regeringen ser klara fördelar med att varor och tjänster beskattas i de länder från vilka de säljs. Det ger en rättssäkerhet och en förutsägbarhet för företagen. är man medveten om att det skulle kräva stora förändringar. Ur ett praktiskt perspektiv är det därför inte aktuellt . Vi måste i stället hitta lösningar som förenklar det nuvarande regelverket på olika sätt, det vill säga där man fortsätter ta ut moms i det land som varan förs till eller tjänsten används i. Kommissionen tar också upp förslaget att man vid gränsöverskridande handel ska använda det så kallade one stop shop system, alltså systemet med en enda myndighetskontakt. Vi tycker att dagens system är krångligt. Det vore därför bra att komma överens om ett fungerande system där företagen bara behöver vända sig till sin egen skattemyndighet för att redovisa moms. Vidare gäller det frågan om skatteneutralitet eller lika villkor för alla. Vi förstår att man vill se över de undantag från moms som finns . Genom att minska antalet undantag kan momsen bli mer effektiv och även mer neutral ur skattehänseende. Som vi ser det finns det dock ett stort behov av att undanta viss verksamhet. Här kan man åter nämna frågan om hur man ska hantera skillnaden i momsuttag mellan offentliga organ och privata företag. Jag vill även nämna den ideella sektorn. Frågan om ideella föreningars ställning är mycket viktig, och vi försöker påverka kommissionen att prioritera den när man nu ska arbeta med förändringar i momssystemet. Jag vill därför upprepa att regeringen kommer att vara tydlig med att ett nytt regelverk ska undanta den ideella sektorn. Jag delar kommissionens engagemang för att förbättra neutralitet och rättvisa när det gäller avdrag för ingående mervärdesskatt. Jag vill också understryka vikten av samarbete mellan olika länder. När det gäller frågan om harmonisering kan ett delvis likartat och harmoniserat regelverk vara eftersträvansvärt. Å andra sidan finns det fördela med en viss frihet för medlemsländerna att anpassa till de förutsättningar som gäller i respektive medlemsland. Kommissionen framför i grönboken att det finns skäl som talar för en harmonisering av skattesatserna. Jag menar att det finns områden där det är klara fördelar med reducerade eller differentierade skattesatser. Utan att ta ställning vill jag ta tillfället i akt att peka på det förslag som lagts fram om sänkt moms för restaurang- och cateringtjänster. Detta förslag visar att det av både sysselsättnings- och förenklingsskäl är motiverat att i vissa fall använda en lägre skattesats än den normala. Företagens kostnader är också en viktig fråga. Regeringen anser generellt att det är angeläget att den administrativa bördan minskar framöver. Vi arbetar aktivt på EU-nivå för att nya regler inte ska öka bördan och för att reglerna ska vara rättssäkra. Vi anser också att det är viktigt att nya initiativ tas för att minska den administrativa bördan. Vi har därför ställt oss uttalat positiva till att delta i en dialog mellan företag och skattemyndigheter på EU-nivå i syfte att diskutera förbättringar av momssystemet i detta avseende. Ett förändrat uppbördssystem kan underlätta för både näringsidkare och skatteförvaltning. Detta bör också öka skatteintäkterna och minska momsbedrägerierna. De förslag som kommissionen lyfter fram kräver dock analys och en del bearbetning. Förändringar i uppbörden får därför anses ligga längre fram i tiden än övriga förslag i grönboken. Regeringen kommer dock givetvis att stödja arbetet med en effektivare uppbörd. Det är en viktig fråga. Avslutningsvis vill jag säga att vi är positiva till kommissionens ansats till översyn av momsen. Det är många frågor som tas upp. Och jag ser fram emot en givande diskussion för att hitta lösningar både på kort och på lång sikt. , : Jag tänker ta upp några av de synpunkter som har lämnat i sitt remissvar över grönboken. Det som främst har haft synpunkter på är möjligheterna att minska den administrativa bördan och förenkla kontrollen av mervärdesskatten. Jag kan inledningsvis säga att är mycket positivt till att man genomför åtgärder för att göra systemet enklare och mer effektivt och att vi välkomnar en bredare översyn av mervärdesskatten. En fråga som väckts är hur man ska hantera gränsöverskridande transaktioner och vilken beskattningsprincip som ska tillämpas, ursprungsprincipen eller destinationsprincipen. har det varit en strävan mer åt att beskatta enligt destinationsprincipen. Även försäljningar till privatpersoner ska i viss utsträckning beskattas enligt destinationsprincipen. Av den anledningen ser vi det inte som särskilt genomförbart eller relevant att gå tillbaka till en ursprungsprincip, utan vi anser att det är bättre att fortsätta att utarbeta ett system för destinationsprincipen, som kanske bättre kan svara mot möjligheter till förenklingar och kontroll. Om man skulle övergå till en ursprungsprincip är det inte säkert att det skulle bli enklare för företagen eller för myndigheterna att administrera. Det är inte heller säkert att det skulle vara enklare att kontrollera. Därför förespråkar vi en fortsatt tillämpning av destinationsprincipen. Det har också fördelen att skatteintäkterna direkt hamnar i konsumtionslandet så att man inte behöver en överföring i form av ett clearingsystem från ett ursprungsland. Men systemet kan säkert förbättras. Inom ramen för destinationsprincipen kan det vara intressant att utreda vidare att till exempel ha en generell omvänd skattskyldighet eller en beskattning av transaktioner från säljarens sida, även när det gäller gränsöverskridande transaktioner inom EU, och att man då tar ut destinationslandets mervärdesskatt i fakturorna. Men det förutsätter i så fall ett väl fungerande system med en enda kontaktpunkt. När det gäller de frågor som har ställts angående mervärdesskattens neutralitet anser vi att en betydande förenkling av systemet skulle uppnås om de undantag från skatteplikt som finns görs så få som möjligt och om de undantag som kvarstår efter en översyn förtydligas. Och det gäller inte enbart de undantag som är särskilt angivna i direktiven, såsom vård och omsorg med mera, utan även undantag i form av verksamheter som faller utanför mervärdesskattens tillämpningsområde, såsom offentliga organ och holdingbolag. Alla undantag, oavsett form, skapar gränsdragningsproblem och risk för olika tillämpning i medlemsländerna. har i sitt yttrande haft synpunkter på vilka undantag som skulle kunna slopas. Vi anser att man helt bör kunna slopa de undantag som avser verksamhet av allmänintresse vård, skola omsorg med mera - och även undantagen för idrott och kultur. Det är alltid vanskligt att ge bidrag i form av mervärdesskatt, därför att det komplicerar systemet för mervärdesskattens tillämpning. Vi anser också att de undantag som ska kvarstå bör vara gemensamma för alla medlemsländer, vilket borde underlätta. Dels borde det ge större förutsättningar för alla medlemsländer att tillämpa dem på ett enhetligt sätt, dels skulle det underlätta även för företagen om alla länder har samma typ av undantag. Något som skulle vara en fördel med att minimera antalet undantag är att man även skulle göra det mycket enklare att tillämpa avdragsrätten för ingående skatt. skulle behöva fördela sin ingående skatt mellan skattepliktiga och icke skattepliktiga transaktioner. Det skulle också vara stora fördelar i de fall som man tillhandahåller ett paket av varor eller tjänster. Om man har samma skattesatser skulle det inte spela någon roll om man behöver göra en uppdelning av de olika tillhandahållandena eller om det är den så kallade huvudsaklighetsprincipen man ska tillämpa, så även det skulle förenkla för många företag. När det gäller behovet av harmonisering är för att en reglering av de centrala delarna i mervärdesskattens regelsystem sker genom en förordning i stället för direktiv.