bet · GY01NU13 · 2011-03-31 00:00:00 — avslår motionsyrkanden med förslag till åtgärder för att motverka olika digitala handelshinder med hänvisning till bl.a. vidtagna åtgärder och pågående arbete. I motion 2010/11:N297 (M) framhålls att det är ett svenskt handelsintresse att värna öppenheten på Internet och att det är viktigt att bekämpa censureringar, blockeringar och s.k. onlineprotektionism. Även nationella upphovsrättsregler, skatteregler eller byråkrati kan begränsa möjligheten att bruka en nättjänst. Motionären förespråkar därför ett riksdagsuttalande med innebörden att regeringen bör överväga att upprätta en strategi för frihandel avseende digital distribution av tjänster över Internet. Även i motion 2010/11:N306 (M) lyfts behovet av att motverka digitala handelshinder och onlineprotektionism fram. Motionären framhåller bl.a. att olika länders blockeringar av Internettjänster leder till att svenska företag får sämre möjligheter att slå sig in på nya marknader och utveckla nya innovativa produkter. Det är därför, anförs det, angeläget att trappar upp arbetet mot digitala handelshinder och onlineprotektionism, och möjligheterna för att ta en ledande roll inom EU i detta arbete bör ses över. förmåga att tillvarata digitaliseringen och globaliseringen är avgörande för tillväxten och skapandet av framtidens företagande och jobb. Som påpekas i de här aktuella motionerna är Internet en viktig plats för nya företag, innovationer och entreprenörskap, och det kommer av allt att döma bli en än viktigare handelsplats . Av detta skäl ser utskottet det som ett svenskt handelspolitiskt intresse att värna öppenhet på Internet. I det inbegrips att motverka olika former av digitala handelshinder, inklusive s.k. onlineprotektionism. Det bör i detta sammanhang uppmärksammas att det inom EU pågår ett arbete med dessa frågor. Kommissionen har i meddelandet På väg mot en inre marknadsakt (KOM(2010) 608), vilket utskottet hanterat (utl. 2010/11:NU10), pekat på att EU måste realisera en fungerande digital inre marknad och föreslagit åtgärder på området. Andra delar i detta arbete är EU:s telekompaket och de initiativ EU har tagit och som getts uttryck för i flaggskeppsinitiativet En digital agenda för (KOM(2010) 245). Vidare kan noteras att det i EU:s bilaterala handelsavtal normalt finns ett specifikt avsnitt i den del som handlar om tjänstehandel som tar sikte på e-handel. Där läggs grundläggande principer fast som att inga tullar ska tas ut på elektronisk leverans av tjänster och att parterna ska ha en regulatorisk dialog i syfte att främja e-handel över gränserna. Även i internationella forum, inte minst i WTO, är dessa frågor aktuella. Enligt utskottets uppfattning är det betydelsefullt att regeringen verkar för att underlätta den gränsöverskridande handeln på detta område, såväl inom ramen för den pågående Doharundan som i de bilaterala avtal EU förhandlar med tredjeland. Utskottet har därtill noterat att regeringen i sitt svar till kommissionen med anledning av det tidigare nämnda meddelandet, På väg mot en inre marknadsakt, framhållit den elektroniska handelns betydelse. Sammanfattningsvis delar således utskottet den grundläggande uppfattning som förs fram i motion 2010/11:N306 (M) om att det är angeläget att aktivt arbetar mot digitala handelshinder och onlineprotektionism, inte minst inom ramen för EU-samarbetet. Mot bakgrund av det arbete som redan bedrivs ser utskottet emellertid inget skäl för ett riksdagsuttalande. Utskottet anser inte heller att , i enlighet med vad som anförs i motion 2010/11:N297 (M), bör uppmana regeringen att upprätta en frihandelsstrategi för digital distribution av tjänster över Internet. Med hänvisning till det anförda avstyrks de här aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som på olika sätt rör exportfrämjande med hänvisning till vidtagna åtgärder. Jämför reservation 3 (S, MP, V). I motion 2010/11:N391 (M) betonas betydelsen av exportkrediter för små företag. Motionären förordar en genomgång av olika marknader som är av intresse för små företag och då, om möjligt, öka möjligheterna till exportkrediter. Enligt vad som anförs i motion 2010/11:N419 (M) skulle sjukvården, med rätt förutsättningar, kunna bli en attraktiv och innovativ exportnäring för . I motionen efterlyses reformer som syftar till att öppna för mer handel med vårdtjänster. Enligt motionären förbättras de svenska förutsättningarna för vårdhandel främst genom fler vårdföretag, vårdval, ökat resande och ökad öppenhet för investeringar. Vidare framhålls att en förändring av lokaliseringsprincipen för att möjliggöra handel inom landet kan bidra ytterligare liksom om sjukvård inkluderas i tjänstedirektivet och WTO:s allmänna tjänstehandelsavtal (GATS). Staten erbjuder statligt stödda exportkrediter och exportkreditgarantier genom () och AB (). Syftet är att svenska exportföretag ska kunna konkurrera om exportkontrakt på jämställda villkor med konkurrenter från andra länder. Enligt regler i WTO, och EU får dessa inte medföra statliga subventioner, varför systemen ska bära sina egna kostnader över tiden. EKN och SEK erbjuder i samarbete med , och det s.k. Exportlånet som är specifikt riktat till mindre företag. Exportlånet kan sökas av företag med högst 250 anställda och i omsättning eller i balansomslutning och som behöver rörelsekapital för att kunna genomföra en exportaffär eller investera för att öka exportverksamheten. Lånet kan ges i utländsk valuta, vilket minskar exportörens valutarisk. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 24) redovisas att och och i nära samverkan har arbetat med en internationaliseringsstrategi, bl.a. för att följa upp den s.k. (Svensk export och internationalisering Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande, SOU 2008:90). Genom utarbetandet av internationaliseringsstrategin avser regeringen, anförs det, fortsätta arbetet med att främja internationaliseringen med fokus på små och medelstora företag. I detta sammanhang kan även erinras om att har granskat om SEK:s verksamhet bedrivs i linje med beslut. Resultatet av granskningen har redovisats i granskningsrapporten (RiR 2010:15). granskning visar att SEK:s uppdrag successivt har breddats och att SEK bedriver verksamheter inom en rad områden utöver ren exportfinansiering. konstateras att finansmarknaden har genomgått stora förändringar. ifrågasätter expansionen av nya verksamheter och föreslår att regeringen gör en översyn av SEK:s uppdrag. föreslår också att regeringen tar ställning till inom vilka områden som bolaget ska verka och vilken roll bolaget ska ha på marknaden. Regeringen bör vidare ta initiativ till en finansiell analys av SEK och se över de ekonomiska målen samt anpassa dessa till SEK:s framtida uppdrag. överlämnade en redogörelse till med anledning av den genomförda granskningen (2010/11:RRS6). Denna redogörelse har behandlats av utskottet tidigare (bet. 2010/11:NU7). På uppdrag av regeringen lämnade dåvarande Verket för näringslivsutveckling () 2008 ett förslag till handlingsprogram för entreprenörskap och förnyelse inom vård och omsorg. I programmet föreslogs bl.a. satsningar på entreprenörskap i utbildningar, främjande av innovation och företagande, vägledning för offentlig upphandling samt främjande av export och internationalisering för vård- och omsorgsföretag. Uppdraget att stödja entreprenörskap inom området vård och omsorg har sedermera övergått till verksamhet. samverkar och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) kring programmet för kunskapsutveckling om entreprenörskap inom vård och omsorg. Programmets syfte är att stötta de personer som fattar beslut om konkurrensutsättning och näringslivsutveckling med kunskap om branschernas utveckling och företagens förutsättningar inom vård och omsorg. fick i uppdrag av regeringen att främja internationalisering och export av svensk vård och omsorg. Därefter har konceptet Symbio Care Health by lanserats, vilket numera är ett av affärsområden. Inom ramen för projektet har definierat varumärket svensk vård och omsorg i marknadsföringssyfte och tagit fram ett material och en kommunikationsplattform att använda vid marknadsföring av svensk vård och omsorg internationellt. Det har inom ramen för EU-samarbetet konstaterats att det finns behov av att tydliggöra vilka regler som gäller för att kunna söka vård i andra länder samt för att få denna vård ersatt, liksom vilka möjligheter de ansvariga för nationella hälso- och sjukvårdssystem har att planera verksamheten utan att begränsa principerna om den fria rörligheten. När det gäller frågan om tjänstedirektivet så faller hälso- och sjukvårdssektorn utanför dess nuvarande tillämpningsområde. Inom ramen för WTO:s allmänna tjänstehandelsavtal (GATS) täcks hälsovårdtjänster dels av sektorn hälsotjänster och sociala tjänster som inkluderar sjukhustjänster, andra hälsovårdstjänster (t.ex. ambulanstjänster) och sociala tjänster, dels av sektorn professionella tjänster där bl.a. undergrupperna medicin- och tandläkartjänster ingår. Färre än 50 WTO-medlemmar har gjort åtaganden i någon av undergrupperna inom hälsotjänster och sociala tjänster, vilket innebär att det är en av de sektorer där medlemmarna gör minst åtaganden. Det är även den sektor där minst antal länder erbjudit nya åtaganden i den pågående Doharundan. EU har sedan de nya förhandlingarna inleddes inte ställt krav inom områdena hälsotjänster och sociala tjänster, och inte heller erbjudit egna öppningar. Handel med sjukvårdstjänster behandlades i betänkande Tjänster utan gränser? (SOU 2007:95). I betänkandet görs en grov uppskattning att den svenska exporten av sjukvårdstjänster uppgick till 2006. Även importen uppskattas motsvarande år till ca . Export och import av sjukvårdstjänster skulle då uppgå till , vilket motsvarade ca av de sammanlagda sjukvårdsavgifterna i detta år. Utskottet vill med anledning av vad som anförs i motion 2010/11:N391 (M) om behovet av exportkrediter för små företag understryka betydelsen av att den potential som finns bland små företag att ta steget ut på exportmarknaden tas till vara genom att man understöder dessa företags förmåga till internationalisering. har uppdraget att främja små och medelstora företag, och 2007 inrättades ett särskilt affärsområde för små och medelstora företag. infördes även det s.k. Exportlånet som är ett särskilt finansiellt stöd för exportsatsningar hos mindre företag. Lånet är ett samarbete mellan , , , och . Utskottet vill i detta sammanhang även erinra om den exportfrämjande verksamhet som sker genom . Den grundläggande exportservicen vid finansieras i huvudsak med statliga medel, riktar sig till små och medelstora företag och är kostnadsfri för företagen. När det gäller vad som anförs i motion 2010/11:N419 (M) om behovet av åtgärder för att öka handeln med vård- och omsorgstjänster vill utskottet erinra om de olika åtgärder som vidtagits för att stimulera såväl nyföretagande och entreprenörskap som export inom hälso- och sjukvården, och som redogjorts för i det föregående. Bland annat har i uppdrag att främja internationalisering och export av svensk vård och omsorg, och marknadsföring sker genom konceptet Symbio Care Health by . Utskottet ser positivt på dessa satsningar. Vård och omsorg är den största branschen inom tjänstesektorn i räknat i antalet anställda, men liten sett till antalet företag. Därför är reformer som kan bidra till företagande och entreprenörskap inom denna sektor av stor betydelse. Ett exempel på detta är lagen (2008:962) om valfrihetssystem som trädde i kraft . Lagen reglerar vad som gäller för de landsting och kommuner som vill konkurrenspröva landstingskommunala och kommunala verksamheter genom att överlåta valet av utförare av bl.a. hälso- och sjukvård eller omsorgstjänster till brukaren eller patienten. Mot bakgrund av de insatser som görs ser utskottet ingen anledning för att göra något uttalande till följd av den här aktuella motionen. Med hänvisning till det anförda avstyrks nämnda motioner. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om exportförbudet för svenskt snus med hänvisning till att regeringen redan verkar för att upphäva detta förbud. Två riksdagsuttalanden om exportförbudet mot svenskt snus förordas i motion 2010/11:N285 (M). Enligt motionärerna bör dels klargöra sin uppfattning att EU:s förbud mot handel med svenskt snus är oförenligt med de principer som handelsunionen bygger på, dels påtala att det är angeläget att regeringen tydliggör ståndpunkt för kommissionen och övriga medlemsländer om att avskaffa detta handelshinder. I tobaksdirektivet (2001/37/EC) föreskrivs i artikel 8 att medlemsstaterna i EU ska utfärda förbud mot att tobak för användning i munnen släpps ut på den inre marknaden. Under de svenska medlemskapsförhandlingarna fick tillstånd till ett undantag i anslutningsfördraget. Enligt artikel 151 och bilaga XV i anslutningsfördrag gäller förbudet i artikel 8 inte i . Undantaget för är permanent. I anslutningsfördraget föreskrivs att ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att nämnda produkt inte släpps ut på marknaden i övriga medlemsstater. Med anledning av bestämmelsen i anslutningsfördraget har beslutat om förordningen (1994:1266) om förbud mot utförsel av snus. pågår en översyn av tobaksdirektivet för att säkerställa att det ligger i linje med vetenskaplig forskning och en väl fungerande inre marknad. Inför den kommande översynen genomförde kommissionen en öppen konsultation som avslutades . lämnade synpunkter och framförde att utförselförbudet av snus inom EU bör upphävas. Handelsminister har även skickat brev till sina europeiska kollegor där hon uppmanade dem att liksom verka för att utförselförbudet ska avskaffas. Kommissionen beräknas lägga fram sitt förslag på ett reviderat tobaksdirektiv . lämnade kommissionen en rapport till rådet om genomförande av de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att svenskt snus inte släpps ut på marknaden (KOM(2010) 399). Med anledning av rapporten upprättade en faktapromemoria (2009/10:FPM113), vilken anmäldes i utskottet . I den ståndpunkt som redovisas i promemorian sägs, när det gäller utförselförbudet för snus, att regeringen anser att svenskt snus bör likställas med andra tobaksprodukter på EU:s inre marknad. Vidare lämnade handelsminister information till utskottet med anledning av kommissionens rapport och redogjorde även i detta sammanhang för regeringens fortsatta agerande i frågan. Förbudet mot försäljning av snus inom EU är en fråga som utskottet har behandlat , (bet. 2009/10:NU13). Då framhöll ett enhälligt utskott sin åsikt att detta handelsförbud borde avskaffas. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga. Utskottet vidhåller således att förbudet mot försäljning av snus inom EU inte är förenligt med principen om den fria rörligheten av varor på den inre marknaden. Enligt utskottet framstår förbudet som inkonsekvent då ett antal andra hälsovådliga produkter, både i form av tobak och av andra varor, kan cirkulera fritt på den inre marknaden. Vidare bör det uppmärksammas att andra snusliknande produkter finns i flera EU-länder och får säljas fritt, t.ex. tuggtobak, tobakspastiller, snuspuder och luktsnus. Flera av dessa produkter har en liknande sammansättning av ingredienser som det svenska snuset. Därför ter sig förbudet mot export av svenskt snus både diskriminerande och oproportionerligt. Utskottet anser sammanfattningsvis, i likhet med motionärerna, att EU:s snushandelsförbud bör avskaffas. Enligt utskottets uppfattning kan dock ett riksdagsuttalande i denna fråga undvaras med hänvisning till att regeringen, som i det föregående redovisats, redan verkar med denna inriktning. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion 2010/11:N285 (M). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. WTO:s utformning och uppgift, punkt 2 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:N438 yrkandena 19. Vi delar den uppfattning som förs fram i motion 2010/11:N438 (MP) om att en grundläggande reformering av WTO bör sättas igång . Målet för de reformer vi förordar bör vara ett mer demokratiskt, flexibelt och effektivt WTO som har utvecklingsländernas intresse överst på dagordningen. Bristerna med det nuvarande systemet tydliggörs bl.a. genom de upprepade misslyckandena att nå fram till ett avslut i Doharundan. Det grundläggande problemet med WTO:s ineffektivitet hänger ihop med de ekonomiska stormakternas ensidiga tro på handelsliberaliseringar och en föreställning om att en och samma ekonomiska modell ska tillämpas överallt i världen. För att ett multilateralt handelssystem ska kunna fungera för alla länder måste det, anser vi, finnas en lyhördhet för särskilda länders situation. Därtill måste WTO göras mer flexibelt och avlastas en del av sina nuvarande arbetsuppgifter. Enligt vår mening bör den verka för en grundläggande reformering av WTO. Sammanfattningsvis anser vi att regeringen bör agera med följande inriktning. Verka för att WTO:s ansvarsområde avgränsas bl.a. genom att rollen som mäklare för handelsliberaliseringar tas bort liksom att vissa avtalsområden, t.ex. TRIPS, lyfts bort från WTO. Verka för principen att WTO:s medlemmar själva ska få välja vilka avtal de vill ansluta sig till. Verka för att WTO:s olika avtalsområden förhandlas separat och i sin egen takt. Verka för att ministermöten hålls mer regelbundet. Verka för att förstärka WTO:s roll som tillsynsmyndighet. Verka för utökande möjligheter att göra undantag från det gemensamma regelverket för att bättre kunna hantera specifika länders olika problem. Verka för att stärka relationerna mellan WTO och andra internationella organ, bl.a. genom observatörsstatus. Verka för en reformering av WTO:s konfliktlösningsmekanism. Verka för en reglering av transnationella företag. bör genom ett uttalande uppmana regeringen att arbeta för en reformering av WTO i linje med vad som ovan anförs och i överensstämmelse med vad som förordas i nämnda motion. Med hänvisning till det anförda tillstyrks den här aktuella motionen i berörda delar. Förhandlingarna med handelsorganisationen , punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:MJ268 yrkande 3 och 2010/11:MJ393 yrkande 3. Som påpekas i motionerna 2010/11:MJ268 (MP) och 2010/11:MJ393 (V) utnyttjas bekämpningsmedlet parakvat, vilket är förbjudet att använda inom EU, vid odling av soja i . Denna soja exporteras sedan, bl.a. till . Trots att flera länder även utanför EU förbjudit användningen av detta medel är det många som inte klarar att på ett effektivt sätt upprätthålla detta förbud. Det är därför angeläget att såväl som EU bistår de länder som vill exportera sojafoder till EU att upprätthålla förbudet. Som redogjorts för i det föregående har regeringen tagit upp denna fråga med kommissionen. Vi anser dock att det är angeläget att tydligt markerar sin inställning i frågan. bör därför genom ett uttalande uppmana regeringen att verka för att EU tar upp problemen kring användningen av parakvat som bekämpningsmedel vid de handelsförhandlingar som förs med andra länder, däribland de pågående handelsförhandlingarna med de sydamerikanska ländernas handelsorganisation . Med hänvisning till det anförda tillstyrks motionerna 2010/11:MJ268 (MP) och 2010/11:MJ393 (V) i här aktuella delar. Exportfrämjande, punkt 6 motiveringen (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi kan, mot bakgrund av vad som anförs i motion 2010/11:N391 (M) om behovet av exportstöd till små företag, konstatera att stödet till små och medelstora företags export inte synes vara något prioriterat område för den borgerliga regeringen. Vi anser liksom motionären att insatserna på detta område kan förstärkas. I samband med behandling av budgetproposition har vi förordat etablerandet av ett nytt program Konkurrenskraft för att stimulera till internationella affärsrelationer som får mindre företag att vässas och växa. Programmet ska bl.a. innehålla främjande av export och av utländska investeringar. För detta ändamål förordade vi en årlig satsning på , fördelat mellan anslagen för export- respektive investeringsfrämjande. Detta förslag avslogs dess värre av . Då redan fastställt andra ekonomiska ramar än de vi anser behövs för dessa insatser ställer vi oss inte bakom kravet på ett riksdagsuttalande. Med anledning av vad som sägs i motion 2010/11:N419 (M) om behovet av åtgärder för att öka handeln med vård- och omsorgstjänster vill vi tydliggöra vår uppfattning att exportsatsningar på svenska profilområden, såsom bioenergi, vattenrening, uppvärmning och avfallshantering, är att föredra. Även denna motion bör följaktligen avslås av . Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:U269 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta avregleringen av den internationella handeln. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att medverka till ett nytt , och förutsägbara villkor som stimulerar investeringar i jordbruket i EU och övriga världen. 2010/11:MJ268 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att och EU bör ge stöd och hjälp att upprätthålla förbud mot parakvat riktat särskilt till de länder som vill exportera sojafoder till EU samt ta upp frågan inom ramen för handelsförhandlingarna med . 2010/11:MJ393 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att och EU bör ge stöd och hjälp att upprätthålla förbud mot parakvat riktat särskilt till de länder som vill exportera sojafoder till EU samt ta upp frågan inom ramen för handelsförhandlingarna med . 2010/11:MJ422 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att EU inom världshandelsorganisationen ska ställa mer bestämda krav utifrån de miljö- och djurskyddskrav som ställs på svenskt och europeiskt jordbruk. 2010/11:N250 av Finn och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna ett fortsatt stöd för global frihandel. 2010/11:N285 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Europeiska unionens förbud mot handel med svenskt snus är oförenligt med de principer handelsunionen bygger på. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det är angeläget att regeringen tydliggör ståndpunkt att avskaffa detta långtgående handelshinder för kommissionen och övriga medlemsstater. 2010/11:N297 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att upprätta en strategi för frihandel avseende digital distribution av tjänster över Internet. 2010/11:N306 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att motverka digitala handelshinder och onlineprotektionism. 2010/11:N391 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om exportkrediter för små företag. 2010/11:N419 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad handel med vårdtjänster. 2010/11:N438 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör driva att ska förändras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör driva att WTO ska tillåta att länder ansluter sig till de avtal de vill.