bet · GZ01MJU2 · 2011-12-06 00:00:00 — Det är regeringens ambition att det ska finnas förutsättningar för att de företag som vill också ska ha möjlighet att växa och bli större. Arbetet med det nya matlandet kommer även fortsättningsvis att främja en ökad innovationsgrad och kompetensutveckling inom livsmedelssektorn och stärka livsmedelsexporten. Genom insatser i kommunikationsstrategin för det nya matlandet kommer visionen att lanseras internationellt. Riktade satsningar kommer att presentera svensk gastronomi och livsmedelsproduktion och därmed visa vad har att erbjuda. ska tydligare förknippas med matupplevelser i världsklass. 1:20 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Anslagets ändamål är huvudsakligen att finansiera kostnader för medlemskap i internationella organisationer inom Landsbygdsdepartementets ansvarsområde. Den dominerande posten är kostnaden för medlemskap i , FN:s jordbruks- och livsmedelsorganisation. Anslaget används även för kostnader i samband med obligatoriskt deltagande i vissa internationella möten och konferenser. En del av anslaget avser kostnader för EU:s regionala rådgivande nämnder inom fiskeripolitiken, nordiskt samarbete samt bilateralt forskarutbyte med länder i , utvecklingsländer och de nya industriländerna (Newly Industrialised Countries). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:21 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Anslaget används för nationell medfinansiering av åtgärder inom ramen för landsbygdsprogram 20072013. Anslaget används även för det nationella stödet till jordbruket i norra enligt förordningen (1996:93) om nationellt stöd till jordbruket i norra . Slutligen används anslaget för medfinansiering av EU:s program för stöd till biodling för perioden 20112013. Huvuddelen av de åtgärder som finansieras under anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga förpliktelser om utbetalningar. Det innebär att staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för de anslagsmedel som anvisas av . Regeringen bör därför bemyndigas att för ramanslaget 1:21 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2013, högst 2014 och högst 2015 och 2016. har från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling tilldelats totalt ca för landsbygdsprogrammet för perioden 20072013. Landsbygdsprogrammet medfinansieras nationellt inom ramar som anges i EU:s landsbygdsförordning nr 1698/2005 och som preciseras i programmet. Under de resterande åren av programperioden kommer en ytterligare satsning på bredbandsutbyggnad på landsbygden att genomföras inom ramen för landsbygdsprogrammet. Denna satsning ska komplettera andra offentliga bredbandssatsningar. Regeringen föreslår därför att tillförs anslaget under 20122014. Då anslagsnivåerna för programperioden 20142020 ännu inte kan fastställas med säkerhet inför kommande förhandlingar inom EU, avser regeringen att återkomma till med beräknade belopp för berörda anslag. har från Europeiska jordbruksfonden tilldelats totalt ca för stöd till biodling för perioden 20112013. Programmet medfinansieras till hälften nationellt. minskas anslaget med , och 2013 minskas anslaget med . Dessa medel kommer att tillföras anslaget 1:13 Finansiella korrigeringar m.m. respektive år. Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget . Socialdemokraterna föreslår i kommittémotion MJ376 yrkande 1 delvis att anslaget förstärks med . Motionärerna föreslår att de i svensk egenfinansiering som djurvälfärdsersättningen kostar återförs till anslaget. Vidare bör tillföras anslaget för att främja produktion och konsumtion av och handel med ekologiska produkter. Regeringen vill avskaffa återföringen och minska anslaget inom landsbygdsprogrammet med . Motionärerna föreslår att handelsgödselskatten återinförs och att återföringen behålls. Motionärerna föreslår vidare att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2013, högst 2014 och högst 2015 och 2016 (yrkande 2). föreslår i kommittémotion MJ467 yrkande 2 delvis att anslaget förstärks med för att kunna genomföra en del av förslag avseende målet den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena i . Detta finansieras genom återföring av en del av intäkterna från en återinförd skatt på konstgödsel. Medlen från konstgödselskatten återfördes till jordbruket, i första hand i form av ersättningar inom anslag 1:21 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, men även genom bl.a. tillämpad forskning. Återföringen skedde med eftersläpning och upphör först . Därför föreslår regeringen en neddragning av anslag 1:21 med ca . Motionärerna vill återinföra skatten på kväve och kadmium i handelsgödsel. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. föreslog i rådets utvärdering av miljömål 2008 Miljömålen nu är det bråttom! att ett nytt delmål om åkerlandskapet med målår 2020 införs. Som anförs i budgetpropositionen är ett av de övergripande målen för landsbygdsprogrammet 20072013 att medverka till att bevara och utveckla ett attraktivt natur- och kulturlandskap och att stimulera omställningen till en resurseffektiv och hållbar produktion med minskad miljöpåverkan. Detta bidrar även till att öka landsbygdens attraktionskraft för boende och turism. Det är av stor vikt att kontinuerligt arbeta för att bevara ekosystemtjänster och hållbart nyttja den biologiska mångfalden för att bidra till att uppfylla såväl nationella miljökvalitetsmål som internationella åtaganden. Genom åtgärder i landsbygdsprogrammet ges många landsbygdsföretag möjlighet att utveckla en verksamhet inom t.ex. naturvårdsentreprenad och andra miljörelaterade verksamheter. Därigenom görs avgörande insatser för att miljökvalitetsmålen som rör skogs- och odlingslandskapen ska kunna uppnås. I programmets strategiska mål ingår att ett aktivt brukande av jordbruksmarken ska främjas i mindre gynnade områden, att produktionen av kollektiva nyttigheter, såsom ett varierat landskap och biologisk mångfald, ska stimuleras och att utvecklingen av brukningsmetoder som minskar jordbrukets negativa miljöpåverkan ska stärkas. har Landsbygdsdepartementet inbjudit berörda myndigheter och organisationer till en diskussion om hur en ny definition av ersättningsberättigade betesmarker bör utformas. Projektet är ett viktigt led i arbetet med att skapa goda förutsättningar för att bevara och stärka odlingslandskapets variation och mångfald genom ett långsiktigt hållbart nyttjande och en kontinuerlig hävd av betesmarker. Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2010/11:MJU16) att det framgår av landsbygdsprogrammet för 20072013 att den ekologiska produktionen i i ett internationellt perspektiv är stor. Vidare anförs att den ekologiska produktionen är ett led i utvecklingen av en uthållig livsmedelsproduktion och bidrar till flera miljömål, särskilt eftersom inte kemiska växtskyddsmedel används i produktionen. Ekologiskt jordbruk innebär odling och djurhållning där man strävar efter miljöhänsyn, resurshushållning och en hög självförsörjningsgrad. Både vad gäller växtnäring och foder utnyttjas främst på platsen givna och förnybara resurser. Kemiska växtskyddsmedel och lättlöslig mineralgödsel används inte i ekologisk odling. Växtskydd baseras i stället på en varierad växtföljd. med sin blandning av gräs och kvävefixerande baljväxter spelar en avgörande roll för växtnäringsförsörjningen. Tillsammans med en anpassad jordbearbetning och mekanisk ogräsbekämpning är växtföljden viktig för att hålla ogräsen på en hanterbar nivå. Eftersom man i ekologisk odling inte använder kemiska växtskyddsmedel bidrar produktionsformen till att nå en god vattenkvalitet men har också positiva effekter när det gäller biologisk mångfald, hållbar och resurseffektiv produktion och till möjligheten att nå flera av de nationella miljökvalitetsmålen. Ekologisk produktion och förädling av ekologiska produkter samt annan produktion med mervärden kan också skapa förutsättningar för nya företag på landsbygden. Genom axel 2 i landsbygdsprogrammet kan brukare av och betesmark få ersättning för ekologisk odling eller ekologisk djurhållning respektive resursbevarande produktion med ekologisk inriktning, om de uppfyller villkoren för ekologiska produktionsformer. Som redovisas i budgetpropositionen har tidigare återföring av skatt på handelsgödsel till näringen skett med förskjutning. sker ingen återföring eftersom regeringen beslutade att avskaffa skatten . 1:22 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Anslaget används för åtgärder inom ramen för landsbygdsprogram 20072013 motsvarande EU:s finansiering av detta program. Finansiering sker via Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. Anslaget används även för EU:s program för stöd till biodling. Programmet finansieras av Europeiska jordbruksfonden. Huvuddelen av åtgärderna som finansieras under anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga förpliktelser om utbetalningar. Detta innebär att staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för de anslagsmedel som anvisar . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslag 1:22 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2013, högst 2014 och högst 2015 och 2016. har från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling tilldelats totalt ca för landsbygdsprogrammet för perioden 20072013. har från Europeiska jordbruksfonden tilldelats totalt ca för stöd för biodling för perioden 20112013. Då anslagsnivåer för programperioden 20142020 ännu inte kan fastställas med säkerhet inför kommande förhandlingar inom EU, avser regeringen att återkomma till med de beräknade beloppen för de berörda anslagen. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget . 1:23 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Anslaget används för försöks- och utvecklingsverksamhet och andra insatser i syfte att styra utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringen mot minskat växtnäringsläckage, minskad ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av växtskyddsmedel, bevarande av biologisk mångfald och tillvaratagande av kulturvärden, för ekologisk produktion och för klimat- och energiinsatser inom de areella näringarna. Vidare får anslaget användas för uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken liksom för effekterna av de verksamheter som finansieras under anslaget. Resultaten från verksamheten ligger bl.a. till grund för rådgivning, information och utbildning riktad till jordbrukare, lagstiftning på området samt framtagande och utveckling av insatser inom ramen för landsbygdsprogrammet. Av de som föreslogs i budgetpropositionen föreslogs för en omställningspremie från fossila till icke-fossila bränslen i jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner föreslår regeringen att i stället används till genomförandet av ramdirektivet för hållbar användning av bekämpningsmedel under 20122014. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . föreslår i kommittémotion MJ467 yrkande 2 delvis att förs över från anslag 1:23 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket till ett nytt anslag 1:30 Åtgärder för att främja ekologisk produktion och konsumtion. Enligt motion MJ354 (M) yrkande 2 bör statens extrastöd till ekologisk produktion slopas. Den ekologiska produktionen bör inte längre särbehandlas utan delta på marknaden under samma förutsättningar som konventionellt odlade livsmedel. Ekologisk odling kan och bör klara sig på egna meriter. De särskilda stöd som går till ekologisk produktion bör upphöra. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Som regeringen anför ökar antalet företag inom livsmedelssektorn med småskalig produktion och t.ex. gårdsförsäljning. Företagen har gynnats genom ökad efterfrågan på ekologiska produkter och mat med lokal prägel. Försäljningen av ekologiska livsmedel ökade . Regeringen har haft mål för ekologisk produktion och konsumtion som sträckte sig . De medel som avsätts för att stimulera den ekologiska produktionen finansieras huvudsakligen via landsbygdsprogrammet som gäller fram . Regeringen avser enligt propositionen att vidare analysera behovet och utformningen av nya mål för den ekologiska produktionen inför det kommande landsbygdsprogrammet 20142020. Av regleringsbrev framgår att anslag 1:19 Konkurrenskraftig livsmedelssektor får användas för stöd till insatser på livsmedelsområdet för åtgärder som bidrar till en förbättrad konkurrenskraft inom livsmedelssektorn. Medlen ska bidra till att uppfylla regeringens vision det nya matlandet. Av medlen ska avse åtgärder för att främja ekologisk livsmedelsproduktion. Vidare får anslag 1:23 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket användas för försöks- och utvecklingsverksamhet i syfte att bidra till uppfyllelse av relevanta delmål inom ramen för miljökvalitetsmålen som berör jordbruket. Av detta anslag ska avse verksamhet som gäller ekologisk produktion. Miljö- och jordbruksutskottet har genomfört ett uppföljningsprojekt om ekologiskt jordbruk (bet. 2010/11:MJU2). Uppföljningen har inriktats på att kartlägga vilka olika insatser staten gör för att stimulera den ekologiska produktionen och den offentliga konsumtionen av ekologiska livsmedel, vilka resultat dessa insatser har haft och vilka problem och möjligheter det finns när det gäller den fortsatta utvecklingen (se Uppföljning av ekologisk produktion och offentlig konsumtion, 2010/11:RFR1). Utskottet har funnit att konsumenternas efterfrågan på ekologiska livsmedel har ökat starkt . Utvecklingen av den ekologiska produktionen har också varit starkt positiv. Utskottet konstaterar att målen för den ekologiska produktionen av mjölk, ägg, nöt, gris och matfågel har uppnåtts. Däremot kommer inte målet om att av jordbruksmarken ska vara certifierad som ekologisk liksom målet om att av den offentliga sektorns livsmedelskonsumtion ska vara ekologisk 2010 att nås. Det finns förutsättningar för att den ekologiska livsmedelsproduktionen ska fortsätta att öka, förutsatt att konsumenternas intresse för ekologiska produkter håller i sig. Frågan om att formulera nya mål för den ekologiska produktionen och den offentliga sektorns konsumtion av ekologiska livsmedel efter 2010 bör, enligt utskottets mening, analyseras vidare. I väntan på att en sådan analys genomförs kan de nuvarande målen kvarstå. I landsbygdsprogrammet 20072013 finns mål för den ekologiska produktionen som till stor del motsvarar produktionsmål. Huvuddelen av de medel som avsätts för att stimulera den ekologiska produktionens miljöeffekter finansieras via landsbygdsprogrammet. Dåvarande jordbruksministern har redovisat att den kraftigaste stimulansåtgärden för ekologisk produktion som vi har är den miljöersättning för ekologiska produktionsformer som finns inom ramen för landsbygdsprogrammet där vi betalar ut ca till jordbrukare som bedriver ekologisk produktion (svar på interpellation 2007/08:80). För offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel är det främst offentliga aktörer som har ett ansvar att ställa krav i samband med upphandlingar. Det är viktigt att beslutsfattare på lokal och regional nivå ger sina tjänstemän mandat och medel att köpa in ekologiska livsmedel. Regeringen ser dock inte att det bara är genom statliga ekonomiska åtgärder som man kan och ska verka för en ökad produktion och konsumtion av ekologiska produkter. Utvecklingen måste komma från de aktörer som verkar på marknaden, och konsumenternas efterfrågan är helt avgörande för utvecklingen. Trenden visar på effektivare och mer innovativa svenska livsmedelsföretag med färre anställda, som antalet företag inom livsmedelssektorn med småskalig produktion och t.ex. gårdsförsäljning ökar. Företagen har kunnat dra nytta av marknadens ökade efterfrågan på ekologiska produkter och mat med lokal prägel. Försäljningen av ekologiska livsmedel ökade . Omfattande revideringar har gjorts av landsbygdsprogrammets axel 2, vilket inneburit både höjda ersättningsnivåer för befintliga insatser och för fyra nya insatser. De ersättningar som har reviderats omfattar framför allt insatser för förbättrad vattenkvalitet och insatser för bevarande av biologisk mångfald i ängs- och betesmarker samt ersättning för certifierad ekologisk produktion. Utskottet konstaterar att staten finansierar och genomför insatser i syfte att utveckla och effektivisera den ekologiska produktionen (bet. 2010/11:MJU2). Insatserna görs i form av forskning, utveckling, rådgivning och kunskapsspridning. Dessa insatser har bidragit till utvecklingen av den ekologiska produktionen. Framsteg som görs inom ekologisk produktion när det gäller att nå ökad produktivitet utan användning av tillsatsmedel i form av kemiska bekämpningsmedel och konstgödsel kan bidra till att utveckla hållbara produktionsmetoder inom konventionell produktion. Staten bör, enligt utskottets mening, fortsätta att satsa på kunskapsutveckling inom ekologisk produktion. Till exempel är det viktigt med utveckling av arter och grödor anpassade till ekologisk produktion i svenskt klimat. Utskottet bedömer att marknaden för ekologiska produkter kommer att kunna utvecklas på egna villkor och välkomnar en ökad marknadsanpassning av den ekologiska produktionen. 1:24 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Från anslaget betalas bidrag till jordbrukets yttre och inre rationalisering enligt förordningen (1978:250) om statligt stöd till jordbrukets rationalisering (omtryckt 1988:999). disponeras anslaget helt för vissa omarronderingsprojekt i , samt delar av . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Enligt partimotion MJ410 (V) delvis är det olyckligt att regeringen drar ned på anslaget till en skiftesreform i bl.a. . Anslaget bör förstärkas med så att arbetet kan skyndas på. 1:25 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Anslaget används i huvudsak för bidrag till underhåll, upprustning och investeringar i byggnader och andra fasta anläggningar på fjällägenheter. Vidare ska anslaget dessutom täcka avvecklingsbidrag och avträdesersättning till arrendatorer m.m. Frågor om nedläggning av fjällägenheter prövas av medan upplåtelser beslutas av . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:26 Främjande av rennäringen m.m. Anslaget används till åtgärder för att främja rennäringen i form av underhåll eller rivning av vissa riksgränsstängsel och renskötselanläggningar som staten har underhållsansvar för statens del av kostnaderna för redovisning av markanvändningen, riksintressen och marker som är värdefulla för renskötseln, natur- och kulturmiljövården utveckling av företagsregistret för rennäringen bidrag enligt 35 b § rennäringsförordningen (1993:384) prisstöd till rennäringen enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött ersättning till följd av enligt förordningen (1994:246) om ersättning för vissa merkostnader och förluster med anledning av kostnader för medling m.m. i tvister mellan samebyar och jordbrukare när det gäller konflikter på grund av renbetning på katastrofskadeskydd enligt 35 a § rennäringsförordningen och åtgärder för anpassning till ändrade klimatförhållanden samt övriga åtgärder för främjande av rennäringen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Anslaget används för att finansiera högskoleutbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå, forskning och fortlöpande miljöanalys. Verksamheten bedrivs utifrån en sektorsroll som preciseras av fem ansvarsområden och där varje ansvarsområde omfattar hela kedjan, från råvaruproduktion till färdig produkt på marknaden: livsmedelsproduktion på land och i vatten, livsmedelskvalitet och -säkerhet djurhållning, djurhälsa och djurskydd, skog, skogsbruk och förädling av skogsråvaran, landsbygdsutveckling, rekreation och fritid landskapsplanering och markanvändning i tätorter och tätortsnära miljöer. Avgiftsintäkterna disponeras av (). Avgiftsintäkterna avser bl.a. forskningsuppdrag samt djursjukvård. I enlighet med regeringens proposition Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) föreslås anslaget öka för forskning och forskarutbildning, dels för strategiska forskningsområden med , dels som en förstärkning av basresursen med . Anslaget föreslås dessutom minska med som en följd av omfördelning mellan lärosätena baserat på kvalitetsindikatorerna externa medel samt vetenskapliga publikationer och citeringar. Med anledning av att FoU-verksamhet överförts till SLU föreslås att överförs från utgiftsområde 20 anslaget 1:17 Havs- och vattenmyndigheten till SLU . Regeringen föreslår vidare att anslaget minskas med , varav överförs till anslaget 1:9 , och överförs till utgiftsområde 1 anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. för djurskyddskontroller. Anslaget ökas vidare med 2012 och med 2013 och 2014 för inrättandet av en skoglig behörighetsgivande förutbildning. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget . I kommittémotion MJ467 (MP) yrkande 2 delvis föreslås en anslagshöjning med att användas till arbete med fortlöpande miljöanalys. Enligt motion MJ349 (M) bör den svenska agronomutbildningen anpassas till Bolognasystemet. Det är av stor vikt för att utbildningen ska vara fortsatt attraktiv, konkurrenskraftig och internationellt gångbar. I motion MJ322 (KD) anförs att fiskeriforskningen präglas av osäkerheter. I motionen förordas därför att den fiskerivetenskapliga forskningen inleder ett formaliserat samarbete med den svenska fiskerinäringen. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Utskottet har i ett tidigare betänkande redogjort för frågan om agronomutbildningen (bet. 2010/11:MJU2). Där framförde utskottet att frågan om förlängning inte är aktuell enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet. Regeringen anser att arbetsmarknaden är god för nyutexaminerade agronomer och ser därför inte skäl till en förlängning av utbildningen. Enligt vad utskottet har erfarit från Landsbygdsdepartementet har man inte ändrat uppfattning i denna fråga . När det gäller frågan om samarbete mellan fiskeriforskningen och fiskerinäringen konstaterar utskottet att forsknings- och utvecklingsenhet gick över till SLU:s nya resurser. Institutionen består av Havsfiskelaboratoriet i , Kustlaboratoriet i , Sötvattenslaboratoriet i samt Fiskeriförsöksstationen i . Enligt uppgift från SLU är forsknings- och utvecklingsarbetet på inriktat mot att förbättra kunskaperna om fiskbestånd, fiskeriteknik och fiskets miljöeffekter genom att samla in data om fiskbestånd och miljö och genom att beräkna fiskresursernas storlek och hur de påverkas av fisket. En betydande del av forskningen berör arbetet med de svenska miljökvalitetsmålen. Havsfiskelaboratoriets vetenskapliga arbete grundas i stor utsträckning på samarbete inom (Ices), expertgrupper inom EU:s vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommitté för fiskerinäringen (STECF) samt med universitet och forskningsinstitut såväl i som i övriga . På havsfiskelaboratoriet utvecklar man mer skonsamma fångstmetoder i samarbete med näringen. Detta arbete syftar främst till att minimera utkast och andra negativa ekosystemeffekter av fiske genom utformning av tekniska regleringar såsom selektiva redskap, områdesskydd och tidsmässiga regleringar. På lokalkontoret i arbetar man främst med beståndsundersökningar på torsk i . Här pågår ett omfattande provtagningsarbete på kommersiella fångster, både i landningshamnar och ombord på kommersiella fiskebåtar, och man åldersbestämmer också de fångster som man tar prover från. Inom Havsfiskelaboratoriet i och Kustlaboratoriet i samarbetar man med näringen i det s.k. skarpsillsprojektet. är ett försök med reduktion av skarpsillsbeståndet i ett begränsat havsområde. Syftet med projektet är att se om en lokal reducering av skarpsillsbeståndet har någon effekt på mängden djurplankton och om detta i förlängningen kan återställa balansen i ekosystemet.