bet · GY01UU10 · 2011-05-12 00:00:00 — instämmer med vad som anförs i motionen om att det är viktigt att samarbetar och finner gemensamma lösningar på gemensamma problem som människohandel, miljöförstöring och internationell brottslighet. Vi delar också Socialdemokraternas inställning att EU bör vara ett samarbete mellan suveräna stater. Vi kan dock inte ställa oss bakom motionen i sin helhet då man i motionen menar att ett samarbete mellan suveräna stater kan ske inom ramen för EU. Vi menar att tanken med suveräna stater undergrävs av att EU utvecklas mot att bli en överstatlig union och vill i stället se samarbete mellan fria självständiga stater. Området öster om , punkt 4 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U306 yrkande 54. EU har utarbetat en grannskapspolitik och ett östligt partnerskap. Dessa måste användas för att underlätta ett framtida medlemskap även om det ligger långt fram i tiden snarare än att bli ett alternativ till medlemskap. EU har många verktyg i sin politiska verktygslåda. Unionen bör bl.a. erbjuda tillgång till den inre marknaden, biståndsinsatser, studentutbyten och bilaterala handlingsprogram som ger länderna möjlighet att själva bestämma sin integrationsnivå. Området öster om , punkt 4 motiveringen (MP, V) av (MP) och (V). är det enda europeiska land som utdömer och verkställer dödsstraff. Det är ett land som systematiskt förföljer oliktänkande. som EU inför sanktioner mot landets ledare underlättar unionen också för andra vitryssar att resa genom ett förenklat viseringsförfarande. Det är positivt. Med viseringsförenklingsavtal följer dock återvändandeavtal som tar sin grund i den folkrättsliga principen att varje stat är skyldig att återta sina egna medborgare. Det kan tyckas vara en självklarhet och är inte kontroversiellt i de fall det handlar om länder som beter sig väl mot sina medborgare. En annan folkrättslig princip är den om non-refoulement, dvs. att en asylsökande inte ska skickas tillbaka till en stat där han eller hon riskerar fortsatt förföljelse. EU-ländernas uppfyllelse av den principen är inte tillfredsställande, och människor skickas tillbaka till sina hemländer i strid med denna princip. För att underteckna ett återvändandeavtal med , som gärna tar tillbaka sina oliktänkande landsmän för att kunna fortsätta att förfölja dem, måste också principen om non-refoulement tillämpas inte bara i teorin utan också i praktiken. Så länge så inte är fallet kan vi inte dela utskottets uppfattning helt ut i fråga om återvändandeavtal med . Området öster om , punkt 4 motiveringen (SD) av (SD). anser att utskottet är alltför okritiskt inställt till följderna av det östliga partnerskapet. Det är viktigt att det i och för sig viktiga arbetet med att främja goda relationer med inte får som konsekvens att möjligheterna till en adekvat gränskontroll eller en för respektive medlemsland hållbar migration försvåras. Området söder om , punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U306 yrkande 55. Söder om utgör , likt floden mellan och , det vatten som måste passeras av fattiga människor för att de ska få chansen att ta del av det ekonomiska välstånd, den frihet och den demokrati som vi européer tar för given. Mediernas bilder av desperata unga män och kvinnor som ofta utnyttjats av hänsynslösa människohandlare och som vågar livet i rangliga båtar för att nå Europas kuster är hjärtskärande. Den välståndsklyfta vi kan se mellan EU och norra är inte långsiktigt hållbar. Enda lösningen är att skillnaderna i livsvillkor utjämnas. Även här kan EU med sin mjuka makt bidra till stora förändringar genom att i alla avtal och förbindelser peka på behovet av demokratisering och av ekonomiska reformer. EU måste också ge dessa länder en möjlighet att sälja sina produkter på den europeiska marknaden. De handelshinder som finns för att skydda europeiska bönder och industrier måste upphöra. Området söder om , punkt 5 motiveringen (MP, V) av (MP) och (V). I ljuset av vad som skett, och fortfarande sker, i flera av länderna söder om är det uppenbart att EU behöver ompröva sin grannskapspolitik. Vi har länge varit kritiska till många av de associeringsavtal som har upprättats inom ramen för Europa-Medelhavspartnerskap. Vi har vid ett flertal tillfällen krävt att EU:s associeringsavtal tydligare måste kopplas till krav på att länderna i fråga respekterar de mänskliga rättigheterna. Vi menar att det i grunden är omöjligt att frikoppla frågor om handel och ekonomiskt samarbete från frågor om mänskliga rättigheter. Utifrån erfarenheterna av t.ex. och är det uppenbart att den typen av mekanismer som man har haft inom ramen för associeringsavtal och Medelhavsunionen inte har fungerat då det gäller att understödja folkliga krav på demokrati, mänskliga rättigheter och social rättvisa. I flertalet av länderna i den region som motionen berör styr fortfarande auktoritära ledare som kränker de mänskliga rättigheterna. Om EU ska ge länder ekonomiska och handelspolitiska förmåner måste också tydliga motkrav på ökad och förbättrad respekt för mänskliga rättigheter ställas. Så länge förtrycket fortsätter, eller till och med hårdnar, är det inte rimligt att EU ger fler ekonomiska och handelspolitiska förmåner. EU måste även ompröva det långtgående samarbete inom exempelvis migrationsområdet som man haft med flera av regionens mest auktoritära stater. För svensk del har revolterna i regionen också satt fingret på problemen med den svenska vapenexporten eftersom svensk krigsmaterielexport har varit med och beväpnat några av de regimer som försöker krossa folkets frihetsdrömmar. Demokrati kan varken byggas med hjälp av vapenmakt eller genom utländsk militär i längden krävs politiska lösningar. Efter att hundratusentals människor har tvingats fly från sina hem är behovet av humanitärt stöd överväldigande, och vi anser därför att skyndsamt bör öka sitt stöd till humanitära satsningar i regionen. Området söder om , punkt 5 motiveringen (SD) av (SD). menar att utskottet är alltför okritiskt inställt till följderna av Medelhavsunionen. Det är viktigt att det i och för sig viktiga arbetet med att främja goda relationer med länderna i regionen inte får som konsekvens att möjligheterna till en adekvat gränskontroll eller en för respektive medlemsland hållbar migration försvåras. Det är med hänvisning till detta tveksamt om en ytterligare ekonomisk integration med länderna i Medelhavsunionen bör vara aktuell. Modell för regionala samarbeten, punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U306 yrkande 57. EU står modell när man i andra delar av världen bygger upp regionala samarbeten. EU är också en maktfaktor i olika internationella sammanhang och forum, inte enbart i kraft av den ekonomiska eller numerära styrkan utan också utifrån de resultat som uppnåtts inom EU. EU har ett stort ansvar att internationellt vara en lyhörd, demokratisk, progressiv och solidarisk organisation som tar ansvar, bidrar och inte enbart agerar utifrån egen . EU:s internationella roll, punkt 7 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U306 yrkande 58. EU har en viktig roll att spela i världen, och EU:s gemensamma utrikespolitik är en mycket viktig del av EU-samarbetet. Grunden för den gemensamma utrikespolitiken är strävandet efter gemensamma ståndpunkter. Det här är naturligtvis inte alltid lätt. Ändå är det viktigt och värdefullt att hålla fast vid detta. Vi måste öka EU:s förmåga i det globala samarbetet så att unionen kan vara en progressiv och säkerhetsskapande kraft, inte minst i . , där bidragit genom den nordiska stridsgruppen (NBG) har skapats för att avhjälpa kriser och humanitära nödlägen. Stridsgrupperna ska kunna sättas in i en konflikts inledningsfas och förberedas för en mer omfattande internationell insats eller i bästa fall med egen förmåga avstyra konflikten. Det finns dock anledning att se över hur användbar och kostnadseffektiv denna modell är. har aldrig använts. Unionen behöver mer av gemensamt uppträdande i viktiga utrikespolitiska situationer för att kunna påverka stormakternas agerande. EU och dess medlemsstater är världens största biståndsgivare, och detta har också en stark påverkan på vår omvärld. Genom olika samarbeten med de länder som finns i EU:s geografiska närområde kan EU arbeta för att skapa en utveckling som gör att skillnaden mellan innanför och utanför EU:s gräns blir mindre än . Genom ett solidariskt handlande kan EU bidra inte bara till välstånd och utveckling inom EU utan också till välstånd och utveckling i hela världen. EU:s internationella roll, punkt 7 motiveringen (SD) av (SD). har tidigare ställt sig kritiska till den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och vidhåller denna inställning. Det är vår mening att inte längre bör delta i uppsättning av unionens snabbinsatsstyrkor och att det svenska deltagandet i den nordiska stridsgruppen bör avvecklas. EU:s internationella roll, punkt 7 motiveringen (V) av (V). För är den militära alliansfriheten en i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Alliansfriheten har gynnat oss och vår omvärld väl och har goda förutsättningar att gynna oss och vår omvärld även . Den vilar dessutom på ett starkt folkligt stöd och bör även därför värnas. har därför motsatt sig förslag som innebär att EU skaffar sig militär kapacitet; t.ex. har vi sagt nej till svenskt deltagande i . Det var också ett av våra huvudskäl för att rösta nej till Lissabonfördraget. har i sagt nej till att EU ska inleda förberedelserna för en militär insats i , en insats som också ska vara beredd att gå in med marktrupp och besätta hamnar i . menar att det är märkligt att EU nu ska förbereda en militär insats som varken FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (UN OCHA) eller de humanitära organisationerna efterfrågat. Om EU på allvar varit intresserad av att hjälpa de libyer som lever under mycket svåra förhållanden menar att unionen i stället borde öka det humanitära stödet och ge en åt dem som flyr undan våldet. Så länge är med i EU ska vi självklart använda vårt medlemskap till att inom ramen för unionens gemensamma utrikespolitik lyfta fram frågor. En viktig sådan fråga är medlemsländernas utvecklingsbistånd. instämmer i motionen vad gäller behovet av att EU riktar starkare krav på enskilda medlemsländer för att de ska leva upp till sina åtaganden enligt millenniedeklarationen. Inom unionen upprättades ett delmål om att de 15 gamla medlemsstaterna skulle avsätta av BNI i internationellt utvecklingssamarbete till 2010 och att de 12 nya medlemsstaterna skulle avsätta . Inga av dessa mål har uppfyllts. anser att det är helt avgörande att löftena om att av BNI ska gå till utvecklingsbistånd hålls, och vi ser med stor oro på att merparten av EU:s medlemsstater inte lever upp till dessa åtaganden. Vidare anser vi att det är av minst lika stor betydelse att det bistånd som ges på papperet även ges i verkligheten. Flera av EU:s medlemsstater gör mycket stora avräkningar från biståndsramen. Dessa omfattande avräkningar innebär stora kvalitetsproblem som vi menar att EU i betydligt högre utsträckning måste uppmärksamma. I t.ex. uppgick avräkningarna till av biståndsbudgeten 2008, i uppgick avräkningarna till och i till etc. Tyvärr konstaterar vi att när det kommer till avräkningar så utgör inget föregångsland. EU:s stöd till demokrati i omvärlden, punkt 8 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (V), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U8 yrkande 1. EU måste stödja länderna i i deras arbete med att upprätta en fungerande rättsstat, bekämpa korruptionen och få fungerande demokratiska institutioner. Förutom politiska reformer är ekonomisk och social utveckling avgörande. EU har en viktig roll och möjlighet att bidra till en lösning av som måste användas aktivt. EU måste fortsätta att pressa regim till demokratiska förändringar. För att stödja den vitryska befolkningens närmande till bör avskaffa viseringsavgifterna för medborgare i de länder som ingår i det östliga partnerskapet. EU måste utan dröjsmål ratificera konvention mot trafficking. EU kan vara en viktig och pådrivande aktör i nedrustningsarbetet. bör å det snaraste ratificera klusterkonventionen. EU ska vara en pådrivande aktör för att uppnå FN:s millenniemål. Ekonomiskt samarbete, punkt 9 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U8 yrkande 2. Som vi framför i vår motion förs nu diskussioner om en ökad styrning och samordning av den ekonomiska politiken på EU-nivå. Vi menar att en del förslag är av en sådan art att de i grunden förändrar EU:s karaktär, bl.a. finns det förslag på bordet som innebär att EU får inflytande över nationell lönebildning och över andra områden där den nationella kompetensen måste värnas och olika länders politiska prioriteringar respekteras. I utskottets ställningstagande betonas en inriktning av Europapolitiken på det ekonomiska och finansiella området som vi i dess huvuddrag delar, därför avstår vi från att lämna en avvikande mening i enlighet med yrkande 2 i vår motion. Likväl vill vi i sammanhanget understryka att vi socialdemokrater menar att kraftfullt ska driva följande fem principer inom EU: Den nationella kompetensen ska värnas. Ett samlat EU-samarbete ska värnas. Ökad sysselsättning ska ha högsta prioritet. Förstärkt reglering av finanssektorn. Effektiv stimulanspolitik kräver starka statsfinanser. Ekonomiskt samarbete, punkt 9 motiveringen (SD, V) av (SD) och (V). Vi anser att förslagen om förstärkt samordning av den ekonomiska politiken grundar sig på en felaktig analys av orsakerna till den ekonomiska och finansiella krisen. De stora underskotten i vissa av valutaunionens länder är snarare en följd av bristerna i valutaunionens konstruktion än en orsak till de ekonomiska problemen. Stramare budgetrestriktioner kommer att hota den ekonomiska återhämtningen och riskerar att leda till högre arbetslöshetsnivåer. Vi tar kraftigt avstånd från det avsteg från nationell bestämmanderätt över finanspolitiken som förslagen innebär. När det gäller reglering av och tillsyn över finansmarknaderna anser vi att en skärpt reglering måste stå i förgrunden i arbetet med att minska riskerna för nya finansiella kriser. Även om kommissionen har lagt fram en del förslag när det gäller finansiell reglering menar vi att dessa är otillräckliga och att reformarbetet går för långsamt. Slutligen representerar vi två EU-kritiska partier och ser det som en del av vår uppgift att granska EU:s budget och driva krav på att den minskas så att de ekonomiska medlen i större utsträckning styrs av medlemsstaterna. Detta anser vi skulle innebära att verksamheter skulle kunna skötas både mer demokratiskt och mer ekonomiskt effektivt. Utredning av transaktionsskatt, punkt 10 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (V), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U8 yrkande 3. Kommissionen har redovisat en rad goda skäl att utveckla beskattningen av finanssektorn. Finansaktörer har, i brist på tillräcklig tillsyn och tydliga regelverk, tagit alltför stora risker och utlöst en finanskris som medfört stora kostnader för många europeiska nationalstater och ekonomisk oro i hela EU med stor arbetslöshet som följd. Vi anser därför att den svenska ståndpunkten inom EU ska vara att stödja kommissionens vidare utredning av en transaktionsskatt och att ska tillkännage detta för regeringen. Informationsutbytesavtal, punkt 11 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (V), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U8 yrkande 4. måste inom EU och noga följa hur informationsutbytesavtalen fungerar i praktiken samt verka för förbättringar av standardavtal. Utifrån inte minst etiska utgångspunkter är det viktigt att kriminella organisationer, terrorister och diktatorer inte ska kunna gömma pengar i europeiska skatteparadis med nära förbindelser med Europeiska unionen. EU har ett stort ansvar för att banksekretessen och skatteundanhållandet i de europeiska skatteflyktsparadisen upphör. Multilateralt arbete med skatteavtal, punkt 12 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (V), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U8 yrkande 5. måste inom EU och verka för en mer multilateral ansats i skatteavtalsarbetet för att hjälpa utvecklingsländerna så att de också får del av dolda tillgångar genom informationsutbyte. Den svenska sexköpslagen, punkt 13 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (V), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U8 yrkande 6. har varit ett föregångsland i fråga om att bekämpa mäns våld mot kvinnor. Grunden för detta arbete består av att påverka mäns attityder och att fortsatta att sträva mot ökad jämställdhet. Förbudet mot sexköp har även en normerande verkan, menar vi, och stödet för förbudet är starkt. En viktig grund för att kunna bekämpa människohandel för sexuella ändamål är att bekämpa prostitution. Om efterfrågan på köp av sexuella tjänster bekämpas minskar också människohandeln. Detta samband måste tydliggöras och erkännas. Utvärderingen av sexköpslagen (SOU 2010:49) visar att förbudet mot köp av sexuella tjänster har haft avsedd effekt och utgör ett viktigt instrument för att förebygga och bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Vi anser att regeringen under EU-ordförandeskapet på ett betydligt mer aktivt sätt kunde ha tagit upp frågan om kriminalisering av sexköp. Efter den svenska utvärderingen av sexköpslagen finns det än större anledning för regeringen att inom EU tydliggöra det starka sambandet mellan prostitution och människohandel och föra fram den svenska sexköpslagen som ett föredöme, både när det gäller att minska prostitution och som ett verktyg för att komma åt människohandel för sexuella ändamål. Det anförda innebär att vi anser att utskottet bör tillstyrka motion 2010/11: U8 yrkande 6. Gemensamt europeiskt asylsystem, punkt 14 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U8 yrkande 7. måste följas och asylrätten hävdas. Rätten att få skydd undan förföljelse är en individuell mänsklig rättighet, och därför är vår uppfattning att EU ska ha en öppen dörr för människor i behov av skydd. Asylprövningen ska göras genom en ordning som bygger på en rättvis, rättssäker och individuell prövning av den enskildes skäl för uppehållstillstånd som står i överensstämmelse med internationella konventioner. När många europeiska länder nu driver en allt striktare migrationspolitik måste röst i EU vara än tydligare i fråga om kraven på gemensamt ansvarstagande och upprätthållande av internationella konventioner. Människor på flykt undan krig och förtryck i ska inte mötas av uttalanden om illegal migration och stängda gränser utan av ett värdigt mottagande och en rättssäker asylprocess. Fokus i ett gemensamt europeiskt asylsystem måste vara på EU-ländernas gemensamma ansvar att värna de mänskliga rättigheterna och internationella konventioner samt på att ge de flyende möjligheter att söka asyl. För att det ska fungera krävs att EU:s medlemsstater tar ett solidariskt ansvar. Den rådande situationen i är bevis för att EU:s massflyktsdirektiv borde tillämpas för att säkerställa ett snabbt stöd till dem som flyr från krig och förtryck. Gemensamt europeiskt asylsystem, punkt 14 motiveringen (SD) av (SD). Vi ser positivt på att länder i kan samarbeta och finna lösningar på gemensamma problem och angelägenheter. Vi kan se att behöver samarbeta kring asylpolitiken och att det kan finnas positiva delar i ett gemensamt europeiskt asylsystem. Vi kan se att ett gemensamt asylsystem skulle kunna bidra till att minska dramatiska skillnader i asylinströmningen till enskilda medlemsstater . Vi instämmer också i utskottsmajoritetens strävan efter en långsiktigt hållbar migrationspolitik och åsikten att UNHCR bör ges en framträdande roll. Med detta sagt, så vill vi ändå understryka att en sådan politik inte är kompatibel med den invandringsnivå som har. Det är alltså missriktat att tala om behovet av arbetskraftsinvandring . Det är snarare så att de befintliga migrationsreglerna behöver skärpas ytterligare. Utöver detta vill vi också understryka att det är de enskilda medlemsländerna som ytterst har ansvaret för sin egen migrationspolitik och att inget land bör förhindras att föra den politik som det önskar på området. Gemensamt europeiskt asylsystem, punkt 14 motiveringen (V) av (V). är motståndare och starkt kritiskt till harmoniseringen av asyl- och invandringspolitiken inom EU. har den inneburit att man byggt allt högre murar runt Fästning i stället för att man genom mellanstatligt samarbete tagit ansvar för de flyktingar som söker skydd undan förföljelse. Harmoniseringen har i praktiken stoppat alla lagliga vägar till och medfört att människor förvägras rätten att söka asyl. Det innebär att människor i stället tvingas i händerna på människosmugglare och till att riskera livet för att försöka ta sig hit. har härigenom medverkat till att sätta ur spel. Systemet med gemensamma minimiregler har tydligt inneburit en dragning mot en harmonisering nedåt i riktning mot den sämsta tillåtna nivån vad gäller rättssäkerhet och behandling. Det övergripande problemet är att den restriktivitet och den militarisering som karakteriserat asyl- och invandringspolitiken uppenbart riskerar att eskalera ytterligare. Den gemensamma europeiska flyktingpolitiken är alltså uppenbart inhuman och mycket restriktiv. Vi har därför goda skäl till att vara djupt kritiska till införandet av ett gemensamt europeiskt asylsystem även fortsättningsvis. Kamp mot människohandel, punkt 15 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (V), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U296 yrkande 17. Så kallad trafficking är en illegal handel med människor för att utöva kommersiell sexuell exploatering eller tvångsarbete, helt enkelt en modern form av slaveri. Av den globala människohandeln sker för sexuellt utnyttjande. I den rika världen framställs det ofta felaktigt som att trafficking är något som i huvudsak berör den fattiga delen av världen. Sanningen är att de flesta länder är involverade i denna illegala slavhandel.