bet · GY01NU20 · 2011-05-05 00:00:00 — Inom landsbygdsprogrammet kommer , varav , att satsas på kompetensutveckling för företagare för att stödja förädling, logistik, distribution och marknadsföring när det gäller småskalig livsmedelstillverkning och utveckling av företag inom mat och turism. Därutöver finns det som bl.a. ska bidra till en konkurrenskraftig livsmedelssektor, högre kvalitet inom offentlig sektor och satsningar för att utveckla det kustnära fisket och vattenbruket. Regeringen genomför dessutom en satsning för att främja turistnäringen inom ramen för landsbygdsprogrammet. Totalt avsätts för att främja och utveckla turistnäringen på landsbygden. avsätts ca från både statsbudgeten och landsbygdsprogrammet för att förverkliga visionen om matlandet , där matturism är en viktig och prioriterad del. När det gäller insatser för turism inom transportpolitiken fanns i den s.k. infrastrukturpropositionen (prop. 2008/09:35) bl.a. skrivningar om cykelturism, där dåvarande och pekades ut som nationella aktörer för att stimulera utvecklingen av cykelturismen. driver ett projekt för att utveckla cykelturism i . har också ett uppdrag kring detta och arbetet sker i samverkan mellan myndigheterna. Enligt den åtgärdsplan för infrastrukturen 20102021 som regeringen beslutade om kommer särskilda medel att avsättas till cykelturismleder. bedöms det finnas goda förutsättningar att åstadkomma ett flertal längre sammanhållande leder för cykelturism i t.ex. , , , , , , och . ändrade regeringen beslutsordningen i ärenden om turistskyltning, så att denna blev enklare och snabbare. infördes nya skyltar för handelsområde, gårdsbutik och hantverk. Ändringen skedde efter en översyn av arbetssätt, tillämpningsregler och information i ärenden om lokaliseringsmärken och vägvisning. Regeringen har tagit fram en handlingsplan för kulturella och kreativa näringar. Flera myndigheter inom näringspolitiken och kulturpolitiken har fått gemensamma uppdrag för att främja utvecklingen av små företag inom kulturella och kreativa områden men också uppdrag för att lyfta kultur och kreativitet som viktiga perspektiv för innovation och utveckling inom näringsliv och offentlig sektor. Totalt har avsatts för att genomföra handlingsplanen. Beträffande Sverigefrämjande kan noteras att i utlandet (NSU) inrättades 1995. Nämnden är ett forum för dialog, samråd och samarbete kring ett effektivt och långsiktigt Sverigefrämjande och leds av . Övriga aktörer som ingår i samarbetet är , , , Visit och Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ). Slutligen redovisas några nyckeltal om svensk turism 2009 (källa: och ): i total konsumtion, en ökning och . Cirka 160 000 sysselsatta (årsverken), en ökning och . i exportintäkter (utländsk konsumtion i ), en ökning och . i intäkter från mervärdesskatt från utländsk konsumtion i , en ökning och . Av svenska hushålls totala konsumtion är turistkonsumtion i . Antalet gästnätter från utlandet ökade . De nordiska länderna stod för ökningen, medan övriga och länder utanför minskade några procent. Turismens andel av BNP är . Mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster Utredningen om sänkt mervärdesskattesats för vissa tjänster (särskild utredare: kammarrättsråd ) har haft i uppdrag (dir. 2010:132) bl.a. att ta fram ett lagförslag om sänkning av mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster (exklusive alkohol) från till samma nivå som gäller för livsmedel (). Utredaren skulle också redovisa vilka effekter detta kan förväntas ha på den samhällsekonomiska effektiviteten, den varaktiga sysselsättningen och på företagande. Ett delbetänkande Sänkt restaurang- och cateringmoms (SOU 2011:24) har lagts fram. ekonomiska vårproposition (prop. 2010/11:100), som avlämnats, sägs att regeringens reformambition är att genomföra en sänkning av mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster. Regeringen planerar att lägga fram förslag om detta i budgetpropositionen . Det kan noteras att skidliftar och hotell redan har lägre mervärdesskattesatser respektive . I budgetpropositionen sägs under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (prop. 2010/11:1 utg.omr. 17 s. 37) följande under rubriken idrottsevenemang till : har bland annat tilldelats värdskapet för för herrar 2013, för herrar 2011 och i nordiska grenar 2015. Den internationella konkurrensen när det gäller att bli värd för mästerskap har blivit allt hårdare varför regeringen ställer resurser till förfogande för ett nationellt för idrottsevenemang. I centrumet samlas kunskap om metoder och tillvägagångssätt för att få internationella idrottsevenemang till . Centrumet ska bistå idrottens organisationer främst inför och under en kandidatur för att få internationella evenemang till . Regeringen anser att den kunskap och erfarenhet som finns såväl inom idrotten som i andra organisationer, kommuner, myndigheter och företag bör användas för att skapa bättre förutsättningar för att framgångsrikt få fler internationella idrottsevenemang till . antog en strategi för europeisk turistpolitik med syfte att behålla som det främsta resmålet i världen. Strategin formuleras kring följande fyra pelare, nämligen att öka den europeiska turistsektorns konkurrenskraft främja en hållbar utveckling av turistnäringen stärka varumärke som hållbart och högkvalitativt resmål maximera nyttan för turistnäringen inom på alla de politikområden som är relevanta för näringen. Turistnäringen är en framtidsnäring med stor potential som bidrar till att skapa tillväxt i , både i storstadsregionerna och på landsbygden. Det rika svenska natur- och kulturarvet i kombination med ett fördelaktigt företagsklimat ger goda förutsättningar, inte minst för små och medelstora företag, att etablera sig inom turistsektorn. Som framgått av den lämnade redovisningen har olika åtgärder för att främja turismen vidtagits. Utskottet noterar också att nivån på anslaget till turistfrämjande, som uppgår till , höjdes med 2010 för att ytterligare ta vara på potential och attraktionskraft som ett konkurrenskraftigt och hållbart turistland. Utskottet vill lyfta fram den verksamhet som Visit bedriver och som har som övergripande mål att bolaget ska bidra till att dels har en hög attraktionskraft utomlands som turistland, dels har en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring som bidrar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. Som motprestation bidrar näringen med ungefär motsvarande belopp som staten bidrar med, och ambitionen från näringens sida är att öka sin andel. Visit och avser att starta ett nytt bolag som ska driva tillväxt genom destinationsutveckling. Enligt utskottets mening är det helt avgörande för näringens utveckling att de statliga insatserna sker i nära samspel med näringen. Även arbetar med att främja turistnäringsfrågor. Insatser för att främja turistnäringen görs, som redovisats, också inom andra politikområden. Det gäller den regionala tillväxtpolitiken, landsbygdspolitiken och transportpolitiken. Det kan vidare noteras att ekonomiska vårproposition (prop. 2010/11:100), som avlämnats, sägs att regeringens reformambition är att genomföra en sänkning av mervärdesskatten på restaurang- och cateringtjänster. Regeringen planerar att lägga fram förslag om detta i budgetpropositionen . En sådan sänkning av mervärdesskatten kommer att vara positiv för turistnäringen. När det gäller frågan om villkoren för anordnande av internationella evenemang, som tas upp i flera motioner, bör nämnas att regeringen ställer resurser till förfogande för ett nationellt för idrottsevenemang. Med hänvisning till det anförda kan utskottet inte se något behov av ett uttalande från när det gäller turism. Samtliga motioner avstyrks därmed i aktuella delar. Utskottets förslag i korthet avslår 13 motioner avseende olika frågor rymdfrågor, fordonsindustrin, skogsindustrin, livsmedelsindustrin, råvaror och kemikalier, branschprogram, tjänstesektorn och mjukvaruindustrin samt försvarsindustrin. Utskottet redovisar faktauppgifter, beredningsläge m.m. och hänvisar till dessa. Jämför reservationerna 4 (SD) och 5 (MP) och särskilt yttrande (S, V). I detta avslutande avsnitt behandlas ett antal motioner om vissa övriga frågor. Det handlar om rymdfrågor, fordonsindustrin, skogsindustrin, livsmedelsindustrin, råvaror och kemikalier, branschprogram, tjänstesektorn och mjukvaruindustrin samt försvarsindustrin. Regeringen bör genom regleringsbrev säkerställa att projektet med klimatforskningssatelliten ges hög prioritet, anförs det i motion 2010/11:N390 (M). Svenska forskare och rymdföretag har utformat ett rymdforskningsprojekt, Steam, om vattenångans betydelse för klimatet, och i det används samma observationsteknik som i Odinsatelliten. Projektet, som enligt motionären kan ge viktiga bidrag till förbättrad noggrannhet hos klimatmodellerna och minskad osäkerhet i prognoser om temperaturökning, innehåller avancerad rymdteknik som bidrar till svenska rymdföretags kommersiella möjligheter. bör genomföras i samarbete med andra länder, men bör, anser motionären, inta den ledande rollen. Samme motionär som ligger bakom den nyssnämnda motionen begär i en annan motion, 2010/11:N392 (M), ett tillkännagivande om att bevara nyckelkompetens kring rymdsystem i statlig ägo. har, för sin storlek, en omfattande rymdverksamhet, dvs. forskning i och om rymden, rymdteknisk utveckling och en kommersiell rymdindustri, konstaterar motionären. Han påpekar att med statliga medel har byggt upp en kompetens för att genomföra rymdprojekt kring t.ex. klimat- och säkerhetsfrågor, främst inom det statligt ägda och särskilt bolagets rymdsystemdivision. Denna ställning hotas genom att Rymdbolaget planerar att sälja den nämnda verksamheten, anser motionären. Han hänvisar till att tänkbara köpare främst finns utomlands och menar att det därmed är osäkert om svensk förmåga på systemnivån för rymdsystem kommer att kunna bevaras. Staten bör såsom ägare av Rymdbolaget och med hänvisning till att Rymdstyrelsen är en viktig beställare av rymdteknisk utveckling ta ansvar för att den med statliga medel skapade rymdtekniska nyckelkompetensen bevaras i statlig ägo, vilket bör ske genom att den nämnda försäljningsprocessen avbryts, anför motionären. I ytterligare en tredje motion från samme motionär, motion 2010/11:N392 (M), föreslås ett tillkännagivande om vidareutveckling av svensk satellitsystemkompetens. Forskningssatelliterna (rymdfysik) och (astronomi och klimatforskning), som sändes upp 1986 respektive 2001, och den uppsända tekniksatelliten är exempel på satellitsystemkompetens som har som resultat av satsningar på området, säger motionären. Han uppger att i den strategi för perioden 20112015 som Rymdstyrelsen presenterade finns inga planer på att vidareutveckla denna kompetens. I stället föreslås en satsning på rymdtransporter (dvs. raketer för uppsändning av satelliter), som är en mogen bransch med, enligt motionären, små utvecklingsmöjligheter. Han ser detta som en rasering av kompetensuppbyggnad och menar att i stället bör den teknikbas som projekt som Prisma symboliserar vidareutvecklas. Rymdstyrelsens nya strategi har inte tagits fram i samråd med företag och forskare inom rymdområdet, påstår motionären. Han anser att en oberoende granskning av strategin bör göras, t.ex. genom en offentlig utredning av rymdverksamhetens mål. En sådan utredning bör överväga konsekvenserna av att överge de satsningar på satellitteknik som gjorts under och granska de möjligheter som finns att vidareutveckla svensk rymdteknik inom satellitområdet. I motion 2010/11:N210 (FP) begärs ett tillkännagivande om behovet av en nationell strategi för rymdturism. I ett samarbete mellan , Rymdbolaget, och Progressum i bildades det svenska samarbetet Spaceport i syfte att attrahera kommersiell bemannad rymdfart, uppger motionären. Hon menar att det behövs en nationell strategi för hur ska attrahera utländska direktinvesteringar för att säkerställa framtida ledande position inom den spirande kommersiella rymdturismindustrin. Flera politikområden som forskning, infrastruktur, region, arbetsmarknad och turism behöver utvärderas, varefter en långsiktig strategi och resurssatsning bör tas fram, anför motionären. Ett tillkännagivande om betydelsen av svensk rymdverksamhet föreslås i motion 2010/11:N317 (KD). har en förhållandevis omfattande rymdverksamhet, och svenska rymdföretag och rymdforskare har stor internationell respekt, säger motionären. Hon befarar att svensk rymdverksamhets ställning hotas om det inte sker en återknytning till de verktyg som gjort den möjlig, dvs. utvecklingsprojekt under svensk ledning som positionerar i och världen, samt en stark samverkan mellan rymdforskning och rymdteknik. Synergi mellan forskning och teknik var en drivkraft bakom den svenska rymdsatsning som inleddes och har därefter visat på betydelsen av svensk rymdverksamhet, anför motionären och menar att denna princip för den offentliga satsningen på rymdverksamhet är viktig. avslog , på förslag av ett enhälligt utskott (bet. 2009/10:NU25 s. 31), två motionsyrkanden likartade med ett par av de nu aktuella. Utskottet hänvisade bl.a. till forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2008/09:50), där det under det strategiska forskningsområdet teknisk forskning fanns ett särskilt avsnitt om rymdforskning (s. 86). Där gjorde regeringen bedömningen att anslaget för rymdforskning till Rymdstyrelsen borde öka med totalt . Svensk rymdforskning och rymdverksamhet är en strategisk tillgång för kunskapssamhället, industrins konkurrenskraft och för att möta samhällets behov, inte minst när det gäller frågor om klimat och miljö, vilket motiverar statligt engagemang och höga ambitioner, framhölls det i propositionen. Svensk rymdforskning och rymdverksamhet bedrivs från flera utgångspunkter. För det första handlar det om att utveckla och tillvarata fördelarna med den avancerade rymdtekniken för att ge svenskt näringsliv goda förutsättningar att konkurrera internationellt, men också att utnyttja de fördelar som ett nordligt geografiskt läge innebär i rymdsammanhang. För det andra handlar det om att ge svenska forskare möjlighet att utnyttja rymdens särskilda förutsättningar. Ett genomgående inslag i rymdpolitiken innebär att tillsammans med andra länder i det europeiska samarbetet skapar och utvecklar möjligheter för i rymden och att investeringarna som görs i rymdforskning kommer till nytta för medborgare. Enligt regeringens bedömning borde svensk rymdverksamhet och rymdforskning även i fortsättningen till stora delar bedrivas med nämnda utgångspunkter men vissa frågor inom rymdområdet borde uppmärksammas. En ny forsknings- och innovationsproposition kommer att lämnas under innevarande mandatperiod, preliminärt . I fråga om satelliten , som tas upp i en motion, kan noteras att de svenska forskare som låg bakom Odinsatelliten har planerat en efterföljare, Steam, som avses använda samma instrumentteknik för att ge en typ av data om atmosfären som saknas. Steamkonceptet ska kunna tillhandahålla data om vattenånga, ozon, kolmonoxid, aerosoler och moln med hög upplösning. Satsningar på och prioriteringar av enskilda projekt är i första hand en fråga för Rymdstyrelsen. Myndighetens prioriteringar av enskilda projekt görs med utgångspunkt i regeringens instruktion för Rymdstyrelsen och det årliga regleringsbrevet, men regeringen pekar inte ut vilka enskilda projekt som Rymdstyrelsen ska prioritera. När det gäller frågan om försäljning av Rymdbolagets rymdsystemdivision ligger den inom bolagets och dess styrelses ansvarsområde och är inte en fråga för regeringen. I den strategi för 20112015 som Rymdstyrelsen tagit fram identifieras tre möjliga fokusområden, nämligen verksamheten i rymden, industrins konkurrenskraft genom rymdverksamhet och tillträde till rymden. För att på bästa sätt bidra till en rymdverksamhet som utvecklas måste Rymdstyrelsen ha en strategi som fungerar med nuvarande anslagsnivåer, sägs det. Rymdstyrelsen måste göra prioriteringar och därpå kommer det att följa neddragningar inom vissa områden för att frigöra medel för att kunna utveckla svensk rymdverksamhet. Det är myndighetens bedömning att de största möjligheterna för såväl forskare och andra användare som för svensk industri skapas genom att Rymdstyrelsen fokuserar insatserna på verksamhet i rymden och tillträdet till rymden. Fokus på området verksamhet i rymden innebär satsning på metodutveckling för forskning i och om rymden samt forskning om jorden, dvs. verksamhet där möjligheten att använda infrastrukturen står i centrum. Ansträngningarna kommer i första hand att läggas på att svenska forskare och myndigheter ska få kontinuerlig tillgång till efterfrågade data genom internationella projekt. Fokus på området tillträdet till rymden innebär satsning på sådan teknikutveckling som bidrar dels till ett europeiskt tillträde till rymden, dels till att utvecklas som forskningsfacilitet för rymdverksamhet. Rymdstyrelsens nästa steg i arbetet blir att ytterligare precisera på vilka grunder myndigheten kommer att prioritera användningen av sina anslag. Det arbetet kommer att ske i nära dialog med intressenterna. bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att pröva möjligheterna att förbättra förutsättningarna för fordonsindustrins underleverantörer att överleva och utvecklas, anförs det i motion 2010/11:N225 (S). beslutade , på förslag av regeringen, om ett stödpaket för fordonsindustrin (prop. 2008/09:95, bet. 2008/09:FiU19, yttr. 2008/09:NU6y) på , erinrar motionären om. Hon beskriver situationen för underleverantörerna till fordonsindustrin som att tusentals personer har mist jobben, underleverantörer har gått i konkurs, några företag har flyttat utomlands och andra har lagts ned. Ett skäl för denna utveckling är, enligt motionären, att regelsystemet för stöd genom stödpaketet inte var utformat för underleverantörer. beslut innebar att regeringen bemyndigades dels att i aktiebolagsform bedriva forsknings- och utvecklingsverksamhet och annan verksamhet inom fordonsklustret samt vidta de åtgärder som är nödvändiga för att bilda aktiebolag, dels ge bolagen kapitaltillskott med högst . Vidare bemyndigade regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att ställa ut statliga kreditgarantier till företag i fordonsklustret för upptagande av lån i Europeiska investeringsbanken (EIB) för omställning till grön teknologi m.m. på mot fullgoda säkerheter och med marknadsavspeglande avgifter under normalt marknadsläge. Dessutom bemyndigades regeringen att i enlighet med riktlinjer om statligt stöd ge undsättningslån mot fullgoda säkerheter på till företag inom fordonsklustret som befinner sig i ekonomiska svårigheter. beslutade vidare om ett tillkännagivande om att regeringen borde lämna en redovisning till av den närmare utformningen av de åtgärder som föreslogs i propositionen. Regeringen lämnade en skrivelse med en redovisning (skr. 2008/09:221), vilken behandlades av utskottet i anslagsbetänkande 2009/10:NU1. Det statligt ägda bolaget för forskning och utveckling bildades formellt /09. beslutade regeringen att i enlighet med bemyndigande ge bolaget ett kapitaltillskott med . Enligt bolagsordningen (3 §) ska syftet med Fouriertransforms verksamhet vara att bedriva forsknings- och utvecklingsverksamhet och annan verksamhet inom fordonsklustret samt att bedriva därmed förenlig verksamhet. Fouriertransform har investerat i tio bolag , , , , , , , , och . Totalt har investerats, och de investerade beloppen varierar mellan () och (Norstel). Fouriertransform arbetar med ett sextiotal förfrågningar och målsättningen är en investeringstakt på ett till två projekt , när företaget har full verksamhet. När det gäller kreditgarantier till företag i fordonsklustret för upptagande av lån i Europeiska investeringsbanken (EIB) har dessa förlängts genom bemyndiganden av respektive (prop. 2009/10:1 utg.omr. 24, bet. 2009/10:NU1 respektive prop. 2010/11:1 utg.omr. 24, bet. 2010/11:NU1). I budgetpropositionen sägs att den globala klimatutmaningen ställer stora krav på en omvandling och förnyelse av hela samhället inklusive transportsektorn. För att säkerställa att det svenska fordonsklustret utvecklar och upprätthåller en konkurrenssituation som gör att det är världsledande, särskilt inom områdena klimat och säkerhet, krävs åtgärder. Dessa ska genomföras i linje med de insatser och förslag som presenterats i meddelande En ekonomisk återhämtningsplan för (KOM(2008) 800), den s.k. Barrosoplanen. Möjligheten för staten att ställa ut kreditgarantier till företag i fordonsklustret bör behållas så länge kommissionens temporära riktlinjer för statligt stöd gäller, sades det i budgetpropositionen. Undsättningslånen förlängdes till att gälla genom beslut (prop. 2009/10:1 utg.omr. 24, bet. 2009/10:NU1). Regeringen föreslog ingen ytterligare förlängning i budgetpropositionen . Underleverantörerna till fordonsindustrin har, enligt uppgift från , inte utnyttjat undsättningslånen. I stället har underleverantörerna använt sig av de utökade lånemöjligheter som fick tillgång (prop. 2008/09:73, bet. 2008/09:FiU17, yttr. 2008/09:NU4y). fick genom riksdagsbeslutet ett kapitaltillskott på . Cirka 300 små och medelstora leverantörsföretag har fått lån på sammanlagt ca , enligt . Bedömningen från departementet är att underleverantörerna hanterade krisen relativt bra; endast ett tiotal företag av totalt ca 1 000 gick i konkurs. Det underleverantörerna bedöms kunna ha problem med rör snarare kredittiderna hos biltillverkarna än kapitaltillgången. Det kan också nämnas att i regleringsbrevet för anges att från en anslagspost (8) under anslaget Näringslivsutveckling (1:5) ska avsättas för att förstärka utvecklingsprogrammet för leverantörsföretag inom fordonsindustrin. Vidare stadgas att medel från en annan anslagspost (10) ska användas till forskning, utveckling och demonstration avseende miljövänlig fordonsteknik. Från anslagsposten ska avsättas till det projekt som utvecklar elbilsteknik på Innovatum teknikpark i . I motion 2010/11:N362 (S), med rubriken utveckling av län, begärs ett tillkännagivande om satsningar på träindustrin. I finns av den totala sysselsättningen inom träindustrin, säger motionärerna. Det handlar främst om företag som sågverk, husfabriker, möbel- och finsnickeri, hyvlerier och golvtillverkare. Lågkonjunkturen har drabbat branschen hårt, och det behövs satsningar för att stimulera träindustrin, anför motionärerna. Det behövs ett nytt branschprogram inom träförädlingen, anförs det i motion 2010/11:N399 (S). Skogsindustrin har en stor utvecklingspotential och är en framtidsbransch, men det krävs politisk vilja och handling för att utveckla branschen och åstadkomma fler jobb inom träförädlingen, anser motionärerna. De erinrar om att den tidigare socialdemokratiska regeringen införde en nationell träbyggnadsstrategi, med en kommitté som bestod av representanter för producenter, beställare, projektörer och forskningsråd. Strategin var, enligt motionärerna, framgångsrik, men de anser att den nuvarande regeringens ambitionsnivå verkar låg vad gäller utvecklingen för träförädlingen. Det saknas satsningar på innovationer och nya entreprenörer inom branschen, menar motionärerna och förespråkar en mer offensiv politik för att ta till vara skogens potential. har under de två senaste riksmötena /09 och 2009/10, på förslag av ett enhälligt utskott, avslagit motionsyrkanden liknande de här aktuella (bet. 2008/09:NU16 och bet. 2009/10:NU25). Utskottet hänvisade i sina avstyrkanden av motionerna till faktauppgifter som kortfattat upprepas i det följande. I det förstnämnda betänkandet hänvisades till ett betänkande under /08 (bet. 2007/08:NU8), där det redovisades att , och hade tecknat avtal om ett branschforskningsprogram för skogs- och träindustrin. Programmet avser perioden 20062012 och finansieras gemensamt av staten och näringslivet.