bet · GY01FiU35 · 2011-05-11 00:00:00 — 2010/11:FiU35 årsredovisning Efter avslutad revision föreslår finansutskottet att lägger årsredovisning till handlingarna. har överlämnat årsredovisningen i form av en redogörelse (2010/11:RR1). Utskottet konstaterar att den anlitade revisorn bedömer att årsredovisning i alla väsentliga avseenden är rättvisande. Utöver årsredovisningen redovisas i betänkandet också Uppföljningsrapport , som innehåller egen uppföljning av resultatet av dess granskningar. Utskottet välkomnar i betänkandet att utökat sin resultatredovisning med ett avsnitt som behandlar användningen av extern kompetens och konsulter och att redogör för vilka typer av extern kompetens som tillförts granskningsverksamheten. Utskottet inser att det kan vara nödvändigt att anlita extern kompetens för att myndighetens egen befintliga kompetens inte ska begränsa inriktningen på granskningarna. Mot bakgrund av att utskottet i förra årets betänkande underströk vikten av en kontinuerlig ekonomisk uppföljning, är det glädjande att gjort sådana förbättringar som bidrar till ett bättre och mer strukturerat sätt att arbeta med budgetering, uppföljning och avvikelseanalyser. Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger redogörelse /11:RR1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (KD), (SD), (V) och (MP). Enligt lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och ska lämna en årsredovisning till för det senast avslutade räkenskapsåret. Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för ska riksrevisorn med administrativt ansvar besluta om årsredovisningen. Årsredovisningen beslutades av . har överlämnat årsredovisning i form av en redogörelse (2010/11:RR1). Ingen motion har väckts med anledning av redogörelsen. ansvarar för att revision görs av . För den uppgiften anlitas . Revisionsberättelsen och revisionspromemorian finns tillgängliga hos finansutskottet (dnr 060-2116-2010/11). I betänkandet redovisas också Uppföljningsrapport , som innehåller egen uppföljning av resultatet av dess granskningar. Rapporten har överlämnats av till finansutskottet men är inte något formellt riksdagsärende. Utskottets förslag i korthet Efter avslutad revision föreslår finansutskottet att lägger årsredovisning till handlingarna. Utskottet välkomnar att utökat sin resultatredovisning med ett avsnitt som behandlar användningen av extern kompetens och konsulter och att redogör för vilka typer av extern kompetens som tillförts granskningsverksamheten. Utskottet inser att det kan vara nödvändigt att anlita extern kompetens för att myndighetens egen befintliga kompetens inte ska begränsa inriktningen på granskningarna. Mot bakgrund av att utskottet i förra årets betänkande underströk vikten av en kontinuerlig ekonomisk uppföljning, är det glädjande att gjort sådana förbättringar som bidrar till ett bättre och mer strukturerat sätt att arbeta med budgetering, uppföljning och avvikelseanalyser. I sin inledning till årsredovisningen konstaterar riksrevisorerna att inte bara nådde de mål som satts upp för året utan också ökade verksamheten inom flera verksamhetsgrenar genom att effektivt utnyttja sina resurser. Effektivitetsrevisionen har genomförts inom ramen för planerade granskningsstrategier. Både interna och externa uppföljningar av kvaliteten i granskningarna visar, enligt riksrevisorerna, att de motsvarar de kvalitetskrav som myndigheten har satt upp. Den årliga revisionen har bedrivits enligt god revisionssed och samtliga revisionsberättelser har avlämnats . Enligt riksrevisorerna har året i övrigt för den årliga revisionen präglats av förberedelserna inför en övergång till nya internationella standarder för finansiell revision. Det internationella utvecklingssamarbetet genomfördes inom ramen för nio projekt, och verksamheten följde i stort fastställda planer. Riksrevisorerna anser att en förutsättning för det goda resultatet har varit en låg personalomsättning med få avgångar och flera medarbetare i tjänst. Detta har, menar riksrevisorerna, haft särskild betydelse för möjligheterna att effektivt ta till vara kompetens och resurser i granskningsverksamheten. Riksrevisorerna tar dock inte den låga personalomsättningen för given utan är införstådda med att personalen är efterfrågad och att detta är en utmaning . Därför har riksrevisorerna fastställt en kompetensförsörjningsstrategi, investerat i program för ledarförsörjning och ledarskap, ökat insatserna för kompetensutveckling och förbättrat den interna arbetsmiljön. I tabell 1 redovisas disponibla anslagsmedel, utfall samt anslagssparande för . Tabell 1 Anslag och anslagssparande 2010 Förbrukningen på förvaltningsanslag (anslag 1:15) uppgick till 2010. Anslagssparandet blev , vilket motsvarar av det anvisade anslaget. Anslagsförbrukningen på anslag för internationellt utvecklingssamarbete (anslag 1:5) uppgick till 2010. Anslagssparandet blev och har beslutat att föra bort anslagssparandet som överstiger av anslaget som en indragning av anslagsbelopp. Enligt årsredovisningen påverkas verksamheten till viss del av faktorer utanför kontroll. Samarbete bedrivs i länder där politiska och organisatoriska förändringar snabbt kan påverka möjligheterna att i fråga om inriktning och tid genomföra planerade och överenskomna insatser. De totala kostnaderna för verksamhet inklusive transfereringar uppgick till (2009). Av tabell 2 framgår hur kostnaderna totalt och fördelade på verksamhetsgrenarna förändrades . Tabell 2 Kostnader för verksamhetsgrenarna 20092010 Kostnaderna har ökat inom alla verksamhetsgrenar jämfört med föregående år. Ökningen beror främst på att fler medarbetare, motsvarande 20 årsarbetskrafter, varit i tjänst . Mer än hälften av ökningen har skett inom effektivitetsrevisionen och omkring en tredjedel inom den årliga revisionen. Målet för verksamhetsgrenen årlig revision är att i enlighet med god revisionssed och avlämna revisionsberättelser över årsredovisningar för de granskningsobjekt som omfattas av lagen om statlig revision. inriktades den årliga revisionen av årsredovisningar på hur myndigheterna anpassat sig till de nya reglerna för resultatredovisning, på processen för intern styrning och kontroll samt övergången till kostnadsmässig anslagsavräkning. Den årliga revisionen av årsredovisningar har genomförts enligt god revisionssed. Samtliga revisionsberättelser lämnades . bedömer därför att målet har uppfyllts. Kvalitetssäkringen av den årliga revisionen baseras på internationella revisionsstandarder, International Standards for Supreme Audit Institutions (ISSAI). Inom ramen för detta görs en kontroll av ett urval avslutade revisionsakter. Kontrollen innebär att varje ansvarig revisor ska kontrolleras minst . kontrollerades elva ansvariga revisorer (revision av myndigheter) och två förordnade revisorer (revision av bolag och stiftelser). Kontrollen visade att den genomförda revisionen uppfyllde god revisionssed. anlitar också externa bedömare som går igenom hur kvalitetssäkringssystemet tillämpas. Den senaste externa kvalitetssäkringen genomfördes med godkänt resultat. En ny genomgång kommer att göras . Insatserna för årlig revision ökade . Ökningen beror främst på ett ökat behov av granskning till följd av övergången till nya standarder för årlig revision. Kostnaderna för den ökade resursinsatsen kunde dock, enligt årsredovisningen, begränsas genom en lägre timkostnad. Nettoökningen i kostnader avser i allt väsentligt en ökad användning av extern kompetens. lämnades 253 revisionsberättelser för myndigheter och 29 revisionsberättelser för bolag och stiftelser där förordnat revisor. lämnades elva revisionsberättelser med invändning. Den genomsnittliga kostnaden per revisionsberättelse uppgår till för stora myndigheter och för övriga myndigheter och andra organisationer, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Antalet timmar per avlämnad revisionsberättelse har inte ökat i samma omfattning. Enligt årsredovisningen kan kostnadsökningen främst förklaras av ökade insatser av erfarna revisorer vid granskningen av resultatredovisningarna i samband med att reglerna har ändrats. Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska den årliga revisionen vara avgiftsbelagd. Inkomsterna redovisas mot inkomsttitel och disponeras inte av . Avgifterna ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås . I syfte att minska det överskott som uppstått sänktes taxorna , vilket innebär att kostnaderna översteg intäkterna 2010. Målet för effektivitetsrevisionen är att genom granskningsverksamhet främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. gör bedömningen att målet med effektivitetsrevisionen har uppnåtts. Effektivitetsgranskningarna har, enligt , följt den inriktning som riksrevisorerna beslutade i granskningsplanen . publicerade 26 granskningar och färdigställde ytterligare 5 granskningar inom ramen för följande tio strategier: statens roll i utbildningssystemet infrastruktur på nya villkor statliga bolag och stiftelser hållbar utveckling klimat. Enligt årsredovisningen ska granskningsrapporter kännetecknas av en hög och jämn kvalitet. I detta syfte ska varje granskningsrapport uppfylla ett antal internt formulerade kvalitetskriterier. rapporterar att alla publicerade granskningar uppfyllde dessa krav. betonar i årsredovisningen, liksom i förra årets årsredovisning, att en del i arbetet med att säkra kvaliteten är att granskningarna tillförs rätt kompetens. I många fall kräver detta att extern kompetens kan knytas till projekten i tillräcklig omfattning (se vidare under avsnittet Kompetens och personal). inledde ett samarbete med för att systematiskt låta forskare bedöma kvaliteten i granskningsrapporter. Den studie som avsåg rapporter visade att de uppfyllde fastställda kvalitetskrav men också att det finns områden som kan utvecklas. Efter diskussioner med det vetenskapliga rådet har den studie som avser rapporter inriktats mot ett antal preciserade frågeställningar. Dessa rör bl.a. hur granskningarna har planerats och genomförts för att besvara frågor om orsaker till de problem som iakttagits och hur ändamålsenliga de rekommendationer som lämnats är för att lösa problemen. Den övergripande bedömningen , att rapporterna allmänt lever upp till formulerade kvalitetskrav, kvarstår. Frågan om hur rekommendationer lämpligen bör formuleras så att de upplevs som värdefulla och ger en bra grund för åtgärder studeras nu särskilt i den kvalitetsstudie som bedriver på uppdrag av . Kostnaderna för effektivitetsrevisionen ökade med ca . Kostnadsökningen avsåg i allt väsentligt ett ökat antal timmar. Kostnaderna för extern medverkan minskade enligt årsredovisningen med . Antalet timmar för förstudier och granskningar kunde ökas då personalomsättningen var låg. Områdesbevakningen ökade också både i fråga om antalet timmar och som andel av det totala antalet timmar för effektivitetsrevisionen. Ökningen förklaras av att omvärldsbevakningen ger ett underlag för beslut om kommande års strategier och granskningar och att behovet därför varierar med hur många av de pågående strategierna som måste kompletteras eller förnyas. som kostnaderna för effektivitetsrevisionen ökade totalt sett, minskade styckkostnaden för granskningar som publicerades till per publicerad granskning. Målet för det internationella utvecklingssamarbetet är att det ska bidra till en god förvaltning i samarbetsländerna genom att stärka parlamentens kontrollmakt och de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva revision. I varje enskilt samarbetsprojekt är det övergripande målet att samarbetspartner, genom att utveckla sin institutionella kapacitet, självständigt och uthålligt ska kunna verka inom sitt mandat som nationellt revisionsorgan. Resultatmål för projekten fastställs i årliga aktivitetsplaner. Detta inbegriper stöd till samarbetspartner i deras roll som pådrivare av reformer för statlig styrning och uppföljning. konstaterar vidare att verksamheten vägleds av flera slag av övergripande mål (/Dacs och Intosais riktlinjer) och att möjligheten att nå dessa mål i väsentlig grad påverkas av hur andra biståndsaktörer och olika intressenter i samarbetsländerna agerar liksom av den allmänna utvecklingen i respektive land. Därför, anför , kan det enskilda projektet endast ansvara för att dess egna resultatmål uppnås. Samarbetet i de mer omfattande projekten, räknat och finansiella resurser (Afrosai-E, Bosnien och , , och ), bedöms ha fungerat bra , och i huvudsak har målen enligt de årliga aktivitetsplanerna uppfyllts. I samarbetet med , och har det funnits svårigheter, främst av extern natur, som har medfört att flera planerade aktiviteter inte har genomförts. Av den självvärdering som genomförs bekräftas att målen enligt projektplanerna i huvudsak har uppfyllts samt att samarbetspartnerna har kunnat introducera och tillämpa nya metoder med hjälp av nya manualer och praktiskt stöd i revisionsarbetet. Vissa utmaningar som är förenade med rollen som nationellt revisionsorgan kvarstår dock. Arbetet med metod- och kvalitetsutveckling fortsatte i en högre takt . Vägledningen för internationellt utvecklingssamarbete, som omfattar kriterier för val av samarbetsländer, beskrivningar av arbetsprocesser inklusive beslutsrutiner m.m., har vidareutvecklats. Som redovisades i tabell 1 var anslagsutfallet av tillgängliga medel 2010. Orsaken till detta är enligt främst att aktiviteter inte har genomförts i planerad omfattning som flera förstudier av tilltänkta samarbetspartner ännu inte har resulterat i några överenskommelser om samarbete. Den omvärldsriktade verksamheten syftar till att öka kunskapen om och intresset för revisionens roll och resultat och att bidra till revisionens utveckling i och internationellt. Verksamhetsgrenen omfattar den instruktionsenliga verksamhet som bedriver i rollen som nationellt revisionsorgan. Som nationellt revisionsorgan företräder statlig revision i olika sammanhang i utvecklingen av revisionens profession, uppgifter och roll i samhället. Målet för verksamhetsgrenen är att befästa och befrämja revisionens roll, nationellt och internationellt, och att öka genomslaget för verksamhet. har enligt årsredovisningen haft en omfattande samverkan med revisionsorgan i andra länder genom att delta i olika organisationer och arbetsgrupper. Nationellt har kontakterna med ökat främst genom föredragningar av aktuella granskningar. har också arrangerat och deltagit i ett antal seminarier och konferenser med anknytning till genomförda granskningar. Återkommande uppgifter i form av granskningsplan, årlig rapport, uppföljningsrapport och remisshantering har genomförts enligt plan. bedömning är att de olika aktiviteterna har förmedlat kunskap om revisionens roll och resultat, bidragit till revisionens utveckling och därmed ökat förutsättningarna för genomslag för verksamhet. Kostnaderna för verksamheten uppgick till . Kostnaderna för den internationella delen av verksamhetsgrenen motsvarar förra årets nivå (19,), Kostnaderna för den nationella delen ökade med till och förklaras främst av flera besök hos utskott och kanslier samt högre kostnader för årliga rapport och . arbetar för att säkerställa en kompetensförsörjning som är anpassad till myndighetens mål och verksamhet. I syfte att tydliggöra ledningens inriktning för detta arbete fastställde riksrevisorerna en kompetensförsörjningsstrategi . Strategin syftar till att attrahera, rekrytera, utveckla och behålla den kompetens som verksamheten behöver. Arbetet med ledarförsörjningen har fortsatt. har genomfört ett 20-tal rekryteringar, jämnt fördelade mellan chefer, specialister, erfarna revisorer och nyutexaminerade revisorer. Personalomsättningen som helhet har minskat från . Inom den årliga revisionen sjönk personalomsättningen från , och personalomsättningen för effektivitetsrevisionen sjönk från . Utbildningen inom årlig revision har varit intensiv med anledning av att nya internationella standarder för finansiell revision har införts. Kompetensutvecklingen inom effektivitetsrevisionen har setts över. I årsredovisningen konstateras dock att det fortfarande har varit viktigt att anlita extern kompetens för att komplettera organisationens kunskaper och för att få en resursförstärkning. Enligt årsredovisningen arbetar löpande med att utveckla kompetensförsörjningen. I detta ingår att avgöra vilka behov som bör och kan täckas genom extern kompetens och konsulter. I årsredovisningen betonas att det med tanke på myndighetens breda uppdrag, som i princip avser alla statens verksamhetsområden, är nödvändigt att anlita extern kompetens. Myndighetens egen befintliga kompetens skulle annars styra vilka granskningar som kan genomföras. Valet mellan intern och extern kompetensförsörjning utgår främst från en bedömning av vad som är den mest effektiva lösningen. För att uppnå tillräcklig kvalitet är detta nödvändigt, och det är en förutsättning för att fullgöra instruktionsenliga uppdrag. uppger att cirka en tredjedel av effektivitetsrevisionens behov av extern kompetens täcks genom samarbete med andra statliga myndigheter, främst universitet och högskolor. Extern kompetens och konsulter används inom effektivitetsrevisionen särskilt i pågående förstudier och granskningar. Då handlar det om resursförstärkning till projekt eller om att täcka behov av att komplettera granskningen med kompetens som inte finns tillgänglig internt. konstaterar att det inte hade varit möjligt att genomföra de aktuella granskningarna i rätt tid, med beslutad inriktning och med fastställda krav på kvalitet utan extern kompetens. Vidare betonas att behovet av att anlita extern kompetens varierar i hög grad beroende på granskningsstrategi. Inom granskningsstrategierna statliga bolag och arbetsmarknadsområdet har det krävts relativt mycket extern kompetens eftersom dessa har förutsatt en specifik juridisk kompetens eller kvalificerat metodstöd med omfattande statistiska bearbetningar. Inom den årliga revisionen anlitas extern kompetens och konsulter i allt väsentligt i granskningen av statliga myndigheter. Extern kompetens används främst som resurs- och kompetensförstärkning i granskningen av intern styrning och kontroll av IT-system och informationssäkerhet. Tjänsterna är en förutsättning för att uppdragen ska kunna genomföras enligt god revisionssed. betonar att ambitionen är att granskningen så långt det är effektivt ska utföras med egen personal. Men där det inte är lämpligt eller kostnadsmässigt försvarbart att bygga upp och långsiktigt upprätthålla egen kompetens är det nödvändigt att anlita extern kompetens. Inom området informationssäkerhet är det dessutom ett värde i sig att ha utbyte med revisorer inom den privata revisionen, då samarbetet ger möjlighet till en generell överföring av kompetens och erfarenheter. Tabell 3 Kostnader för extern kompetens och konsulter 20082010 Kostnaderna för att anlita extern kompetens och konsulter utgör av de totala kostnaderna för den årliga revisionen. Kostnaderna för att anlita extern kompetens och konsulter inom effektivitetsrevisionen motsvarar av den totala kostnaden för effektivitetsrevisionen 2010. Som framgår av tabellen minskade kostnaderna något . I jämförelse med ökade dock kostnaderna. Detta förklaras enligt årsredovisningen främst av att ett antal insatser senarelades som en följd av ekonomiska besparingar. Ökningen av extern kompetens och konsulter inom det internationella utvecklingssamarbetet beror på att resursbehovet inte har kunnat tillgodoses internt. Ökade kostnader inom den omvärldsriktade verksamheten är främst relaterade till årliga rapport och . Antalet konsulter som anlitades för verksamhetsutveckling ökade . Ökningen avser främst utveckling av IT-stöd inom årlig revision, effektivitetsrevision samt administration. Behovet av kompetens- och resursförstärkning minskade , vilket beror på att motsvarande arbetsuppgifter till viss del kunde utföras av egen personal då fler var i tjänst. En revisionsberättelse från (här kallad externrevisorn) inkom till finansutskottet . årsredovisning bedöms av externrevisorn ge en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av den finansiella ställningen per och av resultat och finansiering för året. Som komplement till revisionsberättelsen sammanfattas iakttagelser som gjordes vid granskningen i en revisionspromemoria. Sammanfattningsvis anser externrevisorn att årsredovisningen ger en rättvisande bild av det gångna verksamhetsåret. Granskningen av bokslut och årsredovisning har inte föranlett några väsentliga anmärkningar. Granskning av finansiell redovisning Externrevisorn noterar att verksamhetens kostnader ökade . Den främsta orsaken till detta anges vara ökade personalkostnader. Antalet årsarbetskrafter ökade med 20 personer. Kostnaderna för extern kompetens ökade ökade med till . Enligt externrevisorn kommenteras och specificeras kostnaderna för extern kompetens relativt ingående i resultatredovisningens avsnitt om kompetens och personal. Anslagsredovisningen visar att anslaget under utgiftsområde 7 Internationellt utvecklingssamarbete uppvisar ett anslagssparande på . Externrevisorn konstaterar att sedan myndigheten bildades har det förbrukade anslaget genomgående underskridit det tilldelat anslaget och drar slutsatsen att det synes föreligga svårigheter att komma upp i den omfattning på verksamheten som avses i givna anslagsdirektiv. När det gäller granskningen av balansräkningen lyfter externrevisorn fram en iakttagelse som gäller avsättningar. Dessa består till största delen av pensioner och liknande förpliktelser. tillkom en avsättning för en riksrevisor som avgick . Åtagandet sträcker sig maximalt och vid maximalt utfall är beloppet väsentligt. Enligt bedömning kan åtagandets storlek inte uppskattas på ett tillförlitligt sätt, då det är beroende av om och när personen antas få en ny anställning under denna relativt långa tidsperiod. har valt att göra en avsättning för en prognostiserbar period. Enligt externrevisorn är posten mycket svårbedömd. Att redovisa hela åtagandet som en ansvarsförbindelse skulle enligt externrevisorns mening kunna motiveras, men sammantaget bedömer externrevisorn att den valda redovisningsmetoden är rimlig och sannolikt ger en mer rättvisande bild av åtagandet. Externrevisorn anser att beskrivningen i årsredovisningen av verksamhetsgrenen omvärldsriktad verksamhet kan förbättras. Externrevisorn konstaterar att kostnaden för verksamhetsgrenen ökade både . Ökningen 2010 var och kostnaderna uppgick till . Externrevisorn konstaterar att verksamhetsgrenen till sin karaktär är svår att definiera i termer av mätbara mål, och därmed är uppföljning av måluppfyllelse och effektivitet svår att göra. Gränsdragningar gentemot i första hand effektivitetsrevisionen kan enligt externrevisorn också utgöra en svårighet. Mot bakgrund av att betydande resurser används inom verksamhetsgrenen rekommenderar externrevisorn att formuleringen av mål konkretiseras samt att processen för uppföljning och utvärdering av resursanvändningen utvecklas och att särskilt följer utvecklingen av verksamhetsgrenen . Externrevisorn har följt upp iakttagelser från föregående års granskning. Syftet har varit att kartlägga och sammanfatta rutiner för rapporteringen av de internationella projekten. Särskild vikt har lagts vid den ekonomiska rapporteringen och uppföljningen. Externrevisorn konstaterar att har vidtagit åtgärder när det gäller förslag till förbättringar. Externrevisorn rekommenderar att fortsätter sitt arbete med en tydligare ekonomisk uppföljning i form av en utökad analys och dokumentation av utfall mot budget för respektive projekt. Externrevisorn uppmärksammar den utökade redovisningen i årsredovisningen av användningen av extern kompetens.