bet · GZ01TU1 · 2011-12-07 00:00:00 — anvisar för sammanlagt för de anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer som redovisas i propositionen och avslår motionsförslagen. Utskottet konstaterar att regeringens förslag till medelsanvisningar innebär ett betydande resurstillskott till trafikens infrastruktur för att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. bifaller vidare regeringens förslag till ekonomiska bemyndiganden, låneramar och investeringsplaner inom utgiftsområdet. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Avsnittet omfattar verksamheter som är av trafikslagsövergripande karaktär, såsom verksamheterna inom , Transportstyrelsen, Trafikanalys m.fl. Dessutom redovisas frågor med koppling till anslagen 1:8 Viss internationell verksamhet och 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk. Anslag 1:3 disponeras av för förvaltningskostnader samt planering och uppföljning av verksamheten. Anslaget finansierar också bl.a. transportpolitiska utredningar samt modellutveckling och analys inom transportområdet. Anslag 1:7 Trafikavtal används huvudsakligen för statens trafikavtal rörande transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik. Anslag 1:8 Viss internationell verksamhet är avsett för kostnader för förpliktelser som värdland för Världssjöfartsuniversitetet. Från anslag 1:9 finansieras bl.a. det nämnda forskningsinstitutets administration och utredningsverksamhet samt särskild utrustning liksom det nationella transportforskningsbiblioteket, BIC. Anslag 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk används för bidrag som EU beviljar till projekt och studier som ingår i det transeuropeiska transportnätverket (TEN-T) för investeringar i transportinfrastruktur. Anslag 1:12 Transportstyrelsen används huvudsakligen till de delar av Transportstyrelsens verksamhet som inte finansieras med avgifter som myndigheten disponerar, andra anslag eller övriga intäkter. Anslaget får till skillnad även användas till att betala eventuella böter till följd av försenad implementering av EU-direktiv; av regeringens överväganden framgår nämligen att det inom transportområdet finns direktiv som inte kommer att vara genomförda , vilket kan leda till vitesförelägganden från kommissionen. Anslag 1:13 Trafikanalys används för Trafikanalys administrationskostnader samt till statistik-, utvärderings- och analysverksamhet inom transportområdet. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen nedan. Tabell 2 Budgetförslag för trafikslagsövergripande frågor Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk När det gäller anslag 1:3 kan påminnas om att inrättades som myndigheterna och avvecklades. Regeringen erinrar också i propositionen om att myndighetsomorganisationen förväntas ge besparingar på respektive . Regeringen framhåller att en del av denna besparing återförs till utgiftsområde 22 Kommunikationer i form av tillskott till drift och underhåll av vägar och järnvägar. Tillskottet utgör respektive . Regeringen föreslår också att ett system med beredskapsflygplatser ska införas för att säkerställa ett nationellt nät av flygplatser som kan tillhandahålla en grundläggande beredskap för vissa samhällsviktiga insatser, t.ex. prioriterade sjuktransporter och räddningsinsatser. Regeringen bedömer att behöver avsättas för att upprätthålla ett sådant nät. Regeringen föreslår att åtgärden finansieras med en minskning av anslag 1:3 som anslag 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser ökas med motsvarande belopp (se avsnittet om luftfart nedan). Regeringen föreslår också en satsning för att säkerställa utveckling och drift av det nationella transportforskningsbiblioteket. Regeringen föreslår därför att anslag 1:9 ökas med och att denna ökning finansieras genom en motsvarande minskning av anslag 1:3 . Vad gäller anslag 1:7 Trafikavtal bedömer regeringen att den nuvarande anslagsnivån kommer att vara tillräcklig för åren 20122015, under förutsättning att det inte sker några kraftiga avvikelser från de antaganden som regeringen gör gällande framtida oljepriser och valutakurser. I fråga om anslag 1:12 Transportstyrelsen påminner regeringen om att nya finansieringsprinciper gäller för Transportstyrelsen . Detta innebär att verksamhet inom myndigheten som avser regelgivning ska, oberoende av trafikslag, finansieras via skattekollektivet medan verksamhet som avser tillstånd eller annan ärendehantering, tillsyn och registerhållning i huvudsak ska finansieras med avgifter. Vidare påminner regeringen om att ska Transportstyrelsens avgiftsintäkter från offentligrättslig verksamhet i huvudsak bruttoredovisas, dvs. redovisas under inkomsttitel på statens budget. Regeringen meddelar att i beräkningen av myndighetens anslag 2011 ingick avgiften för flygtrafiktjänster, den s.k. undervägsavgiften, som det i budgetpropositionen förklarades att myndigheten även fortsatt skulle disponera denna typ av avgift. Eftersom Transportstyrelsen även fortsatt bör disponera intäkterna från denna avgift anför regeringen att anslaget bör justeras ned med motsvarande belopp, dvs. Regeringen pekar också på att kommer att få ökade kostnader till följd av implementeringen av det tredje sjösäkerhetspaketet. Det föreslås därför att anslag 2:8 under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ökas med som Transportstyrelsens anslag minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår vidare att Transportstyrelsens anslag minskas med ytterligare för att finansiera en förstärkning av Rymdstyrelsens insatser för att samordna det svenska deltagandet i det europeiska satellitnavigeringssystemet . Anslaget 3:5 Rymdstyrelsen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning föreslås öka med motsvarande belopp. Regeringen uppger också i propositionen att allt större krav kommer att ställas på att Transportstyrelsens befintliga verksamhet ska bedrivas till lägre kostnader. Vad gäller anslagen 1:8 Viss internationell verksamhet och 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk föreslår regeringen inga förändrade anslagsnivåer. I fråga om anslag 1:13 Trafikanalys föreslås en ökning på ca till följd av sedvanlig pris- och löneomräkning. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Regeringen påminner i propositionen om att vissa trafikavtal rörande transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik, främst flygavtal och avtal om färjetrafik till och från , innehåller rörliga ersättningsvillkor, främst med avseende på oljepriser. För att ta hänsyn till denna rörliga komponent föreslår regeringen därför att den bemyndigas att för ramanslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med tjänstekoncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad kollektivtrafik som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20132022. Från anslag 1:1 Väghållning finansieras bl.a. statlig väghållning (vilket innefattar t.ex. vägplanering, byggande, drift och underhåll samt gång- och cykelvägar i det statliga vägnätet), bidrag inom bl.a. kollektivtrafiken och förbättring av miljö och trafiksäkerhet på kommunala vägar samt andra insatser som syftar till att uppnå de transportpolitiska målen. Anslaget ska till skillnad även användas för eventuella böter till följd av försenad implementering av EU-direktiv då det inom transportområdet finns direktiv som inte kommer att vara genomförda , vilket kan leda till vitesförelägganden från kommissionen. Anslag 1:11 Trängselskatt i uppfördes på statens budget och används för investeringar i vägnätet i som finansieras med överskott från trängselskatten. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen nedan. Tabell 3 Budgetförslag för väghållning m.m. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en satsning på väghållning på 2012 och 2013. Regeringen framhäver att det på vägsidan finns ett uppdämt behov av underhållsåtgärder till följd av de senaste årens hårda vintrar som har inneburit att budgeten för drift och underhåll till stora delar har använts till vinterväghållning. Vidare framhåller regeringen att det för flera vägar i landet även bedöms finnas ett fortsatt behov av trafiksäkerhetshöjande åtgärder, miljöåtgärder samt trimningsåtgärder. Regeringen pekar dessutom på att sådana satsningar utgör ett stabiliseringspolitiskt verktyg som ger sysselsättningseffekt på relativt kort sikt. Det framhålls att åtgärderna ska riktas mot de starkast trafikerade vägsträckorna, däribland sträckor som är av avgörande betydelse för arbetspendling i storstadsområdena, och att inriktningen även ger en möjlighet att prioritera viktiga godsstråk. Vad gäller anslag 1:11 Trängselskatt i framgår av regeringens överväganden att nettoöverskottet från den inbetalda trängselskatten beräknas uppgå till 2012. Regeringen föreslår att man till anslaget även tillför det anslagssparande på dryga som genererats av trängselskatten i och som vid utgången av 2010 hade ackumulerats under anslag 1:1 Väghållning. Regeringen pekar i sammanhanget också på att hänsyn måste tas till den ackumulerade differens mellan överskott och avsatta medel på -som har uppstått . Efter det att har fattat beslut om anslag är det regeringens uppgift att fördela detta på anslagsposter och anslagsdelposter. I sammanställningen nedan redovisas regeringens preliminära beräkning av fördelningen av anslagen 1:1 Väghållning och 1:11 Trängselskatt i . Tabell 4 Fördelning av anslagen 1:1 Väghållning och 1:11 Trängselskatt i Investeringar i nationell plan Investeringar i regional plan Räntor och återbetalning av lån Bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion Bidrag för drift av enskild väg Övriga insatser för effektivisering av transportsystemet Anslag 1:11 Trängselskatt i investeringsvolym bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp och de tillskott som tas emot via externa bidrag. Investeringarna omfattar de investeringar som fastställts av regeringen i den nationella planen för utveckling av transportsystemet 20102021 (dnr N2009/6374/TE) och av länen i de regionala planerna. Investeringsplanen för vägområdet redovisas i följande tabell. Tabell 5 Investeringsplan för vägar 20112013 Investeringar i nationell plan, inkl. närtidssatsning Investeringar i regional plan, inkl. närtidssatsning Bärighetshöjande åtgärder, inkl. närtidssatsning Investeringar med överskott från trängselskatt i Investeringar med överskott från trängselskatt i Medfinansiering, förskottering m.m. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden och låneram Regeringen framhåller att den verksamhet som bedriver ofta innebär att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska förpliktelser ; det gäller såväl avtal om investeringar som avtal om drift och underhåll av vägnätet. Följaktligen framhåller regeringen att den bör ges ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser. Bemyndigandet föreslås avse det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång och uppgå till högst . Regeringen meddelar att i aktuella planer ingår ett stort antal medelstora och stora byggprojekt, t.ex. . Regeringen pekar på att de exakta tidpunkterna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse, varför en viss buffert behövs i bemyndiganderamen. har tagit upp lån för att finansiera anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor, vissa prioriterade vägprojekt samt investeringar i vissa vägprojekt för vilka verket planerar att ta ut trängselskatt eller vägavgifter. Regeringen föreslår en låneram om högst . Den föreslagna låneramen är högre än för det innevarande året, vilket beror på ett ökat lånebehov för de prioriterade projekten samt lån för de projekt som delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. Tabell 6 Beräknad låneskuld för vägar 20112013 Merparten av de lån som har tagit ska återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och amorteringar. Anslaget 1:2 Banhållning används för bl.a. investeringar i statliga järnvägar, drift och underhåll av statliga järnvägar, trafikledning och andra insatser, utöver banhållning och bidragsgivning, som syftar till att uppnå de transportpolitiska målen samt myndighetsutövning. Anslaget används också för kostnader för trafikavgifter enligt avtalet om Öresundsförbindelsen och för bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut. Till skillnad ska anslaget även användas för eventuella böter till följd av försenad implementering av EU-direktiv. Regeringen föreslår att anvisar anslag enligt följande: Tabell 7 Budgetförslag för banhållning Regeringen föreslår i propositionen att satsas 2012 på åtgärder för i första hand drift och underhåll, reinvesteringar och trimningsåtgärder, varav avser medel som belastat anslagskredit . Det meddelas också att satsas för samma ändamål 2013. Regeringen framhåller att sådana åtgärder krävs både i närtid för att tillgodose den nuvarande efterfrågan och på för att kunna möta en förväntad efterfrågeökning på järnvägstransporter. Vidare påtalar regeringen att de förstärkta satsningarna också utgör ett stabiliseringspolitiskt verktyg som ger sysselsättningseffekt på relativt kort sikt. Regeringen anger att åtgärderna riktas mot de starkast trafikerade järnvägsstråken, däribland stråk som är av avgörande betydelse för arbetspendling i storstadsområdena. Det framhävs också att inriktningen ger en möjlighet att prioritera viktiga godsstråk. I propositionen påminner regeringen vidare om att enligt järnvägslagen (2004:519) får ta ut avgifter av operatörerna för trafik på statens spåranläggningar. Intäkterna används för finansiering av drift, underhåll och kvalitetshöjande insatser i järnvägsinfrastrukturen samt produktionskostnader för tjänsterna. beräknas intäkterna från banavgifterna uppgå till . Regeringen pekar på att bedriver ett kontinuerligt arbete för att vidareutveckla formerna för uttaget av banavgifter och att detta bedöms leda till successivt ökade avgiftsnivåer . Efter det att har fattat beslut om anslag är det regeringens uppgift att fördela detta på anslagsposter. I sammanställningen nedan redovisas regeringens preliminära beräkning av fördelningen av anslaget 1:2 Banhållning. Tabell 8 Fördelning av anslaget 1:2 Banhållning Bidrag till och Öresundskonsortiet Investeringar i nationell plan Drift, underhåll och trafikledning Räntor och återbetalning av lån Övriga insatser för effektivisering av transportsystemet investeringar omfattar de investeringar som fastställts i den nationella planen för transportsystemet 20102021. Investeringarna finansieras med anslag och i vissa fall med lån i . Därutöver gör investeringar i el- och teleanläggningar som finansieras med lån. beräknar att genomföra nedanstående investeringar för ca . I medfinansieringen ingår bl.a. de medel som fått i bidrag från EU (TEN-T-bidrag). Tabell 9 Investeringsplan för järnvägar 20112013 Investeringar i nationell plan* Medfinansiering, förskottering m.m. * Inklusive medfinansiering. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden och låneram Liksom för väghållning framhåller regeringen att den verksamhet som bedriver inom banhållning ofta innebär att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska förpliktelser . Följaktligen anför regeringen att den bör ges ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser. Bemyndigandet föreslås avse det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång och uppgå till högst . Regeringen meddelar att i aktuella planer ingår ett stort antal medelstora och stora byggprojekt, t.ex. . Inom finns särskilda lån upptagna för att finansiera investeringar i eldrifts- och teleanläggningar och telenätsutrustning samt för statens andel av vissa investeringar i i enlighet med avtal mellan , och staten. Därutöver ingår de prioriterade järnvägsprojekt som beslutade om med anledning av förslagen i tilläggsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274). Låneramen för dessa ändamål föreslås uppgå till högst . Av den totala låneramen avser en låneram för investeringar i de prioriterade järnvägsprojekten , MjölbyMotala och TrollhättanGöteborg samt i järnvägsprojekt i . För föreslår regeringen en låneram om högst för till i enlighet med det beräknade ackumulerade kreditbehovet vid slutet av 2012. Det påminns i sammanhanget om att enligt avtalet om byggande av (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) ska betala hyra för anläggningen när den färdigställts och öppnats för trafik. Tabell 10 Beräknad låneskuld för järnvägar 20112013 De lån som har tagit upp i ska återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och återbetalning av lån. Det nuvarande affärsverket bildades när huvuddelen av dåvarande Statens järnvägars verksamhet delades upp i sex självständiga bolag. Verket ska förvalta egendom (lok och vagnar för tågtrafik) och avveckla viss verksamhet (personal, arkiv m.m.) som före utgången av 2000 ingick i Statens järnvägars verksamhet och som inte överförts till något bolag eller någon annan myndighet. förvaltar leasingåtaganden och hyr ut fordon, i första hand till järnvägsföretag med vilka staten ingår trafikeringsavtal. Regeringen anför i propositionen att Statens järnvägars verksamhet har minskat i en sådan omfattning att regeringen bedömer att de uppgifter som återstår kan överföras till en annan myndighet. Tidpunkten för en sådan avveckling är dock ännu inte fastställd, och regeringen bedömer därför att myndigheten även 2012 behöver finansiella befogenheter i enlighet . Godkännande av ekonomiska mål och finansieringsmodell samt bemyndigande om finansiella befogenheter De verksamheter som rör avveckling av verksamhet och förvaltning av leasingåtaganden har inget avkastningskrav, utan dessa ska bära sina egna kostnader, medan den verksamhet som omfattar förvaltning av järnvägsfordon över en konjunkturcykel ska ge en räntabilitet på sysselsatt kapital som minst motsvarar räntan på femåriga statsobligationer plus en procentenhet. Regeringen anser att denna ordning alltjämt är motiverad. Beträffande de avgiftsintäkter som får disponera från verksamheterna för förvaltning av leasingåtaganden och förvaltning av järnvägsfordon gör regeringen bedömningen att det är möjligt att balansera resultatet mellan räkenskapsåren och bedriva en verksamhet av god kvalitet. Regeringen föreslår därför att Statens järnvägars verksamhet tills vidare fortsätter enligt den finansieringsmodell och de avkastningskrav som gällt för . Det framhålls i propositionen att förvaltar finansiella tillgångar och skulder till betydande belopp. Genom att är en del av staten ansvarar staten för dessa åtaganden. För att fullfölja åtagandena tecknar efter tidigare bemyndiganden från underuthyrningsavtal och placerar medel enligt en antagen finanspolicy. För att finansiera dessa åtaganden och affärsverkets andra åtaganden hade långfristiga skulder på . Regeringen föreslår att bemyndigas att ta på sig långfristiga skulder, inbegripet Statens järnvägars finansiella leasingåtaganden, inom en total låneram av . Regeringen föreslår vidare att bemyndigas att förvalta de leasingåtaganden som förvaltar . I denna förvaltning ingår bl.a. rätten att teckna underuthyrningsavtal om leasingkontrakt, teckna lån och inlösa leasingavtal. Regeringen föreslår även att bemyndigas att placera överskottslikvid enligt myndighetens finanspolicy. får tillhandahålla lok och vagnar i första hand till järnvägsföretag med vilka staten ingår trafikeringsavtal samt, efter samråd med Rikstrafiken, även till andra järnvägsföretag. Regeringen meddelar att vissa intervallstyrda revisioner av ellok och motorvagnar kommer att genomföras och att avser att finansiera detta inom ramen för intäkterna från fordonsuthyrningen. Vidare framhåller regeringen att det finns behov av investeringar i restaurangvagnar, handikappanpassning av sovvagnar samt installation av utrustning för signalsystemet ERTMS i ellok med därtill kopplade säkerhetsinvesteringar i personvagnar. Bedömningen är att investeringarna uppgår till , se tabellen nedan. Investeringarna finansieras fullt ut av egna medel hos . Regeringen föreslår att investeringsplanen för godkänns. Tabell 11 Investeringsplan för 20122014 Uppgradering/upprustning vagnar Anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. är avsett att finansiera tjänster inom ansvarsområde, bl.a. för fritidsbåtssektorn, som inte finansieras via handelssjöfarten. Vidare ingår kostnader för sjöräddnings- och farledsverksamhet samt vissa övriga kostnader för fritidsbåtstrafiken och yrkesfisket m.m., vilka inte ska belasta handelssjöfarten. Från anslaget 1:5 Ersättning för viss kanaltrafik m.m. utgår bidrag till täckande av underskott för drift av Trollhätte och m.m. Anslagen ovan får också användas som bidrag till huvudmän som fullt ut övertar ansvar för vissa farleder och kanaler som huvudsakligen nyttjas av fritidsbåtar och nyttotrafik. Anslagen får även användas för utredningar. Som framgår av tabellen nedan föreslår regeringen oförändrade anslag jämfört med det innevarande året. Tabell 12 Budgetförslag för sjöfartsområdet Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Ekonomiska mål och finansiella befogenheter har ett räntabilitetskrav för perioden 20122014 på , räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en konjunkturcykel. Regeringen bedömer att detta räntabilitetskrav är motiverat som långsiktigt mål. Vidare anser regeringen att det är motiverat att det nuvarande soliditetsmålet på ligger kvar mot bakgrund av att pensionsskulden ökat till följd av ändrade beräkningsgrunder. Soliditetsmålet bör dock enligt regeringen återgå till . Som restriktion för prisökningar anför regeringen att verkets farledsavgifter får öka med högst nettoprisindex räknat . När det gäller utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Det föreslås att regeringen även fortsättningsvis bör bemyndigas att besluta om utdelning och skattemotsvarighet. Regeringen föreslår vidare att ett bemyndigande ges så att kan uppta kort- och långfristiga lån inom en total ram av i och utanför . Regeringen föreslår också att får sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. investeringar finansieras utan extern upplåning. Finansieringen sker internt inom verksamheten där de huvudsakliga intäkterna är avgifter och anslag. Av investeringsplanen nedan framgår att verket planerar investeringar för för perioden 20122014. Regeringen pekar bl.a. på att arbetet fortsätter med att förlänga livstiden för isbrytare i Atle-klassen, vilket kommer att kosta totalt ca . Regeringen meddelar också sin avsikt att i en separat proposition , för att säkerställa en väl fungerande sjö- och flygräddningsverksamhet, bl.a. lämna förslag om att staten genom förvärvar samtliga aktier i helicopter invest AB till ett belopp om . Tabell 13 Investeringsplan för 20122014 Sjötrafikinformation (VTS) Sjögeografisk information (sjökortsproduktion) Regeringen delar bedömning när det gäller vilka investeringar som bör göras . Regeringen föreslår följaktligen att investeringsplanen för godkänns. Anslaget 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser disponeras av och används till att finansiera delar av driftunderskotten vid kommunala och privata trafikflygplatser som nyttjas av flygtrafik som upphandlas av staten. Anslaget används vidare till åtgärder enligt de regionala infrastrukturplanerna. Regeringen meddelar i budgetpropositionen att anslaget framöver även ska användas för att täcka kostnader för att hålla beredskap för samhällsviktiga insatser på vissa flygplatser. Regeringen föreslår att anslaget ska utökas med för detta ändamål.