bet · GZ01UbU2 · 2011-12-01 00:00:00 — Resultaten ska redovisas utifrån de indikatorer eller andra bedömningsgrunder som valts för regeringens bedömning av resultaten inom utgiftsområdet (måluppfyllelsen). 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Inom utgiftsområde 15 finns sammanlagt sju anslag (se tabell 1). Vissa studiestöd är rättighetsstyrda, vilket innebär att anslagsbelastningen framför allt beror på antalet studerande som är berättigade till studiestöd samt deras val att ansöka om studiestöd. Tabell Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Källa: Prop. 2011/12:1 utg.omr. Regeringen redovisar resultaten för varje studiestöd per studerandegrupp fördelat på grundskolenivå och gymnasialnivå respektive eftergymnasial nivå. Därutöver redogörs för ett antal andra resultat, t.ex. studieekonomi, studerande utomlands, studerande med barn, lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning, låntagare och den totala studieskulden samt studiestödsadministrationen. Resultatet av statens insatser inom studiestödsverksamheten redovisas i budgetpropositionen per studerandegrupp fördelat på grundskole- och gymnasienivå (t.ex. vuxenutbildning) respektive eftergymnasial nivå (t.ex. högskoleutbildning, yrkeshögskoleutbildning eller motsvarande). I resultatredovisningen särredovisas studerande utomlands, studerande med barn, lånebenägenhet, låntagare och den totala studieskulden samt studiestödsadministrationen. Flertalet indikatorer jämförs med motsvarande siffra . I kapitel 4 uppräknas de resultatindikatorer som regeringen redovisar för utgiftsområde 15. 3.4 Regeringens analys och slutsatser Utifrån de indikatorer som regeringen ansett vara viktiga redovisas nedan ett urval ur regeringens analys och slutsatser. Minskande ungdomskullar har inneburit att antalet gymnasieungdomar med studiebidrag minskade . Denna utveckling väntas fortsätta . Regeringen noterar att antalet vuxna studerande med studiemedel på samtliga utbildningsnivåer ökade markant , vilket beror på dels arbetsmarknadsläget, dels stora ungdomskullar. Vidare konstateras att direktövergången från gymnasieskolan till högskolan har ökat. Regeringen har på grund av det försämrade arbetsmarknadsläget satsat på fler utbildningsplatser inom yrkesinriktad gymnasial yrkesutbildning, vuxenutbildning och högskola. Studiestödet möjliggör, enligt regeringen, studier utomlands och bidrar till en ökad internationalisering. Regeringen lyfter fram att studiemedlens allmänna köpkraft nu är högre än någonsin relativt konsumentprisindex och att den avser att följa utvecklingen av den enskildes skuldsättning. Regeringen konstaterar att den långsiktiga lånebenägenheten har minskat, bl.a. som en följd av studiemedelsreformen . Skillnaderna i lånebenägenhet mellan olika åldersgrupper har varit beständig . Vad gäller låntagare och den totala studieskulden konstaterar regeringen att tendensen är att allt fler återbetalar sina lån och att ökningen av de inbetalda beloppen fortsätter. En brist som konstateras är att utomlands bosatta återbetalar sina lån i betydligt mindre omfattning än bosatta i , och regeringen har vidtagit åtgärder för att komma till rätta med detta problem. Detta arbete kommer även fortsättningsvis att prioriteras. Regeringen välkomnar att prioriterar kravverksamheten utomlands samt att myndighetens arbete har resulterat i att antalet felaktiga utbetalningar fortsätter att minska. 3.5 Regeringens sammanfattande resultatbedömning Regeringen bedömer att målen för studiestödet har uppfyllts i fråga om att det bl.a. ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning samt verka utjämnande mellan individer och grupper i befolkningen och därmed bidra till social rättvisa.9[ Se avsnitt 3.6.2 Vuxna studerande i prop. 2011/12:1 utg.omr. 3.6 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömning Resultatredovisningens struktur och innehåll Regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för budgetberedning. För att få en god förståelse och ett relevant beredningsunderlag är det enligt gruppen angeläget att resultatredovisningen har en tydlig struktur. Gruppen vill betona vikten av att resultatredovisningen ger en helhetsbild av regeringens syn på resultaten inom studiestödsområdet. Det förekommer att regeringen i resultatredovisningen redogör för olika insatser, t.ex. beslut om uppdrag och tillsättning av utredare. Denna information är värdefull, men läsbarheten skulle öka om den genomgående särredovisades, menar gruppen. Det är enligt gruppens bedömning positivt att resultatutvecklingen i flertalet fall jämförs med motsvarande siffra . För att underlätta en uppföljning och bedömning av den långsiktiga resultatutvecklingen vill gruppen peka på att statistik för med fördel kan redovisas för vissa centrala resultatindikatorer med samma jämförelseperiod. Resultatredovisningen är relativt fokuserad på prestationer, t.ex. utbetalade studiestöd. Gruppen noterar att regeringen i mindre utsträckning belyser hur studiestödet utjämnar skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidrar till ökad social rättvisa. Gruppen menar att det är viktigt med en fortsatt dialog mellan utskottet och regeringen om hur regeringens resultatredovisning till kan utvecklas. En tydlig återkoppling från utskottet underlättar regeringens fortsatta utvecklingsarbete. 4 Resultatindikatorer för utgiftsområde 15 Studiestöd Nedan följer en uppräkning av de indikatorer som regeringen använder i sin resultatredovisning för utgiftsområdet. Unga studerande på gymnasial nivå i Antal studerande med studiehjälp, inackorderingsbidrag och extra tillägg, uppdelat på kön. Total utgift för studiehjälp, inackorderingstillägg och extra tillägg. Antal studerande som fick studiehjälpen indragen på grund av otillåten frånvaro. Antal utländska medborgare som fick studiehjälp för studier i . Bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag) Antal studerande med Rg-bidrag (könsuppdelat) samt den totala utgiften för RG-bidrag. Vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå i Antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel, fördelat på folkhögskolor och komvux samt kön. Antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå som fick den högre bidragsnivån. Andel av stödtagarna på grundskolenivå och gymnasial nivå som fick studielån. Andel av de studerande inom den kommunala vuxenutbildningen på grundskolenivå och gymnasial nivå som fick studiemedel. Andel studerande på grundskolenivå som bedrev sin utbildning inom vuxenutbildning respektive folkhögskola. Åldersstruktur hos de studerande på gymnasienivå. Antal studerande som för olika utbildningsinriktningar fick den högre bidragsnivån. Antal utländska medborgare som fick studiemedel för studier på grundskole- eller gymnasienivå. Total utgift för studiebidrag till vuxna studerande på grundskole- och gymnasial nivå. Bidrag till viss föräldrautbildning i teckenspråk (TUFF-ersättning) Antal föräldrar som fick TUFF-ersättning samt total utgift för TUFF-ersättning. Studerande på eftergymnasial nivå i Antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel (uppdelat på skolform), studielån, tilläggslån och merkostnadslån samt uppdelat på kön. Antal utländska medborgare som fick studiemedel för studier på eftergymnasial nivå. Åldersstruktur hos de studerande på eftergymnasial nivå. Total utgift för studiebidrag, tilläggslån och merkostnadslån till studerande på eftergymnasial nivå. Andel studerande som hade studielån. Studielitteratur till vissa högskolestuderande Antal studerande som lånade studielitteratur från Talboks- och (könsuppdelat). Genomsnittlig kostnad per studerande. Total utgift för produktion av studielitteratur till vissa högskolestuderande. Antal studerande med studiehjälp samt ytterligare specificerad information. Total utgift för studiehjälp. Antal studerande utomlands på gymnasial och eftergymnasial nivå (könsuppdelat). Andel av samtliga studerande på eftergymnasial nivå som studerade utomlands. Fördelning av studerande på eftergymnasial nivå mellan free mover-studenter, studenter som bedrev studier inom utbytesprogram eller läste en icke akademisk språkkurs samt antal läkarstuderande. Utlandsstuderande på eftergymnasial nivå, fördelade efter världsdel samt åldersstruktur. Antal utländska medborgare som fick studiemedel för studier utomlands. Andel och antal studerande med merkostnadslån. Total utgift för studiebidrag vid studier utomlands samt merkostnadslån. Diverse information om de studerandes ekonomiska situation. Antal studerande med tilläggsbidrag (könsuppdelat). Total utgift för tilläggsbidrag. Andel studerande med studiemedel på grundskolenivå och gymnasial nivå respektive eftergymnasial nivå som fick tilläggsbidrag. Andel studerande med det högre bidraget respektive det generella bidraget som fick tilläggsbidrag. Lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning Antal studerande som tog studielån i förhållande till antal studerande med studiebidrag. Studerandes lånebenägenhet i olika åldersgrupper och på olika utbildningsnivåer. Andel studerande med studielån på eftergymnasial nivå som tog merkostnads- respektive tilläggslån. Andel utlandsstuderande med studielån. Genomsnittlig skuld på annuitetslån för nya återbetalningsskyldiga, fördelat på studienivå och kön. Låntagare och den totala studieskulden Totalt antal låntagare i de tre återbetalningssystemen. Återbetalning av studielån samt extra inbetalning utöver inbetalningsplan. Total studieskuld, varav andel osäkra fordringar, fördelat på lånetyp, återkrav och andra variabler. Antal personer som CSN saknade adresser till samt utestående fordran för dessa låntagare. Antal personer som beviljades nedsättning av det belopp som han eller hon ska betala tillbaka samt totalt värde. Antal beviljade avskrivningsärenden fördelat på skäl samt totalt avskrivet belopp. Antal personer där krav på återbetalning av studiestöd har överförts till samt den ackumulerade fordran hos myndigheten. Antal återbetalare bosatta utomlands. Total fordran på utomlands bosatta återbetalare, varav andel osäkra fordringar. Andel inbetalt årsbelopp för bosatta utomlands jämfört med bosatta i . Antal ärenden som har skickats till Intrum samt totalt inbetalt belopp, varav från andra länder. Antal delgivningar, varav lyckade. Total kostnad för Centrala verksamhet (CSN). Total intäkt för CSN, fördelat på anslag och avgifter. Diverse uppgifter för CSN:s service och information. Antal beslut inom studiemedelsverksamheten. Genomsnittliga handläggningstider, fördelat på stödform. Andel återkrav och avräkningar i förhållande till utbetalt belopp. Antal personer som har polisanmälts för misstänkt bidragsbrott. Diverse annan statistik. Total kostnad för verksamheten vid . Antal hanterade ärenden. Handläggningstid för att avgöra ärenden samt andel ärenden som bifallits. Vi ska diskutera betänkandet om utgiftsområde 15 Studiestöd.I vår budgetmotion har vi större ambitioner för . Vi väljer att investera i utbildning i stället för att sänka krogmomsen. Behoven av utbildning är stora och växande. För individen handlar det om att få bättre möjligheter till ett arbete. Det finns ett tydligt samband mellan arbetslöshet och utbildningsnivå. För samhället handlar det om att tillgodose efterfrågan på kvalificerad arbetskraft och stärka konkurrenskraft. När företag inte kan rekrytera personal med rätt kompetens kan vi inte bara se på. Vi behöver därför investera i utbildning.Ett litet land som kan inte konkurrera med låga löner och dåliga arbetsvillkor, utan för att kunna klara den globala konkurrensen måste vi konkurrera med kunskap. En kunskapsbaserad ekonomi är vad vi behöver. Vi delar bedömning att en växande andel av jobben på svensk arbetsmarknad med de ambitioner vi och rådet har för kommer att kräva en högre utbildning. Därför måste vara ett av de länder i världen som har den högsta andelen välutbildade, och därför kan vi inte acceptera regeringens kraftfulla neddragningar av antalet högskole- och yrkeshögskoleplatser. Ett exempel från vår budgetmotion är satsningen på 8 700 extra platser som går till högskolorna. Därtill kommer pengar till kvalitet. För att alla individer ska ha möjlighet att växa och utbilda sig har vi socialdemokrater byggt upp ett studiemedelssystem. Målet för studiestödet är, enligt betänkandet: "Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska verka och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. "Vad innebär då detta? Såvitt jag vet har ingen haft förmånen att själv få välja vilka föräldrar den ska födas av. Jag har i alla fall inte hört talas om någon sådan person. Det gäller även vilken samhällsklass man ska tillhöra och vilken bakgrund man ska ha. Vi socialdemokrater anser att alla människor är lika mycket värda, men vi föds med olika förutsättningar. Dina föräldrars plånbok, din etniska bakgrund, om du är man eller kvinna eller om du har ett funktionshinder ska inte få avgöra din framtid. Alla ska ha möjlighet att utbilda sig.Som jag sagt tidigare kräver allt fler jobb en högskoleexamen, och allt färre jobb finns för dem som inte har kunnat eller haft möjlighet att ta del av någon utbildning utöver . Eftersom de borgerliga den senaste mandatperioden dragit ned på allt som har med vidareutbildning och en andra chans att göra har klyftorna ökat. Utbildningsklyftor måste minskas och motverkas, inte ökas. Med en högre utbildningsnivå mår man inte bara bättre, utan självförtroendet får sig en skjuts uppåt och man kan uppnå sina drömmar och på så sätt få ett bättre liv.I dag har vi cirka en halv miljon personer som studerar på gymnasial nivå och får studiehjälp. Vi har ca 400 000 som studerar på eftergymnasial nivå i olika former. av dessa studerar vid en högskola eller ett universitet. Andra grupper som får studiemedel är de som studerar utomlands och studerande med barn. Alla dessa studerande är oerhört viktiga för framtid, och det hade aldrig gått att låta så många studera om vi inte haft ett väl fungerande studiemedelssystem.Herr talman! Vi har en hög arbetslöshet i . En massa människor behöver utbilda sig för att kunna hitta ett jobb och utvecklas som människor. Sunt förnuft säger att om det finns en efterfrågan efter arbetskraft brukar färre personer söka sig till högskola och universitet. har vi en hög arbetslöshet. Inte bara den generella utan även ungdomsarbetslösheten är oerhört hög - . Att i detta läge inte satsa på utbildning är för mig jättekonstigt. Man får inte heller glömma att vi just nu befinner oss i ett läge där företag har jättesvårt att hitta rätt kompetens. Det är för att folk har fel utbildning eller i många fall ingen utbildning alls.Trots allt bra jag nu sagt om studiemedel är det fortfarande många som inte vågar ta studielån eftersom de är oroliga för vad som kan hända om något går snett. Många bor hemma för att hålla nere kostnaderna och kan därför inte skapa sig ett eget liv eller vidareutvecklas. har de stora problem eftersom de anser att studiebidraget är för litet. Många funderar över att halva bidraget går till busskort eller tågkort. Det räcker inte till mycket annat. Vad kan vi göra där? Det är en fråga jag har ställt till mig själv, och jag ställer den även till mina kompanjoner i Alliansen. Den lilla nation vi är måste ta vara på alla som bor här. Många av dessa är ungdomar som kommer från studieovana hem. Jag är en av dem som inte hade haft möjlighet att studera om inte studiemedelssystemet hade funnits. Jag hade med allra största sannolikhet fått glömma högskolestudier. Vi socialdemokrater har högre ambitioner för . Utbildning är nyckeln till framtidens jobb och konkurrenskraft, men också till människors frihet att forma sina egna liv. För att företag och organisationer ska kunna utvecklas måste de kunna rekrytera folk med rätt kompetens. Eftersom vi satsar på fler platser på högskola och universitet, yrkeshögskola, folkhögskola, komvux med mera kommer även studiemedlen att öka. Därför har vi i ett särskilt yttrande till detta betänkande yrkat på att anslaget till studiemedel ökas.Eftersom vårt förslag till ramar för utgiftsområdena inte har vunnit stöd i kan vi inte yrka bifall till vår motion. Vi vill dock framföra följande.Behoven av utbildning är stora och växande. För individen handlar det om att få bättre möjligheter till ett arbete. För samhället handlar det om att tillgodose efterfrågan på kvalificerad arbetskraft och att stärka konkurrenskraft.Högskolestudier är en heltidssysselsättning. Det förutsätter att studenterna har dels en rimlig studiemedelsnivå, dels ett socialt skydd som fångar upp vid såväl sjukdom som föräldraskap och arbetslöshet. Med generella och förutsägbara system skapas en trygghet som väcker människors vilja att ta steget framåt och påbörja studier och också möjligheten att fullfölja dem.Nu sker ett viktigt arbete med att förändra och se över socialförsäkringssystemen. Det är viktigt att uppmärksamma studenters situation i det arbetet. Redan nu vill vi peka på två områden som behöver behandlas: antalet karensdagar, som är 30, och möjligheten till deltidssjukskrivning. verkar för en öppen högskola, inte en stängd akademi.En öppen högskola är också en tillgänglig högskola - en högskola dit olika människor med olika bakgrund och i olika skeden i livet kan vända sig och utbildas och fortbildas genom akademiska studier.Jag är glad för att är ett av de länder där det är mest förmånligt att studera. Det är bra, men det kan bli bättre och bör bli bättre.Rekryteringen till högskolan behöver bli bredare. Fler grupper i samhället behöver hitta dit och få förutsättningar att vara kvar och fullfölja sina studier och ta med sig sina nya erfarenheter ut i arbetslivet eller kanske gå vidare inom akademin.Även om det är förmånligt att studera i är det ibland svårt att leva på studiemedlet. Situationen är mest ansträngd för studerande med barn. Dessutom tillhör de svenska studenterna de mest skuldsatta när de tar sin examen.För att möjliggöra för fler att studera på heltid och för att skapa en mer rimlig försörjning för studenterna vill höja studiemedlet med . Vi gör det genom en ökning av bidragsdelen i studiemedlet och inte i lånedelen, som regeringen vill. Att öka bidragsdelen ökar möjligheten till egen försörjning för studenterna. Det är en viktig skillnad mot regeringens politik. Sammanlagt anslår vi mer än regeringen för detta ändamål.Miljöpartiet vill även öka stödet till studerande med barn med vid heltidsstudier. Bildandet av familj får inte utgöra ett hinder för den egna bildningen, anser vi. Det är en självklarhet att det ska gå att skaffa barn medan man studerar, likväl som man ska kunna börja studera efter det att man har fått barn och bildat familj. För detta ändamål avsätter vi mer än regeringen.Herr talman! högskolor och universitet ska präglas av kvalitet, mångfald och tillgänglighet. Ett samhälle i ständig utveckling behöver en väl fungerande högre utbildning. En av de viktigaste åtgärderna för att garantera detta är att möjliggöra för alla, oavsett bakgrund, att studera.Men studiemedelssystemet är också ett verktyg för att skapa incitament för dem i samhället som inte har tillräcklig utbildningsnivå för att komma vidare - komma vidare in på arbetsmarknaden eller läsa in behörighet och skaffa rätt kompetens för det där jobbet som man vill ha - och utvecklas vidare.Miljöpartiet föreslår därför att unga mellan som saknar fullgod gymnasieutbildning ska ges möjlighet att läsa in gymnasiet på folkhögskola eller komvux med studiemedel utan återbetalningskrav. Stödet kan fördelas av Arbetsförmedlingen som har att bedöma vilka som är i behov av särskilda insatser. Tanken är att det utvidgade stödet ska kunna fungera som en extra skjuts över tröskeln. Därför ges det under maximalt . Därefter återgår individen till ordinarie studiestödssystem.Vi anser att tröskeln för att komma tillbaka till skolan måste bli lägre för den grupp unga som står längst från arbetsmarknaden. Därför satsar vi extra för 5 000 sådana platser.Vi i avsätter dessutom extra medel motsvarande för studiemedel för ytterligare 1 000 platser inom kvalificerad yrkesutbildning och 2 500 platser inom vuxenutbildning.Vi tror på ett utbildningssystem som präglas av öppna dörrar så att fler får en ärlig chans att komma in, lyckas och därmed kunna bidra till samhällsutvecklingen. Studiemedelssystemet ska stötta den visionen. Det ska ge goda förutsättningar så att människors socioekonomiska status inte blir utslagsgivande för huruvida de kan läsa vidare på gymnasiet eller högskolan. När vi nu talar om studiemedelssystemet är det på sin plats att även lyfta fram det faktum att de studiemedelsregler som vi bestämmer ska styra inte bara förutsättningarna för studenterna utan även förutsättningarna för utbildningarna som helhet.I dag går det knappast för högskolorna att lägga upp en kurs som inte pågår under samma antal veckor som det går att få ut studiemedel för. Som det ser ut är det svårt att lägga upp planeringen efter nya pedagogiska rön och låta studenterna ta sina poäng i annorlunda takt eller låta kursen sträcka sig en bit in över sommaren, för då ställer studiemedlet till det för studenterna.Studiemedelssystemet borde vara flexibelt så att det följer högskoleutbildningarna och utvecklingen inom akademin, inte tvärtom.Herr talman! Därmed står jag bakom motion på utgiftsområdet och vill i övrigt hänvisa till vårt särskilda yttrande i betänkandet. Herr talman och kära kolleger! De styrande politikerna har under skapat ett samhälle med tärande utanförskap, hög arbetslöshet och försämrad välfärd. Av det svenska folkhemmet, det vill säga ett samhälle präglat av gemenskap samt social och ekonomisk trygghet, återstår allt mindre.Det samhälle och den arbetsmarknad som tidigare inrymde en hög grad av inre sammanhållning och en låg arbetslöshet har bytts ut mot ett samhälle av utanförskap, hög arbetslöshet, försämrad välfärd och sänkta ersättningsnivåer. Vi menar och jag menar att övriga partiers politik har passerat bästföredatumet. behöver en ny välfärdspolitik.Sverigedemokraterna menar att arbetskraften primärt ska utbildas efter arbetsmarknadens behov. förslag om lärlingsjobb, förstärkt stöd till samt fler komvuxplatser banar väg för en god utveckling för såväl arbetsgivare som arbetstagare.Utöver den generella satsningen på högre utbildning avsätter vi därför även resurser till Myndigheten för som analyserar arbetsmarknadens behov av arbetskraft och sedan avsätter medel till de lärosäten som anordnar utbildningarna.Myndighetens egen bedömning är att fler personer än kan utbildas och få ett arbete, givet ökade medel. Man äskar därför en summa om , vilket enligt skulle räcka till ytterligare 8 000 platser årligen.Detta ska jämföras med regeringens enligt mig bristfälliga och tillfälliga satsning på som endast ger cirka 1 500 platser under 2012 och 2013.Sverigedemokraterna menar att det är ansvarslöst att inte tillföra de medel ber om, när vi vet att man faktiskt utbildar inom områden där efterfrågan finns.Därför vill vi tillföra till som vi öronmärker till CSN för kostnaderna för studiestöd, givet de nya utbildningsplatserna.Jag vill påpeka att vi har kunnat ta del av ett pressmeddelande från Myndigheten för som visar att av dem som slutförde sin yrkeshögskoleutbildning hade jobb eller eget företag efter examen. är en anmärkningsvärt hög siffra. Det är därför ytterst beklagligt att regeringen inte ser värdet av och tillskjuter de medel som man ber om.Ett annat led i samma strävan, som dessutom ger bättre möjlighet att komplettera betyg, är vårt förslag om en utökning av antalet platser på komvux. Vi vill anslå för 9 000 komvuxplatser och öronmärka ytterligare , givet ökade studiestödskostnader.