bet · GZ01UU2 · 2011-12-05 00:00:00 — Det finns de i biståndsdebatten som hävdar motsatsen och som till och med hävdar att bistånd skulle vara direkt skadligt och till och med motverka sitt eget syfte och i själva verket förlänga och försämra lidandet för de fattiga och svältande människor runt om i vår värld som är i behov av en effektiv och ambitiös biståndspolitik. Jag hävdar att de människor som säger att bistånd är ineffektivt och motverkar sitt eget syfte har fel. Men visst går det att hitta fel i hur bistånd bedrivs och i hur bistånd når fram. Dessa fel ska vi vara uppmärksamma på och göra allt vi kan för att rätta till för att få ett så effektivt och bra bistånd som möjligt. Bistånd behövs därför att biståndet är vårt sätt att gemensamt ta ansvar för den värld som finns bortom den rika världens gränser. Det är vårt sätt att på ett strukturerat och strategiskt sätt hantera de problem som finns i världen med svält, brist på utbildning och brist på utveckling och när naturkatastrofer och liknande inträffar. Just det strategiska inslaget att ge bistånd dit det verkligen behövs tycker jag är själva kärnan i vad som är bistånd. Det finns också välgörenhet, och välgörenhet är det inget fel på i sig. Men den viktiga skillnaden mellan välgörenhet och bistånd är att välgörenhet utgår från de egna bedömningarna för stunden, och man skulle till och med kunna säga utifrån godtycke. är ett sådant exempel där biståndet behövs och där det inte räcker med välgörenheten och godtycket. Kort efter att jordbävningen hade inträffat på var världens vilja att hjälpa till stor. Donationerna rullade in, likaså hjälparbetarna, och tv-kamerorna filmade och rapporterade ut över hela världen om den fruktansvärda naturkatastrofen och de umbäranden som haitierna var utsatta för. Men som så klingade effekten av. Intresset svalnade, tv-kamerorna flyttade vidare någon annanstans i världen, och därmed började också välgörenhetsströmmen av donationer och gåvor att avta. Det är då som biståndet behövs, det som är det strategiska och långsiktiga och som ser till hur problemen verkligen ser ut och inte var tv-kamerorna just för stunden finns. Hjälpbehovet på har inte tagit slut efter den naturkatastrof som inträffade . Tvärtom härjar koleran på . Man anser att det inte fanns någon kolera på före jordbävningen. har av befolkningen på 10 miljoner människor, alltså nästan 500 000, insjuknat i kolera. Över 6 500 människor har dött av kolera. Bistånd behövs därför att vi ska finnas länge på ställen där man behöver hjälp, inte bara så länge tv-kamerorna rapporterar därifrån. Precis som jag sade inledningsvis är det också viktigt att biståndet är effektivt och når fram och att vi kritiskt granskar hur det används. Det finns exempel på när det har gått fel, när det inte har blivit bra eller när det till om med har missanvänts. Det ska vi alltid vara vaksamma på, slå ned på, rätta till och kräva resultat, redovisning och annat. Dessa krav är höga, och de ska vara höga. Men dessa krav måste också gälla alla aktörer, även näringslivets aktörer som alltmer engagerar sig i biståndsarbete. Jag välkomnar att näringslivet engagerar sig i biståndsarbete. Men det kan inte vara så att vi har en dagordning för hur stor kontroll och hur stora krav vi ställer på biståndsaktörer som kommer från folkrörelser och kyrkor och en annan betydligt lägre måttstock som gäller för det bistånd som kommer från och genom näringslivets agerande. Vi har mycket fokus både i biståndsdebatten och i det verkliga biståndsarbetet på att följa upp vad som händer med biståndet. Redovisningskraven har skärpts . Det är mer och mer av uppföljning, och hela debatten kännetecknas just av diskussion om hur man ska följa upp. Det är väldigt fokuserat på hur man ska följa upp hos dem som tar emot biståndet och också hos dem som härifrån vårt land och andra länder förmedlar biståndet. Men det är väldigt lite fokus på att följa upp hur vi själva uppfyller våra åtaganden, de saker vi från , EU och den rika världen internationellt har lovat att vi ska delta i.När vi börjar analysera det kan vi se att väldigt många av dessa löften tyvärr aldrig har infriats. Alltför ofta får vi rapporter om att man på givarkonferenser har lovat stora summor, men efteråt kan det konstateras att inte alls lika mycket har betalats in eller satts av till det. Det är det första tecknet, tycker jag, på att löftena inte infrias. Sedan kan vi fortsätta nedåt i hela organisationen och ända till den plats där biståndet ska utföras. Vi kan se hur vi talar fagert om vad vi vill och ska göra, men vi är dåliga på att uppfylla det.Vi behöver alltså också vara självkritiska när det gäller hur vårt biståndsarbete fungerar och hur vi uppfyller våra löften och granska också oss själva, inte bara dem som ska ha biståndet och dem som utför biståndet.I en debatt om biståndspolitik är det lätt att fastna i eländesbeskrivningar om svält, brist på utbildning, brist på vatten, brist på fred och en lång rad andra brister som vi kan se runt om i världen. Därför vill jag ändå avslutningsvis peka på att jag har en positiv inställning till hur världen utvecklas. Det går också att se på en lång rad områden hur världen faktiskt har blivit bättre . Det är viktigt att komma ihåg detta i en biståndsdebatt, där mycket tenderar att bli eländesbeskrivningar.Herr talman! Avslutningsvis vill jag yrka bifall till den socialdemokratiska reservationen 2 och till reservation 6 från de rödgröna, alltså Socialdemokraterna, och . Vi socialdemokrater står självfallet bakom samtliga våra reservationer, men för att vinna tid i voteringen väljer vi att yrka endast på dessa två. Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservationerna 6 och 14.Sverige, som så länge varit en förebild i utvecklingssamarbetet, bryter mot internationella överenskommelser för vad som får räknas som bistånd. Endast genom en sådan kreativ bokföring där kostnader för flyktingmottagande, ambassadverksamhet och åtskilligt annat bokförs som bistånd lyckas regeringen upprätthålla enprocentsmålet. av biståndsramen - - går till att bestrida kostnader på migrationsområdet, vilket är en drygt större andel än OECD-genomsnittet.Siffror har inga ansikten, men det har däremot alla de människor i syd som inte får del av dessa miljarder. Regeringen slår här mot våra allra mest utsatta medmänniskor, och jag skulle vilja fråga och hur länge ni tänker prioritera solidariteten med framför solidariteten med jordens fattiga. När jag växte upp var det som stred för enprocentsmålet och faktiskt hade detta som en av sina centrala profilfrågor. Det gav sällan någon större opinionsmässig utdelning, men man framhärdade för att man tyckte att det var rätt.Miljöpartiet ifrågasätter också att regeringen tar från biståndet för att finansiera klimatsatsningar i utvecklingsländerna. Dessa medel ska enligt internationella överenskommelser vara additionella, alltså ligga utanför biståndsbudgeten, och bör betraktas som en avbetalning på vår klimatskuld till länderna i syd. Anpassningskostnaderna för ett förändrat klimat kommer snart att börja växa brant och riskerar då att äta upp alltmer av biståndet om vi inte är noga med att hålla isär dessa båda utgiftsposter.Lån som tagits upp av diktatorer och sällan kommit befolkningen till del skapar illegitima skulder och bör skrivas av utan att detta bokförs som bistånd, menar vi vidare.Herr talman! Det uppskattas att omkring två tredjedelar av den fattigaste miljarden människor är kvinnor. menar därför att den globala fattigdomsbekämpningen måste utgå från ett könsmaktsperspektiv som tydliggör den groteska snedfördelningen av makt, inflytande och livschanser mellan män och kvinnor. Genusanalys borde vara en självklar utgångspunkt för alla utvecklingsprogram. 1 000 kvinnor dör runt om i världen på grund av osäkra aborter och bristande mödravård. I dör fler kvinnor i barnsäng än antalet soldater i strid. Systematiska våldtäkter används som medveten krigsstrategi i oroshärdar.Djupgående förändringar - inte minst på jämställdhetsområdet - rör människors inre identitet och samhällets grundvalar och tar ofta mycket . Regeringens fokus på snabba resultat riskerar att försvåra en mer långsiktigt syftande biståndspolitik.Sverige måste i ännu högre grad än aktivt verka för att utvecklingsbanker och andra multilaterala organ ska se främjandet av jämställdhet som en central kärnverksamhet. anser vidare att det multilaterala biståndet, som står för hälften av det svenska biståndet, bör utredas med avseende på måluppfyllelse, något som inte skett under de senaste 20 åren.Herr talman! Vi i anser att regeringen duckar i frågan om ökad transparens när det gäller de nya biståndsaktörerna från det privata näringslivet. Det statliga riskkapitalbolaget , som investerar biståndspengar i företag som verkar i utvecklingsländer, har fått kraftigt ökade anslag men utan att kraven på redovisning och transparens ökat. har bland annat investerat i företag som utnyttjar skatteparadis och har fått skarp kritik av . Detta är naturligtvis inte sagt som ett förnekande av näringslivets viktiga roll i biståndsarbetet.Apropå transparens skulle det också vara intressant att få veta hur regeringen använt sitt inflytande i och Europeiska investeringsbanken när det gäller att stävja, alternativt stödja, satsningar på fossil energi. konstaterar i sin senaste rapport att tvågradersmålet spräcks om nya fossila energianläggningar byggs efter 2017.Herr talman! Allt hänger ihop med allt. Det var just denna insikt som fick en enig riksdag att 2003 anta politik för global utveckling, PGU, och dess målsättning att alla politikområden ska bidra till en värld utan fattigdom och förtryck. vill att upprättar kapacitet för att kontinuerligt följa hur PGU efterlevs i praktiken och vilka synergier och konflikter som uppstår mellan olika politikområden. Vi vill därtill att Sadev, internationellt utvecklingssamarbete, får i uppdrag att granska på vilket sätt och i vilken utsträckning PGU får genomslag i den politiska beslutsprocessen.Herr talman! Det finns naturligtvis åtskilligt mer att dryfta i en sådan här vittfamnande debatt, till exempel vad vi kan göra åt fenomenet kapitalflykt som medför att för varje biståndskrona som går från nord till syd så vandrar - legalt och illegalt - åt motsatt håll. Om dessa och andra avgörande frågor skulle vi behöva engagerade diskussioner inte bara här i kammaren utan runt om i samhället. Regeringen har tyvärr satt detta livsviktiga offentliga samtal på sparlåga genom att halvera informationsanslaget till folkrörelser och andra biståndsaktörer. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationer 1 och 15.I dagens debatt behandlar vi internationellt utvecklingssamarbete som är ett stort och viktigt utgiftsområde. Hur bistånd till andra länder ska utformas för att nå bästa möjliga resultat är ett omdiskuterat och svårt ämne. Alla i världen har det inte lika gott ställt. Att dela med sig av kunskap och att hjälpa till att bygga upp svagare samhällen till att bli starka, fria och välmående är för de flesta av oss som har det bättre ställt en självklarhet.Därför är det viktigt för att bidra med ett bistånd som inte understiger FN:s rekommenderade nivå. vilar det ett stort ansvar på regeringen att förvalta skattepengar på ett ansvarsfullt sätt, så att biståndet verkligen når fram till dem som mest behöver det. tror därför på ett ansvarsfullt bistånd där varje satsad krona ska göra så mycket nytta som möjligt. Vi nöjer oss inte med en kvantitativ målsättning utan fäster större fokus vid kvaliteten och ett bistånd som är inriktat på effektivitet och resultat. Det långsiktiga målet med bistånd bör vara att länder utvecklas till den nivå där de inte längre behöver något bistånd.Herr talman! Det kom tidigare i debatten uttalanden om att vi inte skulle instämma i att bistånd är viktigt och behövs. Det stämmer naturligtvis inte. Vi instämmer i att bistånd är viktigt och behövs. Men vi måste våga diskutera biståndets för- och nackdelar och vilka vägar vi bör ta för att nå resultat. Det får aldrig bli ett självändamål att ge stora summor i bistånd för att rikare länder ska skryta om hur hög procentsats de ger och slå sig själva för bröstet som det läggs föga vikt vid rimligheten i vissa biståndsinsatser. Vi måste våga ifrågasätta om det finns bistånd som bidrar till kontraproduktiva ändamål och gör mer skada än nytta.Det är enligt vår mening också viktigt att i en stadsbudget ha en helhetsblick över vad vi ska prioritera. Det finns de som är kritiska till att ställa olika utgiftsområden mot varandra, men vi kan aldrig komma undan att all politik handlar om prioriteringar. anser att det är mycket viktigt att bidra till internationellt välstånd, och vi föreslår en biståndsram på . Vi anser dock att det också är viktigt att slå vakt om ett ansvarsfullt bistånd och ett ansvarsfullt agerande med våra skattepengar.När regeringen gör kraftiga neddragningar inom till exempel äldreomsorgen och antalet vårdplatser i sjukvården som de finansierar biståndsinsatser som handlar om att framställa en folder med propaganda mot , okritiskt uppdra åt att exportera sin abortpolitik till andra länder, finansiera en utställning om graffitikonst i och betala bistånd till , som är en av de snabbast växande ekonomierna i världen, anser vi det inte vara ett ansvarsfullt sätt att hantera svenska skattemedel.Vi menar att vi genom en grundlig översyn av ineffektivt bistånd och en större koncentration av bistånd till de minst utvecklade länderna med störst behov gradvis kommer att kunna minska kostnaderna för utvecklingsbiståndet och ha en biståndsram på , vilket är i enlighet med , som vi vill behålla och även öka biståndet till vissa av de områden vi anser bör prioriteras för att nå ut till de mest utsatta människorna.Herr talman! För att ta lite mer exempel på områden där vi vill göra besparingar menar vi att biståndsformen generellt budgetstöd är alltför riskabel och svår att kontrollera. Generellt budgetstöd betalas ut direkt till mottagarlandets statskassa och ställer därmed stora krav på mottagarländernas kapacitet. I regeringens och Sidas sätt att styra och kontrollera denna form av bistånd har det visat sig finnas stora brister. Därmed blir risken överhängande att biståndspengar kan bidra till att resurser frigörs till ändamål som budgetstödet inte var avsett för, exempelvis vapen och militär. Därför har vi i vår budget valt att avveckla denna form av bistånd. Vi har i detta betänkande även lämnat ett särskilt yttrande med anledning av att vi riktar kritik mot de stora summor pengar som EU betalar ut i generellt budgetstöd till olika länder trots att flera av dem har problem med korruption.Vi anser det även vara en viktig princip att om det sker så allvarliga brott mot grundläggande mänskliga rättigheter att det är läge att visa tydligt avståndstagande eller om det visar sig att biståndet möjliggör att resurser frigörs för skadliga och kontraproduktiva ändamål bör det övervägas att avsluta biståndet. Vi ser till exempel särskilt allvarligt på att riktat insatser till den palestinska myndigheten som det framkommit att myndigheten betalar ut löner till terrordömda i . Vi anser att man i biståndet till och bör ställa högre krav mot antisemitism och terrorism. Innan nödvändiga krav är uppfyllda bör biståndet i första hand vara inriktat på humanitära insatser.Herr talman! betalar en hög avgift till EU. Från denna avgift betalas stora summor ut till det europeiska grannskapet för att olika länder ska klara av att uppfylla kraven för att bli medlemmar i unionen. Ändå betalar utöver detta över 1 miljard till reformsamarbete i med samma syfte: att länderna ska närma sig Europeiska unionen. Vi ifrågasätter starkt att bilateralt ska ge bistånd till detta ändamål. Vi föreslår en utfasning och att det ska vara avslutat år 2013.Herr talman! En mycket stor andel av regeringens biståndsanslag hanteras av Sida. Därigenom vilar ett stort ansvar på Sida att svenska biståndsmedel används på ett effektivt och resultatinriktat sätt. ser allvarligt på de brister Sida har uppvisat i hanteringen av svenskt bistånd. Därför är det positivt att det skett en omorganisering i Sida och en utveckling mot ett mer effektivt och öppet bistånd, men vi anser att organiseringen och fördelningen av biståndet behöver ses över ytterligare för att uppnå målet att varje krona ska satsas där den gör som mest nytta. I takt med att biståndsramen minskar räknar vi också med att göra vissa besparingar på Sidas förvaltningskostnader. Vi avser även att minska på de medel som går till studiecirklar och liknande inom organisationer i och främst prioritera den informationsverksamhet som Sida självt håller i.När det gäller ser vi naturligtvis också allvarligt på de brister som har funnits i styrningen. Vi välkomnar därför att huvuddelen av kritik har åtgärdats. Att satsa på näringsliv och företagande menar vi är en nyckelfaktor för ekonomisk tillväxt och fattigdomsbekämpning i utvecklingsländer och något som vi vill stödja.Herr talman! I vår budget vill vi däremot satsa extra resurser på humanitärt bistånd. Konflikter, naturkatastrofer och andra humanitära kriser är något som kan skapa en stor förödelse för ett land , och de humanitära behoven är något som ökat , vilket vi senast fick bekräftat när vi i utrikesutskottet träffade en representant som jobbar med humanitärt bistånd. ökar därför anslaget som går till humanitära insatser och konflikthantering genom Sida med . Vi anser även insatser som kan förebygga och minska förödelsen efter katastrof vara av vikt.Krig och naturkatastrofer orsakar också oerhörda migrationsströmmar. Ofta flyr människor inom det egna landet eller till direkt närliggande länder. Att bistå dessa utsatta människor på flykt ser som något viktigt som bör tilldelas mycket mer resurser. har tagit emot drygt 1,3 miljoner invandrare, varav färre än varit flyktingar med ett konstaterat skyddsbehov. , som ansvarar för mer än 43 miljoner människor runt om i världen, tilldelas endast från regeringen. I kontrast till detta gör regeringen avräkningar i biståndet på runt 3 miljarder för flyktingmottagning i till en mycket liten grupp människor sett till det stora antal människor som är på flykt runt om i världen.För varje satsad krona går det att hjälpa betydligt fler människor i krisområdenas närhet än vad som är möjligt i . Därför anser vi inte regeringens prioritering vara vare sig human, rättvis eller klok. Genom en ansvarsfull invandringspolitik gör vi mindre avräkningar för flyktingkostnader i biståndet. Vi väljer i stället att satsa 1 miljard mer än regeringen på talman! Vi anser också att svenska organisationer som verkar i det civila samhället utgör en viktig del av biståndet för att nå ut till de mest utsatta människorna i utvecklingsländerna. Svenska organisationer kan också bygga upp en god förankring hos lokala organisationer i mottagarlandet och ett förtroende hos det svenska folket, som står för finansieringen av vårt bistånd. På grund av det viktiga arbete som vi anser att de svenska organisationerna gör har vi i vår budget föreslagit en ökning på för detta ändamål.Vi vill även satsa på klimatåtgärder i tredje världen. I utvecklingsländerna är många människor beroende av naturresurser för sin överlevnad, och samhällena är sårbara för naturkatastrofer. Om utvecklingsländer ska nå en hållbar utveckling är satsningar på miljö och klimat avgörande för att inte få en än mer negativ påverkan på vår miljö. Vi väljer därför att öka anslagen till miljölån i förhållande till regeringens förslag.Jag vill även lyfta fram att tillgången till rent vatten och grundläggande sanitet är en avgörande faktor för hälsa och utveckling i utvecklingsländer. dör 4 000 barn i diarré som orsakas av smutsigt vatten och bristande sanitet. Upprepade diarréer är en av de vanligaste dödsorsakerna bland små barn i fattiga länder. Därför menar vi att satsningar på rent vatten och sanitet tydligare bör lyftas fram som en prioriterad fråga i biståndets satsningar på en hållbar miljö, vilket vi också har en motion om.Herr talman! I betänkandet behandlar vi också regeringens skrivelse Biståndets resultat - tema jämställdhet och kvinnors roll för utveckling. instämmer i att insatser för att främja kvinnors mänskliga rättigheter och jämställdhet är en viktig fråga i biståndet. Kvinnors situation är i många länder svår. De våldsyttringar och den diskriminering som kvinnor kan utsättas för i andra länder är i många fall ofattbara och ligger långt bortom den kvinnosyn och jämställdhet som råder i . Våra prioriteringar inom detta område skiljer sig dock något.Därför har väckt en följdmotion till denna skrivelse som handlar om ökat fokus på våldsutsatta kvinnor, kritik mot onyanserade påtryckningar i abortfrågan och mer förebyggande insatser för att minska oönskade graviditeter och aborter. Det handlar också om att lyfta fram problematiken med könsselektiva aborter, främst flickaborter, samt en kritik mot att bedriva genuspedagogik i andra länder.Sverigedemokraterna menar att påverkansarbete i andra länder för att förändra deras inställning till abort är alltför onyanserat. Exempelvis har regeringen uppdragit åt att författa hur man på effektivaste sätt ska föra dialog i abortfrågan. Vi menar att abort inte enbart är en kvinnorättsfråga. Det är också ett etiskt dilemma där det inom EU och i andra länder i världen finns skilda åsikter och inga självklara svar i den svåra frågan om när det ofödda fostret eller barnet ska räknas som ett liv värt att skyddas. Rätten till liv är ju själva grunden för de mänskliga rättigheterna. I arbetet för jämställdhet i andra länder är också problematiken med flickaborter aktuell.Europarådet har kommit med en resolution, 1829, om könsselektiva aborter. Där lyfts fram att diskriminering av kvinnor är så utbredd i världen att miljontals kvinnor, självvalt eller påtvingat, inte föder sina döttrar eftersom det skulle innebära en börda för familjen och samhället. Könsselektiva aborter lyfts fram som ett fenomen som har sina rötter i ett klimat av diskriminering av kvinnor som strider mot de värderingar av jämställdhet som råder i . Detta skapar också obalans i antalet flickar och pojkar i de länder där det är vanligt förekommande. uppmuntrar till olika åtgärder för att minska antalet flickaborter, bland annat genom att verka för ökad status hos kvinnor och inte uppmuntra abort på grund av kön annat än när det påverkar kvinnans hälsa.Jag anser att det övriga utskottet när man så tydligt vill verka för fria aborter i andra länder helt blundar för denna problematik. Man problematiserar inte kring detta. Vi får inte heller glömma att en abort alltid innebär en risk och en stor påfrestning för kvinnan och att det för många kvinnor inte alltid är den mest önskvärda lösningen. anser därför att det i arbetet för reproduktiv hälsa och rättigheter bör ligga större fokus på förebyggande arbete. Det kan bland annat ske genom stöd till dem som vill föda sitt barn men som kanske ser att omständigheterna är svåra. Detta kan göras för att minska antalet oönskade graviditeter och antalet aborter.Jag vill avsluta med att yrka bifall till reservationer nr 1 och 15. I morse vaknade en miljard människor runt om på det här jordklotet och var hungriga. De kommer att gå och lägga sig och fortfarande vara hungriga. Så många har aldrig förr i mänsklighetens historia varit hungriga. 20 000 barn som är gamla kommer att dö. De kommer att dö på grund av undernäring, orent vatten och sjukdomar som vi skulle kunna bota. De kommer med andra ord att dö alldeles i onödan. Under de kommande kommer en kvinna att dö i samband med en graviditet. Hon kommer att förblöda efter ett missfall, efter en infektion som hon fick när hon gjorde en illegal abort eller i samband med en förlossning.Vår värld är varken rättvis eller jämställd. Det beror inte på att vi saknar resurser. Det beror inte på att vi är för många människor på den här planeten. Det beror inte heller på någon svårdefinierbar form av ondska.