bet · GY01KrU5 · 2011-02-07 00:00:00 — Därmed kan de inte heller se alla utsändningar från stora tävlingar där olika landslag deltar. Vi inser att det inte är lätt att ge alla möjlighet att se samtliga landslagsevenemang på tv. Frågan är emellertid av så stor betydelse att regeringen bör undersöka hur man på bästa sätt skulle kunna ge hela befolkning tillgång till landslagsevenemang på tv. En utgångspunkt för en sådan översyn bör vara att SVT, som når av den bofasta befolkningen, även i fortsättningen tillåts ta emot sponsormedel för sändningar i samband med sportevenemang. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr269 av (S). Upphovsrättsliga kostnader för vidaresändning av SVT:s program, punkt 4 (S) (S), (S), (S), Per (S), (S) och (S) anför: Motionären bakom motion Kr304 (S) tar upp en viktig fråga som måste få sin lösning på ett eller annat sätt. Vi har emellertid valt att inte tillstyrka motionsförslaget som syftar till att kostnaderna för upphovsmännens rätt till ersättning vid vidaresändning i kabel-tv-nät ska finansieras med radio- och tv-avgiftsmedel. Ersättningen motsvarar drygt en krona per hushåll och månad. Även om ersättningsbeloppet nu förefaller relativt obetydligt kan det naturligtvis komma att öka. Rättighetsfrågorna och vidaresändningsplikten är frågor som behöver utredas och få en stabil lösning. Mediefrågor (punkterna 3, 4, 5, 6 och 11) (MP) (MP) anför: värnar public service och vill ha ett starkt public service-utbud dels med program som har en sådan bredd att alla kan hitta något som de gillar, dels med program som man inte hittar någon annanstans. Vi vill ha samhällsprogram som ställer politiker och andra makthavare mot väggen och som vågar ta strid. Därför är friheten och oberoendet en mycket viktig fråga för public service. Jag har ställt mig bakom utskottets ställningstagande på samtliga förslagspunkter i betänkandet. Då det gäller frågan om finansieringen av SR, SVT och UR kan jag emellertid se att det nuvarande systemet med finansiering via radio- och tv-avgiften har sina brister, eftersom det t.ex. slår hårdare mot låginkomsttagare än mot höginkomsttagare. ger avgiftssystemet public service-bolagen en tydligt fristående roll, eftersom deras resurser inte urholkas vid nedskärningar av statsbudgeten. Jag utgår från att dessa och andra synpunkter kommer att diskuteras i anslutning till att nya sändningstillstånd för radio och tv i allmänhetens tjänst bereds. Som framgår av betänkandet har jag inte något att invända mot att regeringen vid en genomlysning av public service-uppdraget följer upp och utvärderar sponsringen av SVT. Om sponsringsmöjligheterna skulle begränsas ytterligare, skulle även SVT:s möjligheter att sända större sportevenemang minska. Risken är då att SVT blir mindre relevant för en bredare publik, något som skulle kunna hota företagets långsiktiga överlevnad. Därför har jag utgått från att viss sponsring kommer att accepteras även i fortsättningen. I och med de stora likheterna i svenskan, norskan och danskan borde vi i , , och ha en unik möjlighet att skapa en gemensam tv-marknad, där gränserna upplöses och vi kan ta del av varandras utbud. Eftersom avskrev tanken på att de nordiska länderna ska sända varandras tv-kanaler har jag avstått från att yrka bifall till motion Kr297 (C) om utbyte av tv-sändningar mellan de nordiska länderna. Det skulle emellertid vara värdefullt om SVT kunde gå i bräschen för en utveckling mot fler samproduktioner och fler samsändningar än . Jag anser i likhet med motionären bakom motion Kr304 (S) att det skulle vara olyckligt om kabel-tv-operatörerna övervältrar kostnaderna för den upphovsrättsliga ersättningen på kabel-tv-hushållen. Jag har emellertid avstått från att tillstyrka motionen, eftersom jag utgår från att frågan om ersättning till rättighetshavarna blir löst i annan ordning. Mediefrågor (punkterna 3, 5 och 6) (V) (V) anför: vill ha en bred radio och tv i allmänhetens tjänst. Genom public service får medborgarna tillgång till information och debatt som står fri från andra intressen än de rent publicistiska. Vi får också service till områden och grupper som det på en kommersiell marknad inte är lönsamt att försörja med program som rör deras verklighet och deras geografiska omgivning. är det viktigt att public service har ett så pass brett och högkvalitativt utbud att den som så vill kan klara sig utan kommersiella kanaler och dyra extra abonnemang. I betänkandet behandlas flera yrkanden som syftar till att förändra grunderna för radio och tv i allmänhetens tjänst. En motionär vill t.ex. undersöka möjligheterna att helt sälja ut SR, SVT och UR, andra vill ersätta avgiftssystemet med en skattefinansiering, vilket enligt min mening skulle riskera att skapa en osund bundenhet vid statsmakten. Ett motionsförslag syftar till att hindra SVT från att finansiera program genom sponsring, vilket skulle begränsa SVT:s möjligheter att sända stora idrottsevenemang och därmed allvarligt försvaga public service. I samtliga fall föreslår utskottet att motionerna avslås, i flera fall med hänvisning till arbete som pågår eller antas komma att påbörjas av regeringen. Jag har ställt mig bakom utskottets ställningstagande i samtliga frågor. Jag hade emellertid gärna sett att utskottet på ett tydligare sätt hade markerat gentemot dessa förslag att försvaga public service. För mig är det nämligen angeläget att public service förblir en oberoende och för demokratin livsviktig källa för audiovisuella upplevelser i hela landet. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Kr201 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att det skapas en oberoende kontaktbank med kvinnliga experter som bidrar till att bryta mansdominansen i medierna. 2010/11:Kr203 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att modernisera systemet för tv-avgiften. 2010/11:Kr204 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa tv-avgiften med hänsyn till förändringen av medielandskapet. 2010/11:Kr213 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hela ska ges möjlighet att ta emot radiosändningar. 2010/11:Kr214 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att tillämpa sponsring inom public service. 2010/11:Kr215 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmärksamma möjligheten till uppläsning av tv-program. 2010/11:Kr220 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av . 2010/11:Kr236 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en modernisering av systemet med tv-avgift. 2010/11:Kr240 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lokalradio. 2010/11:Kr244 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om radio- och tv-avgiften. 2010/11:Kr252 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att flytta SVT till . 2010/11:Kr254 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en rak skatt för att finansiera SVT, SR och UR i stället för avgifter. 2010/11:Kr255 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tv-avgiften bör avskaffas och ersättas med en finansiering via skattemedel. 2010/11:Kr269 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka om det skulle vara möjligt att ge hela befolkning tillgång till landslagsevenemang på tv. 2010/11:Kr282 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning i syfte att ersätta dagens radio- och tv-avgift med ett annat finansieringssystem för public service. 2010/11:Kr297 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet för alla i att följa de nordiska ländernas public service-utbud i tv. 2010/11:Kr298 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur en förändring av det svenska public service-systemet ska göras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur ett säkerställande av minoritetsprogramsutbudet kan utformas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur en försäljning av Utbildningsradion, och kan ske. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lägga ned Radiotjänst. 2010/11:Kr304 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tv-licensen ska täcka upphovsrättskostnader. 2010/11:Kr327 av de (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en frivillig tv-avgift. 2010/11:Kr329 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att SVT ska betalas genom skatten via en public service-avgift, lika för alla. Detta betänkande avser mediefrågor. Jag yrkar bifall till Socialdemokraternas reservation nr 3.Maktkoncentrationen på svensk mediemarknad är hög. Det är bekymmersamt inte bara ur demokratisk synpunkt utan också ur konkurrenssynpunkt och inte minst ur ett konsumentperspektiv. De verktyg vi har för att nå mångfald på mediemarknaden, exempelvis presstöd, public service och kulturtidskriftsstödet, har varit och är hårt ansatt av den borgerliga regeringen.När riksdag under den förra mandatperioden fattade beslut om radio och tv i allmänhetens tjänst var det inte längre ett blocköverskridande beslut. Vi socialdemokrater beklagar verkligen detta. Vi vill se detta beslut som en parentes i vår moderna politiska mediehistoria och ser fram emot att regeringen inser att man är en minoritetsregering och också inser värdet av att ha en blocköverskridande politik när det gäller ett så viktigt område som public service. Det finns mer än en anledning att visa lyhördhet. Viktiga frågor som vi vet kommer på vår dagordning gäller kontrollstationen och därmed nya sändningstillstånd. behandlar vi ett antal motioner från allmänna motionstiden. Från vår sida har vi en reservation som berör en för oss viktig fråga, nämligen möjligheten för att visa stora idrottsarrangemang. Motionären vill se en utredning om hur vi ska kunna få fler landskamper och andra stora idrottsarrangemang i våra public service-kanaler. Vi inser naturligtvis att det inte kan gälla alla. Det kanske inte gäller enduro eller någonting annat. Men det får inte vara en anledning att avfärda idén. I stället handlar det om det faktum att och public service når 98 ½ procent av svenska folket och att dessa människor har rätt att få se stora idrottsarrangemang utan att betala för extra kommersiella kanaler. Det tycker vi är en mycket bra byggsten i kulturens och idrottens allemansrätt. Långtifrån alla kan eller vill betala för ett kanalutbud utöver det som är public service. Kulturministern har upprepat sin vilja att göra public service helt fri från sponsrade program och reklam. Vi är övertygade om att detta inte är i enlighet med svenska folkets vilja. Vi är säkra på att svenska folket vill se stora idrottsarrangemang i svensk television. Det är ett sätt för unga människor att få se sina förebilder, och det är ett sätt skapa gemenskap och att skapa spänning och att ge en bild av stora och rika idrottsliv. Här är oberoende och armlängds avstånd oerhört angeläget för kulturministern. Men när det gäller kulturen är sponsring i ökad utsträckning mycket önskvärt av samma minister. säger samma minister att kulturuppdraget för public service bör stärkas framöver. Då kan det följaktligen inte vara ett kulturuppdrag som har skett via sponsring därför att då är tungan hos kulturministern verkligen kluven. Jag vill därför ta tillfället i akt under denna debatt och be utskottskollegerna från de andra partierna att ge sin syn för public service. Detta betänkande kommer nämligen lite knepigt i tiden. Det är först , eller veckan därpå, som public service-företagen ska redovisa sin input till kontrollstationen. Det är därefter som regeringen förhoppningsvis aviserar hur man ska jobba med frågorna inför nästa sändningstillstånd. Det är många frågor som kulturministern har aviserat ska behandlas: den tekniska utvecklingen, bland annat på radioområdet, medelstilldelningen och bolagens ekonomiska situation, nivån på radio- och tv-avgiften, uppdraget att spegla hela landet, det så kallade 55-procentsuppdraget, kulturen och momsfrågan. Det är mycket viktiga frågor för framtiden för public service och för svenska folket.Jag tycker därför att det vore bra om vi också kunde få ett besked om hur detta arbete ska gå vidare, hur vi kan jobba tillsammans i kulturutskottet och hur beredningen av ärendet kommer att ske i riksdag. Den tekniska utvecklingen går oerhört snabbt. Politikens verktyg kan snabbt bli irrelevanta. Internet ökar dominansen på mediemarknaden och skapa nya utmaningar. Skydd av immateriella upphovsrätter ställs inte sällan mot rättssäkerhet, integritet och nya värderingar i fråga om rätten att ta del av det som har skapats. Där återstår också en fundering från vår sida. Vilken beredskap har regeringen och regeringspartierna egentligen i dessa frågor?I detta anförande instämde , och (alla S). Jag börjar med att yrka bifall till de sverigedemokratiska reservationerna 1 och 2. Vi ska behandla betänkande KrU5 om mediefrågor. Att detta område till stor del domineras av frågor som rör just public service märks inte minst på antalet motioner som behandlar ämnet. I likhet med merparten av motionärerna tänkte även jag i första hand uppehålla mig vid public service-frågor . Jag ska börja med att villigt erkänna att jag personligen som sverigedemokrat, konservativ och tidigare presschef inte alltid har haft en helt okomplicerad relation till public service. Jag har upplevt att public service både i sin politiska bevakning och i andra sammanhang tyvärr ofta har brustit i sina strävanden efter partipolitisk objektivitet och alltför ofta ställt sig på maktens och den rådande kulturradikala ordningens sida. Jag antar att de flesta här inne har hört den roliga historien om FNL-demonstrationståget som gick fel och förirrade sig in i och sedan aldrig kom ut igen. Väljarsympatiundersökningar inom journalistkåren har givit vid handen att denna skröna trots överdrifter ändå rymmer några reella korn av sanning. En studie visade att av samtliga journalister sympatiserade med något av de rödgröna partierna. Tidigare studier där man har tittat på partisympatier hos olika typer av journalister har indikerat att vänstersympatierna bland just public service-journalister var ännu starkare. En undersökning visade att mer än en tredjedel sympatiserade med och att sympatiserade med något av de rödgröna partierna. Den stora diskrepansen beträffande partisympatier mellan journalistkåren och den övriga befolkningen är naturligtvis ingenting som kan eller bör vara föremål för några politiska åtgärder. I vilken grad denna skevhet i politiska sympatier faktiskt också påverkar journalistikens innehåll kan säkert diskuteras. Det är dock min övertygelse att blotta misstanken om att det kan föreligga en dold politisk påverkan har en negativ effekt på tilliten till public service, åtminstone hos delar av allmänheten. På de områden där vi med enkla medel faktiskt kan eliminera misstankar kring förekomsten om en dold och insynsskyddad politisk påverkan inom public service anser jag att vi bör göra det. Detta är anledningen till att har valt att yrka bifall till motion Kr220 där det föreslås att inga aktiva politiker ska tillåtas representera den förvaltningsstiftelse som utser styrelserna i public service-företagen. Trots de brister som finns och trots vår ansträngda relation är det min och uppfattning att public service har fyllt och fyller en viktig samhällsfunktion. Det räcker egentligen att titta på den relativa likriktning i utbudet som finns i de kommersiella kanalerna för att inse att det föreligger ett reellt behov att ha en mediekanal som åtminstone har ambitionen att vara så kvalitetsinriktad, mångsidig och kommersiellt oberoende som möjligt. Jag vill understryka att det faktum att vi anser att misstanke om dold politisk påverkan i möjligaste mån bör undvikas inte är detsamma som att vi anser att de folkvalda i inte ska ha något öppet demokratiskt inflytande över public service. Den politiska styrningen av public service ska naturligtvis vara mycket begränsad, och alla former av detaljstyrning ska naturligtvis undvikas. Vi stöder dock bland annat de nuvarande skrivningarna i sändningstillståndet som slår fast att public service har ett ansvar för att värna det svenska språket och för att stärka den nordiska kulturgemenskapen. När det gäller det sistnämnda vill jag säga att är mycket positiva till den idé som har lanserats av om att inrätta en gemensam nordisk kulturkanal. Jag beklagar att kulturministern inte tycks dela vår entusiasm över detta projekt. Jag tycker dock att det är lite märkligt att man i sändningstillståndet uteslutande tar upp vikten av en stark nordisk kulturgemenskap men inte nämner någonting om vikten av en stark nationell kulturgemenskap i . Jag hoppas därför att detta kan åtgärdas vid kommande förhandlingar om sändningsvillkoren genom att regeringen då, i likhet med sina danska systerpartier, är beredd att framföra krav på att public service inte bara ska värna det nationella språket utan hela det nationella kulturarvet. Även när det gäller partipolitisk objektivitet och värnande av demokratiska principer finns det en hel del att lära av . Även till exempel relativt små och nya uppstickarpartier är garanterade utrymme på lika villkor i radios valbevakning. Vi har i på olika sätt byggt upp höga trösklar mot nya politiska rörelser som ifrågasätter och utmanar makten. Det är tragiskt, och jag tycker inte att public service ska vara en del av den processen.För att återgå till motionerna i det aktuella betänkandet kan jag säga att flera av motionärerna vill öppna upp för en moderniserad syn på tv-avgiften. har inte slutgiltigt tagit ställning i frågan om tv-avgiftens framtid, men vi delar uppfattningen att inte minst den pågående teknikutvecklingen, där man kan ta del av tv-utbudet på allt fler sätt, via allt fler olika typer av apparater, motiverar en förnyad prövning av det nuvarande avgiftssystemets hållbarhet. Därför valde vi att yrka bifall till motion Kr282, där en ny och fördjupad utredning av frågan föreslås.Herr talman! Jag vill avslutningsvis meddela att stöder intentionen bakom motion Kr269. Förutom den socioekonomiska aspekt som man trycker på i motionen finns det ett stort gemensamhetsskapande samhällsvärde i att hela befolkningen via public service kan få ta del av ännu fler stora svenska landskampsevenemang än vad som är fallet i dag.Vi har trots detta valt att inte yrka bifall till motionen då den enligt vår mening är alltför luddigt skriven och helt saknar omnämningar av konkreta förslag på hur detta ska åstadkommas. Vi är dock öppna för att både lyssna till och samtala med de rödgröna partierna i syfte att försöka hitta en gemensam lösning på hur fler idrottsevenemang av angelägenhet för hela folket också ska kunna ses av hela folket. Vi är i detta avseende inte främmande för möjligheterna att diskutera förändringar i regelverket kring sponsring i en mer generös riktning.I detta anförande instämde Per Ramhorn (SD). Av motioner på det här området handlar alltså samtliga helt eller delvis om public service. Det är bra. ungefär var tongångarna helt annorlunda. Då fanns det förslag på att förbjuda parabolantenner, en åtgärd som i medielandskapet vore helt analog med dagens diktaturregimer som vill förbjuda sms:ande och tillgången till Internet.För tio år sedan fanns det en stor diskussion som var initierad av ett då dominerande parti som ville begränsa möjligheterna för stora medieaktörer som att verka. Inte heller den gången lyckades staten och politiken att begränsa och förhindra det fria ordet. När utskottets ordförande inleder sitt tal talar hon om maktkoncentration. Då är det just att kastas tillbaka i tiden. Det är som om sådant som bloggar, twitter, youtube och alla de fantastiska mediala möjligheter vi har inte har utvecklats och som om man skulle hjälpa det fria ordet genom att begränsa aktörers möjlighet att tala fritt snarare än att försöka få en så stor mångfald av aktörer som möjligt.Det är ju ett helt annat medielandskap som vi har framför oss , ett helt annorlunda. Det gör det också lätt att anamma en liberal mediepolitik. Jag tycker att det från höger till vänster ändå är det vi ser. Det är en mycket mer liberal syn på det här. Vi tycks vara förenade av en och samma grundsats, att staten inte får begränsa det fria ordet. Sedan kan det mycket väl vara så att vi som enskilda medborgare irriterar oss alldeles fasligt över ett enskilt tramsprogram eller att en aktör är dominant. Men staten ska aldrig förbjuda det fria ordet.Kanske är det också därför som de här riksdagsmotionerna, 20 till antalet, alla behandlar public service. Inte för att andra saker skulle vara oviktiga i den mediala världen eller ointressanta utan för att den övriga medievärlden mår bäst så, av att vara i fred, av att inte lagstiftaren lägger sig i när det inte behövs.Herr talman! När man betraktar de här public service-motionerna ser man att åtminstone hälften av dem handlar om framtidens finansiering av public service. Även kulturutskottet har haft en bra diskussion om det. Den gamla tv-avgiften framstår som alltmer obsolet. Man kan fråga sig varför tv-tittande i en tv-apparat ska kosta medan tv-tittande på exakt samma public service-program via SVT Play ska vara helt avgiftsfritt.Utskottets socialdemokratiska ordförande, , efterlyste en diskussion om hur vi skulle kunna ge svar på hur vi ska arbeta tillsammans framöver i denna och andra viktiga public service-frågor. Jag vill nog säga att jag tycker att utskottet har tagit de första stegen mot just ett sådant samarbete. Det är faktiskt ett enigt utskott, möjligen med undantag för , som välkomnar en diskussion om hur man ska kunna hitta en finansiering av public service som inte bara har legitimitet bland medborgarna utan också . Att utskottet där är så samlat är faktiskt någonting nytt och det är mycket efterlängtat.Herr talman! Med det önskar jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag tänker fatta mig ganska kort och koncentrerat och förmodligen inte använda hela min talartid när det gäller kulturutskottets betänkande nr 5.Medierna spelar ju en viktig roll i vårt samhälle. I en demokrati har medierna ett ansvar för att utgöra forum för debatt. De ska bistå medborgarna med kvalitativ samhällsinformation och granska samhällets makthavare, en nödvändighet i ett demokratiskt samhälle.Utifrån debatterna och det här betänkandet är det viktigt att tydligt säga att vi i värnar public service. Vi vill ha ett starkt public service-utbud och det bör ha en bredd så att alla kan hitta något som de gillar. Vi vill ha samhällsprogram som ställer politiker och andra makthavare mot väggen. Vi anser att friheten och oberoendet är en viktig fråga för public service.Herr talman! I dagens betänkande från den allmänna motionstiden finns ett antal motioner med ett antal förslag. har i detta inget eget förslag. Vi har inte heller ställt oss bakom något motionsförslag av de samlade förslag som finns i betänkandet. Det finns ändå ett särskilt yttrande från oss om vår syn på några av de frågor som tas upp i betänkandet, till exempel finansieringsfrågan för bland annat SVT. Vi ser att det kan finnas vissa brister eller kanske orättvisor i systemet med finansieringen av , SVT och Utbildningsradion bland annat.