· GY01UU11 · 2011-03-02 18:43:23 — Det här är områden som vi tycker är oerhört viktiga och kommer att prioritera i det fortsatta arbetet.Herr talman! Självklart kommer och EU att ställas inför betydande prov . Det handlar om vilket EU vi vill bygga. Vill vi bygga ett öppet EU, ett öppet , för nya länder och människor att komma till eller vill vi bygga ett slutet , en "Fästning "? Från vår sida är det det öppna , det öppna EU, vi vill se. Därför välkomnar vi en medborgarnas agenda: frihet, rättvisa och säkerhet för våra medborgare i EU. I Stockholmsprogrammet öppnas dörren juridiskt för ett utan gränser. En anslutning till och också till andra Europarådskonventioner, till exempel den mot tortyr, kommer att vara en viktig del i att skapa en gemensam juridisk yta i hela . Jag hoppas verkligen att vi ska ta steget inte bara när det gäller utan också öppna dörren och börja arbeta för de andra viktiga konventionerna för att bygga medborgarnas . Det handlar om frihet, rättvisa, säkerhet och möjligheter för människor att få rätt. Det handlar också om att EU får tillgång till en kropp som står utanför som kan granska EU, där ytterst kan pröva om EU lever upp till de krav som finns i konventionerna.Ett annat område som redan har berörts, herr talman, är naturligtvis den globala roll som åtminstone vi från sida drömmer om att EU ska inta. Det är många som förväntar sig att EU ska inta en tydligare politisk roll. Det handlar naturligtvis om östliga partnerskapet. Det är viktigt och har varit en dörröppnare. Det handlar också om Medelhavsunionen. Här är det naturligt att dagar som denna tala om betydelsen av att EU funderar över hur vi har agerat. Hur har vi klarat att driva värden om demokrati, mänskliga rättigheter och friheter? Har vi lärt oss av det vi har sett och gjort? Det går inte att komma ifrån att EU har agerat för klent och för sent när det gäller Nordafrika.När det gäller vårt närområde och den globala roll som EU har intagit vill jag lyfta fram det som signaleras i programmet och som är en del av EU:s instrument, nämligen att arbeta tydligt för ratifikationer av och genomförande och uppföljande av olika avtal. Om vi hade varit bättre på det hade vi kanske också nått längre när det gäller en del av vårt närområde.Herr talman! Här finns en markering från utskottets sida i utlåtandet. Den handlar om Östersjöstrategin. Vi noterar att inte omnämns i arbetsprogrammet. Det är något som vi har anledning att särskilt bevaka. Därför kommer vi att följa den framstegsrapport som ska presenteras med stort intresse. Det är viktigt att det blir en rapport som inte visar på stopp och stanna utan visar på framsteg och vilja. Här finns stora möjligheter att samla alla runt till utveckling, hållbar tillväxt, ökad sysselsättning och att ta till vara miljön i vårt innanhav.Slutligen vill jag ta upp något som inte så många har berört, herr talman, nämligen budgeten som är och kommer att bli en viktig fråga. Att i dessa tider tala om en ny budget och en ny budgetram blir i sig en utmaning. Jag hoppas att arbetet kommer att bedrivas så att EU inte visar sig från sin svaga sida utan kan ta till vara möjligheter och visa sig från sin bästa sida när avgörandets stund kommer. Vi får nöja oss med att hoppas i det här läget. Det finns många intressen. Det här är en gordisk knut.Herr talman! Jag yrkar avslag på reservationerna och bifall till utskottets förslag att lägga utlåtandet till handlingarna. Det är trevligt att EU-ministern är här och debatterar frågan med oss. Jag hälsar henne välkommen.I dessa dagar är och den region i världen som har fått störst uppmärksamhet. Utvecklingen i regionen kommer med all sannolikhet att påverka EU:s arbete . Bland de utmaningar som EU står inför vill jag särskilt lyfta fram vikten av att värna om ett öppet Europa.Öppenheten har flera aspekter. Medborgarnas möjlighet att få insyn i unionens arbete förutsätter att åsiktsfrihet och yttrandefrihet hävdas och främjas. Därför är det viktigt att fäster särskild uppmärksamhet på utvecklingen av yttrandefriheten och mediefriheten i EU:s medlemsländer liksom i dialogen med kandidat- och ansökarländerna.Det är viktigt att kommissionen verkar för att en formell och reell grund för oberoende nyhets- och åsiktsspridning säkras. Likaså bör kommissionen agera för att medlemsstater i EU som inte har lagstiftning om journalisters rätt att inte avslöja sina informationskällor också inför sådan lagstiftning.Det är också viktigt att det under detta år nås en överenskommelse om EU:s anslutning till om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. EU bör kunna tillträda även andra relevanta Europarådskonventioner. Också andra initiativ bör tas för att stärka rättssäkerheten och skyddet för individen.Herr talman! Vi i som har en trygghetsförordning har en lång tradition av yttrandefrihet. Vi har många erfarenheter som vi kan dela med oss av till övriga EU-länder. Vi har en viktig uppgift att stå upp för och värna det fria ordet. Yttrandefriheten är en viktig förklaring till att har kunnat utvecklas till ett öppet, demokratiskt välfärdssamhälle, och vi har förmånen att leva i detta i dag.Hur viktigt det är med yttrandefrihet och åsiktsfrihet har inte minst den senaste månadens utveckling i och visat. Revolutionerna vi ser just nu i och andra arabiska länder sprider sig via Facebook, Twitter och andra sociala medier.Herr talman! är det svårt att tänka sig ett odemokratiskt med handelsmurar, tullar och fientlighet. För EU är de stora utmaningarna att förbättra klimatet, förhindra terrorism, bekämpa världsfattigdom. måste den europeiska ekonomin stärkas och fler jobb skapas. För att tackla dessa framtida utmaningar behövs ett nära samarbete mellan unionens länder.EU har växt till 27 medlemsländer under de drygt 50 åren sedan unionen bildades. Det är ett tydligt tecken på samarbetets framgång. väntar , och på medlemskap. Även , och har ansökt om att bli medlemmar, och och Bosnien har avslutat förhandlingarna om ett så kallat stabilitets- och associeringsavtal med EU. Regeringarna i och har uttalat att deras mål är att bli EU-medlemmar.Herr talman! Genom att erbjuda medlemskap kan EU ställa omfattande krav på ansökarlandet, bland annat i fråga om demokrati och respekt för mänskliga rättigheter, skydd för minoriteter, miljöåtgärder, gränstvister och yttrandefrihet.Jag vill yrka avslag på reservationerna. Dessutom vill jag yrka på att kommissionens arbetsprogram läggs till handlingarna. Vi lever i ett system där ord kan skaka en hel regering, där ord kan visa sig mäktigare än tio militära divisioner. Orden kom från demokratikämpen , mannen som ledde sammetsrevolutionen i sitt land 1989 och sedan blev folkvald president i dåvarande . De orden känns lika högaktuella , , då människor i och reser sig mot tyranner, diktatorer och envåldshärskare, för det är individer som förändrar världen.Den 19 augusti 1989 samlades flera hundra östtyskar till en picknick i Sopronpuszta i . Picknicken slutade med att man bröt upp grindarna till gränsövergången mot . En av deltagarna sitter faktiskt här i kammaren , nämligen som var med i denna frihetskamp. Frihetslängtan hos dessa östtyskar var början till järnridåns fall, och som en kedjereaktion föll de totalitära regimerna en efter en.Jag tror att jag inte är ensam här inne om att uppleva samma déjà vu-känsla nu när människor samlas i , i och för att kräva frihet från en totalitär regim. Många människor riskerar sina liv, och regimerna faller en efter en. Precis som 1989 har frihetsrevolterna spridits som en kedjereaktion till andra totalitära regimer.Frihetslängtan är stark. Och vi i EU har, som många andra har nämnt i denna talarstol, en moralisk skyldighet att stödja kraven på demokrati och mänskliga rättigheter i vårt södra närområde, precis som vi gjorde i vårt östra närområde för 20 år sedan.I dag har vi att och ska vi diskutera kommissionens arbetsprogram. Arbetsprogrammet har lagts fram i som är full av utmaningar för EU. Och utmaningarna rör inte bara vårt närområde. Utmaningarna rör i högsta grad ekonomi och konkurrenskraft och hur vi ska vara en dynamisk union där jobb skapas, där nya innovationer och företag kommer fram och människor fritt kan utveckla sina förmågor.I dag handlar vår debatt om regeringens syn på EU:s mest centrala frågor framöver. Frågorna som jag kommer att ta upp har ingen inbördes prioriteringsordning.För det första handlar det om den ekonomiska krisen, EU 2020 och den inre marknaden.En central utmaning för EU är att hejda skuldkrisen och återgå till hållbara offentliga finanser. Målet ska vara en globalt konkurrenskraftig och resurseffektiv ekonomi. Det krävs nu stora ekonomiska reformer för att långsiktigt stärka konkurrenskraft och skapa full sysselsättning och sunda offentliga finanser. Omvärlden kommer inte att invänta . Vi måste själva ta initiativ och tänka framåt.Ett centralt verktyg för att göra detta är 2020-strategin. Men ambitiösa mål uppfyller inte sig själva. Det krävs att varje land anpassar målen efter sina egna förutsättningar och sedan jobbar hårt för att faktiskt leva upp till dem. Det krävs också en lokal förankring. Det är exempelvis kommunerna som ser till att våra elever går klart skolan. Mycket måste ske på lokal nivå.Vi vet också som feminister att jämställdhet leder till tillväxt. Studier pekar på att om kvinnor hade arbetat i lika stor utsträckning som män skulle tillväxten i ha ökat med . Ökad jämställdhet med lika villkor för kvinnor och män på arbetsmarknaden är därmed den kanske allra viktigaste tillväxtskapande åtgärden i . har inte längre råd att ha världens mest välutbildade hemmafruar.Europeiska rådets möte kommer att bli otroligt viktigt. Jag vet att många här tar del av debatten inför den, och det bejakar jag och tycker är positivt.Regeringen stöder arbetet för ett ambitiöst paket av åtgärder för finansiell stabilitet och hållbara offentliga finanser. behövs full insyn och medverkan av samtliga 27 medlemsstater när det gäller ekonomisk och politisk samordning som faktiskt påverkar oss alla. Vi sitter i samma båt, oavsett om vi har euron som valuta eller inte.En väl fungerande inre marknad är avgörande för tillväxt och sysselsättning i . Två tredjedelar av handel sker på EU:s inre marknad.Nyligen presenterade ett förslag till ny handlingsplan för den inre marknaden. Vägen framåt är en fortsatt effektivisering av den inre marknaden som stimulerar tillväxt och nya jobb. Utvecklingen av den inre marknaden måste också gå hand i hand med ökad öppenhet och frihandel med omvärlden för att EU ska stå sig konkurrenskraftigt på den globala marknaden. Även arbetsmarknad måste förbli öppen mot omvärlden. kommer framöver att behöva mer kvalificerad arbetskraft, inte mindre.För det andra handlar det om utrikesfrågorna, EAS, utvidgningen, ENP och östliga partnerskapet.EU måste vara demokratins och de mänskliga rättigheternas allra tydligaste röst i världen, inte minst i vårt närområde. Unga frihetsaktivister på gatorna i , , och ska känna vårt stöd i ryggen. Den europeiska grannskapspolitiken måste därför reformeras kraftigt för att i ökad utsträckning stödja demokratisering, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. I öst vinner det östliga partnerskapet kraft, men relationen till vårt södra grannskap måste utvecklas.Den senaste tidens utveckling i regionen understryker regionens strategiska betydelse för EU och liksom vikten av att följa upp de åtaganden som såväl partnerländerna som EU:s medlemsländer gör på ett systematiskt och långsiktigt hållbart sätt.Hur stödet till de reformprocesser som pågår och inletts ska hanteras kommer att vara viktiga frågor för framtiden. Här måste vi ha tydliga perspektiv. Vi måste förstås också ta ställning till ekonomiskt stöd till denna region.Demokrati och mänskliga rättigheter måste ta mycket större plats i den europeiska utrikestjänsten än vad vi sett . Den blev operativ , och våra relationer till partnerländerna i stort liksom vårt bistånd måste bli mer principfast. Vår gemensamma europeiska utrikespolitiska röst måste bli klarare, högre och tydligare för frihet och mot förtryck.Utvidgningen, som några ledamöter har snuddat vid, är ett av främsta instrument för att sprida fred, demokrati och välstånd i . Jag är glad över att många partier i denna kammare aktivt stöder utvidgningen och tycker att den är viktig.Sverige förblir en av utvidgningens varmaste vänner, kanske den varmaste. Tyvärr kan vi konstatera att våra likasinnade i denna fråga blir allt färre och allt tystare. ansträngningar för att medlemskapsprocess ska röra sig framåt fortsätter oförtrutet med samma styrka. Under förutsättning att uppfyller uppställda kriterier hoppas vi att förhandlingarna kan avslutas . Även förhandlingar inleds på allvar . Reformansträngningarna hos övriga länder på västra bör uppmuntras som en del av processen inför kommande medlemskap.För det tredje handlar det om asyl- och migrationsfrågorna. Händelseutvecklingen i understryker vikten av en fungerande asyl- och migrationspolitik. Vi kommer att fortsätta verka för att människor på flykt undan förföljelse ges skydd. Människor på flykt måste mötas av ett rättssäkert och tryggt system. En grundläggande del i detta är en gemensam asylpolitik inom EU - att fler länder tar ansvar.I Stockholmsprogrammet som antogs anges att målen är att uppnå en högre gemensam skyddsnivå och ett mer likvärdigt skydd i hela EU för att säkerställa ökad solidaritet inom unionen. Flera rättsakter är aktuella för omförhandling . Målet är att beslut fattas senast 2012.Förutom rena lagstiftningsinsatser är praktiskt samarbete ett bra sätt att öka harmoniseringen. Det handlar inte minst om insatser genom Europeiska stödkontoret för asylfrågor, EASO, som ska vara i full drift i juni 2011.För att tillförsäkra en ordnad och säker tillgång till skydd för dem som är i behov av det och för att få fler medlemsstater att visa solidaritet med tredjeländer vill även att de föreslagna förändringarna i flyktingfonden genomförs för ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU.För det fjärde handlar det om EU:s fleråriga budgetram. Under de kommande två tre åren kommer intensiva förhandlingar att föras i EU om hur utgiftsramarna för det europeiska samarbetet efter 2013 ska utformas. Det är en betydelsefull framtidsfråga för EU som regeringen fäster stor vikt vid och där vi kommer att vara oerhört aktiva.Redan 2003 slog en under ledning av den belgiske nationalekonomen fast att EU:s budget är en historisk relik. har mycket lite hänt på denna front. Argumenten för en genomgripande budgetreform är starkare än . EU som organisation borde gå före och visa de medlemsländer som fattar svåra beslut hur man kan prioritera och omprioritera och skapa förutsättning för framtida tillväxt. När länder tvingas dra åt svångremmen på hemmaplan måste också Europeiska unionen tänka framåt och framtidsinriktat.I stället för att bevara de gamla prioriteringarna i budgeten bör EU satsa resurser på områden som forskning och utveckling, gränsöverskridande infrastruktur och miljö. Vi bör också investera i kampen mot organiserad brottslighet och i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Alla dessa är områden som erbjuder europeiskt mervärde.Budgetramen måste också, som jag sade, återspegla den verklighet där många medlemsländer tvingas dra åt svångremmen. Därför måste nästa långtidsbudget för EU vara smalare, vassare och mer fokuserad på tillväxt. Ett rimligt mål är ett budgettak som ligger väl av EU:s samlade bni.Ska vi lyckas med allt detta måste vi prioritera. Det förutsätter reformer, inte minst av jordbrukspolitiken som tar av den totala budgeten i anspråk. Vi ifrågasätter dock inte att jordbrukspolitiken fortsatt bör vara gemensam.Den näst största utgiftsposten i EU-budgeten är sammanhållningspolitiken. Även den behöver reformeras såväl till storlek som till innehåll och fokusera på de mest behövande delarna av unionen.Regeringen är beredd att försvara såväl intresse av en smalare och modernare budget som svenska intressen, till exempel att bevaka nivån på den svenska medlemsavgiften. Om vi inte uppnår en tillräcklig modernisering av budgeten kommer vi att kräva att de rabatter som har även gäller i fortsättningen.För det femte handlar det om klimat och energi. Jämte bristen på demokrati är klimathotet vår tids största utmaning. Utsläppen ökar snabbare än , och ökningstakten är högre än i de scenarier som redovisades av FN:s klimatpanel 2007. Vi ser redan konsekvenser av klimatförändringarna. Allra mest drabbade är sårbara och fattiga länder. Gränsöverskridande problem kräver gränsöverskridande lösningar. av koldioxidutsläppen sker utanför gränser. Därför har EU en nyckelroll i klimatarbetet.Sverige var pådrivande för att EU skulle anta världens mest ambitiösa klimatmål. Vi kommer att fortsätta driva på trots den klimattrötthet som verkar breda ut sig globalt.Den svenska energipolitiken, och därmed basen för klimatpolitiken, ska bygga på samma tre grundpelare som i EU. Politiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Visionen för klimat- och energipolitiken är att har en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp i atmosfären.Sist men inte minst handlar det om för . Sedan de baltiska länderna och blev EU-medlemmar 2004 är i praktiken ett innanhav. Med hjälp av den strategi som antogs under ordförandeskap ska vi utnyttja EU-medlemskapet för att samarbeta tätare.Havsmiljön bör stå i centrum. industriavfall, övergödning och överfiske gör till ett av världens mest hotade hav. av havsbotten - en yta lika stor som och tillsammans - är redan död. Vi måste jobba tillsammans för att motverka övergödning, algblomning och gifter. Här behövs den gemensamma strategin.Jag tänkte avsluta med att återkoppla till något som från lyfte upp tidigare. Jag är måhända inte lika begeistrad över lyckoforskning som han, men begreppet lycka är viktigt. har alliansregeringen tagit ett beslut som säkert kan glädja många humanistiskt sinnade européer i denna kammare, nämligen att papperslösa ska ha tillgång till vård och skolgång. De flesta av er håller nog med om att det är ett bra beslut.I detta anförande instämde och (båda FP). Det har varit en del olika ämnen uppe under dagens debatt. Bland annat tog statsrådet upp krisen i . Tyvärr är det inte bara när det gäller demokratin i som regeringen är tyst, passiv, saknar förtroende och agerar på ett sätt som gör att förtroendet inte stärks. I en radiosketch från tiden för Lavaldomen tvingades dåvarande arbetsmarknadsministern ideligen hacka lök för att se ledsen ut över domen.Det här skapar inget vidare förtroende för hur regeringen agerar. Tystnad och passivitet när det gäller den svenska arbetsmarknadsmodellen har kännetecknat regeringens agerande i EU. Detta har vi socialdemokrater påpekat och varit frustrerade över vid många tillfällen.Nu senast i arbetsmarknadsutskottet hade regeringen att ta ställning till ett tillägg när vi diskuterade den svenska ståndpunkten gällande rådsslutsatser om kommissionens sysselsättningsrapport. Vi socialdemokrater ville göra ett tillägg om behovet av insatser för att förhindra social dumpning och konkurrens genom låga löner. Detta klarade inte regeringen av att ställa sig bakom, utan man tyckte att det var en alldeles för magstark ståndpunkt.Kan statsrådet tänka sig att ta ställning för den svenska arbetsmarknadsmodellen? Och kan regeringen tänka om beträffande sin passiva och tysta strategi i när det gäller den svenska arbetsmarknadsmodellen och ställa sig bakom behovet av insatser för att förhindra social dumpning och konkurrens genom låga löner? Jag tänkte först bara svara på en fråga som har varit uppe i debatten, nämligen om formen för denna diskussion. Många, både alliansvänner och i oppositionen, har sagt att det har varit en sedan debatt.Jag beklagar förstås detta men upplägget är sådant att planerar sitt arbete, vilka debatter som hålls och när de hålls. Jag som statsråd varken kan eller vill lägga mig i det. Det är viktigt att betona det.Kommissionens arbetsprogram är kommissionens eget. Varken de nationella parlamenten eller medlemsstaternas regeringar har något formellt inflytande över det. Kommissionen lägger fram ett förslag som vi debatterar. Vi återkommer också med ännu en debatt som är kopplad till Europafrågorna.Jag beklagar att det har dragit ut . Men det är väl något som vi får diskutera. Debatten har alltid varit vid den här tidpunkten. Det är en dialog som vi får föra.Så till den fråga som snuddade vid och som rör bland annat utstationeringsdirektivet och frågor kring svensk arbetsmarknad.Den slår vakt om den svenska arbetsmarknadsmodellen. Därför tror vi inte att det är någon riktigt bra idé att öppna upp utstationeringsdirektivet för omförhandling. Vi har 27 olika länder. Det skulle i praktiken vara omöjligt att få ett konkret gemensamt resultat som har en balans mellan fri rörlighet och skydd för arbetstagaren. Som vi ser det finns det en stor risk för att den svenska modellen skulle försämras.Man kan dra en parallell till frågan om kvinnors rätt till fri abort. Jag tror att de flesta av oss tycker att det är en mänsklig rättighet att bestämma över sin egen kropp, sexualitet och njutning. Men vi kanske inte skulle vilja ha en gemensam lagstiftning på europeisk nivå, eftersom det kanske inte skulle vara den svenska liberala lagstiftningen som vann.Den svenska modellen är unik. Den riskerar försämringar om man öppnar upp på detta område.Jag vill betona att jag tror att den stadga om de grundläggande rättigheterna som har antagits utgör en ganska bra lösning för att stärka arbetstagarnas ställning inom EU. Låt oss se på den. Men jag är skeptisk till att man ska luckra upp. Tyvärr var statsrådets svar inte på något sätt lugnande eller förtroendeskapande när det gäller möjligheterna att försvara den svenska arbetsmarknadsmodellen.Jag tyckte att jag ställde en ganska enkel och rimlig fråga. Men halva tiden använde statsrådet för att besvara en fråga som jag inte ställde. Jag har inte ifrågasatt formen. Jag förstår bakgrunden och kan i och för sig instämma i många av beklagandena när det gäller formen för debatten. Men jag ställde ingen fråga om det, fast halva tiden gick åt för att besvara en fråga som jag inte ställde.Det är betecknande. Det är så regeringens hela agerande är. Man gör ingenting. Man låtsas att man gör någonting. försöker man ge sken av att man har ett engagemang för den svenska arbetsmarknadsmodellen. Men står man passivt och tyst bredvid och ser när det utdelas slag efter slag mot en modell som har tjänat oss så väl och som kräver starka parter på arbetsmarknaden och kräver möjligheter att teckna kollektivavtal för att det sätt som vi har organiserat arbetsmarknaden på i ska kunna fortsätta att tjäna oss när det gäller att bygga en stark ekonomi framöver.Min fråga var om regeringen och statsrådet skulle kunna ge besked om att man skulle kunna ställa sig bakom behovet av insatser för att förhindra social dumpning och konkurrens genom låga löner. Det var ju det vi inte lyckades övertyga regeringen om senast vi hade överläggningar i arbetsmarknadsutskottet.Detta är fullständigt centrala frågor för att uppnå de olika delar som finns i arbetsprogrammet från EU, uppnå hållbar tillväxt och ökad sysselsättning. För att lösa detta och för att vi från ska kunna ta till vara de konkurrensfördelar vi har när det gäller vår arbetsmarknadsmodell kan vi inte ha en regering som är så passiv.Är statsrådet beredd att ställa sig bakom behovet av insatser för att förhindra social dumpning och konkurrens genom låga löner? Det var min fråga. Som jag nämnde tror vi inte att det är rätt väg att gå. Den svenska modellen är unik. Öppnar man upp tror vi att det kan bli försämringar. Strategiskt sett går det inte i rätt riktning, så att man stärker att fler länder anammar den svenska modellen, utan det kan bli tvärtom.