bet · GZ01KU1 · 2011-11-24 00:00:00 — disponerar dels från anslag inom utgiftsområde 17 till insatser för samisk kultur och samiska organisationer, dels till den samiska teatern . Resultaten från arbetet inom förvaltningsområdena visar att det saknas en tydlig bild av tillgängliga resurser när det gäller t.ex. personalens kunskaper i minoritetsspråk inom kommuner och landsting och av minoriteternas behov. När det gäller de samiska kommunerna lyfter särskilt fram bristen på personal som talar samiska. och har identifierat följande framgångsfaktorer för genomförandet i kommuner och landsting: att verksamheten har tydliga mål och en klar förankring i både den politiska och verksamhetsmässiga ledningen, att det finns en tydlig samordnande funktion för minoritetsverksamheten och att ett fungerande samråd med den berörda nationella minoriteten kommit i gång. Vad gäller kommuner som frivilligt har anslutit sig till förvaltningsområdena har flera varit framgångsrika. Detta bedöms bero på att den berörda nationella minoriteten har varit starkt mobiliserad för att åstadkomma anslutningen och kommunen har genomfört en förankringsprocess inom den kommunala förvaltningen i samband med ansökan om anslutning. har ytterligare 9 kommuner ansökt om frivillig anslutning. Enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk ska ett grundskydd säkerställas för samtliga fem nationella minoriteter i alla landets kommuner och landsting. och konstaterar att detta endast gjorts i begränsad utsträckning. har i och främst fokuserat på att ge stöd till kommuner och landsting inom förvaltningsområdena. Ytterligare insatser bedöms därför behövas för att lyfta fram skyldigheten att ge grundskydd. Elva statliga myndigheter har i uppdrag att följa upp, analysera och redovisa till i och hur deras insatser bidragit till att uppnå det minoritetspolitiska målet och effekterna av dessa. och konstaterar i sin uppföljningsrapport att det hos de myndigheter som har kommit längst med detta arbete finns en positiv samverkan mellan riktade regeringsuppdrag, samråd med de nationella minoriteterna, kompetensutveckling inom myndigheten och förekomsten av en utsedd samordnare eller projektledare med tydligt mandat. Regeringen anser att uppföljningen visar att en rad insatser kommer att behövas under det kommande budgetåret för att underlätta arbetet och för att effektivisera genomförandet. Vidare behöver man hantera de brister som redan nu har identifierats. Vad gäller diskriminering och utsatthet anges i propositionen bl.a. att det fortfarande finns exempel på enskilda som tillhör en nationell minoritet som utsätts för diskriminering och negativt bemötande. Detta är särskilt påtagligt bland romer. Regeringen bedömer att en rad insatser kommer att krävas för att romers situation ska kunna förbättras. En satsning för den romska gruppen kommer att presenteras närmare i en skrivelse till . Enligt regeringen är även den judiska befolkningen utsatt. Den judiska minoriteten utsätts för antisemitiska hatbrott och trakasserier vilket även drabbar barnen. Antisemitiska yttringar och annat negativt bemötande som grundar sig på rasistiska föreställningar är enligt regeringen aldrig acceptabla i ett demokratiskt samhälle. Den judiska minoriteten vidtar insatser för att öka säkerheten vid synagogor och judiska arrangemang. En särskild satsning för den judiska minoritetens eget interna säkerhetsarbete genomförs i samråd med den judiska minoriteten 2012. Vad gäller inflytande och delaktighet framgår av uppföljningen av minoritetspolitiken att fungerande samrådsformer är av avgörande betydelse för ett lyckat genomförande. Genom samråd kan minoriteternas delaktighet förbättras och det ger beslutsfattare och tjänstemän bättre beslutsunderlag för det minoritetspolitiska arbetet. Vidare noteras i propositionen att samrådsarbetet inom förvaltningsområdena har kommit igång men att ytterligare insatser kommer att behövas för att förbättra genomförandet av det lagstadgade s.k. grundskyddet av nationella minoriteter som gäller i samtliga landets kommuner. Grundskyddet, som gäller samtliga nationella minoriteter, innebär bl.a. att kommuner och landsting ska genomföra samråd i frågor som berör de nationella minoriteterna och att det allmänna har ett ansvar för att främja bevarandet av de nationella minoritetsspråken. kommer uppföljningsarbetet att fokusera på ett bättre genomförande av grundskyddet utanför förvaltningsområdena. Vad gäller språk och kulturell identitet anges i propositionen bl.a. att revitalisering är ett långsiktigt arbete. En rad beslutsamma insatser kommer att behövas innan de mest hotade minoritetsspråkens situation stabiliserats. Det stora intresset för medel till språkprojekt visar enligt regeringen att viljan att revitalisera minoritetsspråken är stark bland minoriteterna. Ett stort antal revitaliseringsprojekt har också påbörjats under det första reformåret, varav flera riktar sig till barn och ungdomar. De samiska språkcentrens arbete är viktigt för att sprida kunskap om metoder och revitaliseringsverktyg. Ett antal kommuner visar nu (bl.a. som en följd av aktivt minoritetsarbete på lokal nivå) större intresse för det minoritetspolitiska arbetet och de möjligheter som anslutning till ett förvaltningsområde ger. Regeringens ambition är att fortsätta utvidgningen av förvaltningsområdena genom att möjliggöra att fler kommuner kan ansluta sig. Genom en ökning av statsbidraget till nya kommuner och landsting kommer fler enskilda att omfattas av det förstärkta minoritetsskyddet . Det som redovisas i propositionen om området Nationella minoriteter ger i detta sammanhang inte anledning till något uttalande från utskottets sida. Åtgärder för nationella minoriteter Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter och avstyrker ett motionsyrkande om att säkerställa att de judiska institutionerna och den judiska livsstilen skyddas i . Yrkandet får enligt utskottet anses vara tillgodosett genom regeringens särskilda satsning på området. Anslaget används till åtgärder för nationella minoriteter, såsom statsbidrag till kommunerna i språkliga förvaltningsområden och för i och kostnader för uppföljning enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Anslaget ökas med för att finansiera statsbidrag till de kommuner som genom särskilt regeringsbeslut ansluts till de språkliga förvaltningsområdena. Vidare ökas anslaget med för att finansiera en satsning i syfte att öka säkerheten och minska utsattheten för den judiska minoriteten i samhället. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under ramanslag 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter . I motion 2011/12:Kr269 yrkande 5 föreslår och (KD) att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa att de judiska institutionerna och den judiska livsstilen skyddas i . I motionen anförs bl.a. att hotbilden mot den judiska befolkningen i har ökat drastiskt, med hot mot och misshandel av enskilda judar samt hot, vandalisering och sabotage mot judiska institutioner och begravningsplatser i . I motionen framhålls dels situationen i , dels att säkerhetskostnaderna för de olika judiska församlingarna i , och uppgår till . av medlemsavgiften till judiska församling går till säkerhetskostnader (vilket innebär att många för församlingen angelägna aktiviteter måste läggas åt sidan). Motionärerna anför även att den judiska befolkningen utgör en av fem godkända nationella minoriteter i , vilket innebär att man måste säkerställa de judiska institutionerna och den judiska livsstilen. Utskottet föreslår att anvisar till anslag 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter . Motionsyrkandet om att de judiska institutionernas och den judiska livsstilens skydd ska säkerställas i får enligt utskottet anses vara tillgodosett genom regeringens särskilda satsning om i syfte att öka säkerheten och minska utsattheten för den judiska minoriteten i samhället. Därmed avstyrks motion 2011/12:Kr269 (KD) yrkande 5. Åtgärder för den nationella minoriteten romer Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer och avstyrker ett motionsyrkande i denna del om att anslaget ska avskaffas. Jämför särskilt yttrande 2 (SD). Anslaget används för utvecklingsarbete när det gäller romers rättigheter och livsvillkor. I propositionen föreslås att ett nytt anslag, 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer, förs in i statsbudgeten . Anslaget tillförs under 20122015 för att finansiera en satsning för den nationella minoriteten romer. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under ramanslag 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer . och (SD) föreslår i motion 2011/12:K394 att anslaget avskaffas. Motionärerna anser att anslaget till denna enskilda minoritet är verkningslöst (yrkandet i denna del). Utskottet föreslår att anvisar till anslag 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer . Därmed avstyrks motion 2011/12:K394 (SD) yrkandet i denna del. Kapitlet omfattar dagspress, radio och television samt skydd av barn och unga mot skadligt innehåll i massmedierna. Området är delat mellan utgiftsområdena 1 och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Under utgiftsområde 1 finns budgetförslag för anslagen 8:1 , 8:2 Presstöd samt 8:3 Myndigheten för radio- och tv. En mer utförlig beskrivning och analys av området Medier finns i den del av budgetpropositionen som behandlar utgiftsområde 17, som bereds av kulturutskottet. För anslagen som ligger inom utgiftsområde 1 blir utgifterna enligt propositionen . De beräknade utgifterna , 2014 respektive 2015 är , respektive . Prognosen är att utgifterna under innevarande år kommer att uppgå till . Målet för området är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna (utg.omr. 17 avsnitt 14.3). Målet har beslutats av (prop. 2008/09:1 utg.omr. 17, bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:92). I budgetpropositionen anges att bedömningen av resultatet inom medier utgår från bl.a. följande bedömningsgrunder: bedömning av om programföretagen i allmänhetens tjänst har uppfyllt uppdraget i allmänhetens tjänst antal tillstånds- och tillsynsärenden som gäller radio och tv utbetalat presstöd i form av driftsstöd och distributionsstöd fördelat på antal tidningar antal utgivna taltidningar, kostnader och antalet abonnenter för dessa antal beslut i och tv insatser för att skydda barn och unga mot skadlig mediepåverkan. I propositionen redogör regeringen för olika resultat inom området Medier (utg.omr. 17 avsnitt 14.4), för uppnådda resultat när det gäller radio och tv i allmänhetens tjänst, utbyte av tv-sändningar mellan och , kommersiell radio och tv, lokal icke-kommersiell radio och tv, presstödet, taltidningar, skydd av barn och unga mot skadligt medieinnehåll samt informationsspridning om utvecklingen inom medieområdet. När det gäller radio och tv i allmänhetens tjänst framhålls i propositionen att den nuvarande tillståndsperioden för programföretagen (SR, SVT och UR), gäller . Utifrån (nedan nämnden) rapporter bedömer regeringen att SR, SVT och UR i huvudsak uppfyller sina uppdrag i allmänhetens tjänst. Regeringen noterar nämndens kritik på vissa områden, särskilt när det gäller programverksamhet för barn och unga, och avser att följa hur programföretagen uppfyller de berörda kraven under resten av tillståndsperioden. Därtill anges i propositionen att regeringen tillsatte en kommitté med uppdrag att utarbeta ett underlag om radio och tv i allmänhetens tjänst inför nästa tillståndsperiod (dir. 2011:51). Kommittén ska bl.a. ta ställning till hur tillgängligheten i fortsättningen ska förbättras och i detta arbete särskilt uppmärksamma teckenspråkstolkning och lämna förslag på hur sidoverksamheten kan regleras tydligare. Flera av de områden där nämnden har pekat på brister i uppfyllelsen av kraven i sändningstillstånden och anslagsvillkoren omfattas således av kommitténs uppdrag. När det gäller utbyte av tv-sändningar mellan och framgår av propositionen att har sändningstillstånd för den finska kanalen TV för perioden till och att sändningsområdet omfattar sändare i , och . Omflyttningar i sändarnäten i marknätet har inneburit att sändningsområdet har kunnat utökas med några mindre sändare i och . Regeringen bedömer att utbytet av tv-sändningar mellan och fungerar väl. Utökningen av sändningsområdet innebär ökad tillgänglighet till sändningarna, vilket är i linje med regeringens ambitioner för det svenskfinska tv-utbytet. Vad avser kommersiell radio och tv framgår av propositionen att villkoren för företag på radio- och tv-marknaderna förbättras bl.a. genom den nya radio- och tv-lagen (2010:696), fler sändningstillstånd i marknätet samt en utveckling med fler programtjänster inom radio och tv. förbättras möjligheten att ställa krav på tillgängligheten till tv-innehåll för personer med funktionsnedsättning vilket bidrar till att målen inom medieområdet att stödja yttrandefrihet, mångfald och tillgänglighet nås. Vidare anges i propositionen att frågan om att låta även trådsändningar (t.ex. kabel-tv) omfattas av krav på tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning bereds i . Vad gäller situationen för lokal icke-kommersiell radio och tv anges i propositionen att förändringarna som genomförts i den nya radio- och tv-lagen gör det lättare för olika intressen och åsikter att göra sig hörda genom lokal icke-kommersiell radio och tv, vilket i sin tur bidrar till att målen inom medieområdet att stödja yttrandefrihet och mångfald nås. Vidare noteras i propositionen att det har uppstått en debatt med uppgifter om att närradiotillstånd utnyttjas för rent kommersiella ändamål. Regeringen följer utvecklingen och avser att vid behov återkomma i frågan. Vad gäller taltidningar utgavs vid utgången av 2010 sammanlagt 102 taltidningar (jämfört med 96 tidningar ). Huvuddelen (80 st.) av dessa var taltidningar i inläst version och drygt en femtedel (22 st.) var talsyntestidningar. Taltidningsverksamheten fortsatte att minska och uppgick till (2009 och 2008 var den 127 respektive ). har antalet abonnenter minskat. Antalet taltidningsabonnenter uppgick till 8 202, vilket är en minskning med jämfört med . Av propositionen framgår vidare att Talboks- och (TPB) och () med anledning av ett regeringsuppdrag om den framtida taltidningsverksamheten lämnade en delrapport i vilken det bl.a. föreslås att statligt stöd till inlästa radio- och cd- eller kassettidningar som distribueras via radions FM-nät respektive per post bör upphöra efter en övergångsperiod och att stöd därefter endast ska lämnas för talsyntestidningar som distribueras via internet. I delrapporten föreslås även att testdrift i liten skala respektive upphandling i stor skala av ett nytt system bör ske 2012. Enligt rapporten bör ett praktiskt införande av ett nytt system och avveckling av det befintliga systemet ske med början 2013 och helst vara genomfört 2014. Beredning av delrapportens förslag pågår inom . TPB och PTS ska efter ytterligare delredovisningar slutredovisa sitt uppdrag om den framtida taltidningsverksamheten . Vad gäller skydd av barn och unga mot skadligt medieinnehåll anför regeringen att utgångspunkten är som föreskriver att barn ska ha en generell rätt till yttrande- och informationsfrihet, men skyddas mot information och material som är till skada för deras välfärd. I budgetpropositionen redogörs för bl.a. bildandet av den nya myndigheten (som övertagit verksamhet), en viss ökning av antalet granskningar i vilka har fattat beslut , rapporter om bl.a. små barn och internet, projekt med (Barnens rätt i samhället) och rådets granskning av sociala webbplatser för barn och unga. I propositionen redovisas även att och tv beslutade om fyra fällningar mot bakgrund av bestämmelser i radio- och tv-lagen (jämfört med två fällningar , se prop. 2010/11:1 utg.omr. 17 s. 149). Beträffande informationsspridning om utvecklingen inom medieområdet anges i propositionen att regeringen bedömer att den uppföljning av medieutvecklingen som sker på mediemyndigheterna (Myndigheten för radio- och tv, och ) och institutionerna (masskommunikation samt Nordiskt informationscenter för medie- och kommunikationsforskning, båda vid , Europeiska audiovisuella observatoriet knutet till ) är viktig och relevant bl.a. för att kunna följa resultaten i förhållande till de mediepolitiska målen och ge underlag för regeringens och ställningstaganden på området. Utgångspunkten för regeringens politik inom medieområdet är att garantera yttrandefriheten och tryckfriheten. Regeringen anser att en mediemarknad, präglad av mångfald, med många fria och självständiga aktörer, tydliga spelregler och sund konkurrens ger goda förutsättningar för fri åsiktsbildning, fritt utbyte av idéer och reella möjligheter att granska olika företeelser och verksamheter i samhället. Även om kommersiella och ideella aktörer är väsentliga för ett brett medieutbud med olika infallsvinklar anser regeringen att medieområdet behöver mer än enbart marknadslösningar, och särskilda insatser behövs för att säkerställa kvalitet och mångfald. Till exempel nämns att presstödet är viktigt för mediemångfalden på framför allt regional och lokal nivå och att radio och tv i allmänhetens tjänst är betydelsefullt för att ett allsidigt medieutbud ska kunna komma alla till del. Vidare anges att det nuvarande presstödssystemet är tidsbegränsat till 2016 och att regeringen avser att tillsätta en utredning med uppdrag att göra en översyn av presstödet. Den särskilda finansieringen genom radio- och tv-avgiften ger radio och tv i allmänhetens tjänst en särskilt gynnad ställning och därmed ett särskilt ansvar i förhållande till övriga aktörer på marknaden. Regeringen har tillsatt en kommitté med uppdrag att utarbeta ett underlag om radio och tv i allmänhetens tjänst inför nästa tillståndsperiod som inleds 2014. Uppdraget ska redovisas . Den nya radio- och tv-lagen förbättrar enligt regeringen villkoren framför allt för de kommersiella aktörerna, vilket ger ökade förutsättningar för en livskraftig radio- och tv-bransch. Regeringen fortsätter översynen av lagstiftningen för att ge än bättre förutsättningar för de kommersiella aktörerna att verka på marknaden. Det nya medielandskapets ökade möjligheter till delaktighet förutsätter medvetna och kunniga medborgare med kompetens att själva värdera tillgänglig information. Regeringen arbetar aktivt med insatser riktade till framför allt barn och unga, samt främjande av självreglering hos marknadens aktörer. Ny teknik ger möjligheter till förbättrad tillgänglighet, t.ex. för personer med funktionsnedsättning, vilket är en av regeringens prioriteringar. I budgetpropositionen gör regeringen bedömningen att det inte finns förutsättningar för finansiering av ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten (prop. 2010/11:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 6.7.3). tillkännagav som sin mening vad skatteutskottet (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201) anfört om att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning. har ytterligare steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten tagits. Senaste ändringarna trädde i kraft (prop. 2007/08:18, bet. 2007/08:SkU8, rskr. 2007/08:44). I samband med dessa ändringar erinrade skatteutskottet om att tidigare tillkännagivande avsåg en avveckling av hela reklamskatten. I budgetpropositionen vidhöll regeringen inställningen att den resterande reklamskatten bör avskaffas. Regeringen prioriterade dock skattesänkningar som stärker sysselsättningen före ytterligare sänkning av reklamskatten. Samma bedömning gjorde regeringen i budgetpropositionen . Även i årets budgetberedning har frågan om ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten prövats. Regeringen anser liksom tidigare att den resterande reklamskatten bör avskaffas. Regeringen har dock med hänsyn till det ekonomiska läget fortsatt att prioritera skatteändringar som på såväl kort som lång sikt stärker sysselsättningen före en ytterligare sänkning av reklamskatten. m.fl. (MP) föreslår i motion 2011/12:K384 att regeringen tillsätter en utredning om en ny mediepolitik i (yrkande 2). Enligt motionärerna borde regeringen tala om hur den vill utveckla mediepolitiken och hur den vill underlätta befolkningens möjligheter att på likvärdiga villkor ta del av nyheter och information och att kommunicera med varandra, inom hela landet. Av motionen framgår att medieföretagen i har helt andra förutsättningar för sin verksamhet än vad de hade och att det konsumeras nyheter och information på ett helt annat sätt än för tio eller . Mot den bakgrunden anser motionärerna bl.a. att en utredning bör tillsättas som förutsättningslöst ser över förutsättningar för och behov av olika sorters medier inom hela landet och för hela landets befolkning. Vad som redovisas i propositionen om området Medier motiverar i detta sammanhang inget uttalande från utskottets sida. Utskottet önskar inte föregripa det utredningsuppdrag som regeringen tilldelat kommittén med uppdrag att utarbeta ett underlag om radio och tv i allmänhetens tjänst inför nästa tillståndsperiod. Mot bakgrund av detta avstyrker utskottet motion 2011/12:K384 (MP) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 8:1 . Anslaget används för förvaltningskostnader. huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till dagspressen. publicerar , som beskriver utvecklingen på dagspressmarknaden. har fått nya uppgifter, bl.a. till följd av ändrade regler för prövningarna av presstöd. De nya uppgifterna innebär att nämndens prövning har blivit mer omfattande och att nya frågeställningar, bl.a. ökade krav på redovisning av kostnader för tidningsutgivning, ska hanteras. Dessa nya krav liksom behov av analys och arbete med utvecklings- och uppföljningsfrågor gör att kansliet behöver förstärkas (se nedan under Anslaget). Den föreslagna förstärkningen bedöms leda till ökad professionalitet och effektivitet vid myndigheten. arbete är viktigt för att bidra till öppna och rättvisa stödsystem samt för att skapa förutsättningar så att fria medier kan etableras, växa och utvecklas. Regeringen bedömer att arbete med prövning av ansökningar om presstöd och tillämpning av presstödsförordningen bidrar till att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden. För att förstärka myndighetens verksamhet tillförs anslaget . Regeringen föreslår att anvisas under anslag 8:1 . Anslaget ökar med inklusive pris- och löneomräkning jämfört med . Utskottet föreslår att anvisar till anslag 8:1 . Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 8:2 Presstöd . Mot bakgrund av en planerad översyn av presstödssystemet och regeringens beredning av direktiven till översynen föreslår utskottet att avslår fyra motioner med förslag om att ändra eller avskaffa presstödet samt om en översyn av statliga stimulansåtgärder för att åstadkomma bredare ägande i dagstidningsbranschen. Anslaget används för bidrag till dagspressen. Presstöd lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. Utgifterna för stödet styrs bl.a. av antalet stödberättigade tidningar och storleken på dessa tidningars upplagor. Presstödet har uppgått till totalt (en ökning jämfört med ). Driftsstödet har uppgått till (en ökning ) och betalats ut till 87 tidningar. I distributionsstöd har (en minskning ) betalats ut till 137 tidningar. Det totala antalet dagstidningar har ökat något även om deras sammanlagda upplaga har minskat under . som får driftsstöd har dock ökat något, främst inom gruppen endagstidningar. Utgifterna för driftsstödet har ökat med ca och har fortsatt att öka , vilket bl.a. förklaras av de förändrade regler i presstödsförordningen (1990:524) som trädde i kraft .