bet · GZ01FöU1 · 2011-12-07 00:00:00 — Vidare bör beställningsbemyndigandet för anslaget avslås med hänvisning till att materielredovisningen inte uppfyller de krav som utskottet enigt har begärt (yrkande 2). Regering bör återkomma till med en ny redovisning om beställningsbemyndigandet (yrkande 4). Anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar bör också reduceras med . bör avslå regeringens förslag till bemyndigande på anslaget (yrkande 6) och tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bemyndigande om ekonomiska åtaganden (yrkande 5). Regeringen bör omgående återkomma med ny redovisning om bemyndigande för anslaget (yrkande 7). Anslaget 1:5 Forskning och teknikutveckling bör minskas med . fyller en viktig funktion i försvaret och tillvaratagandet av säkerhetspolitiska intressen. Det är därför förståeligt att viss teknikutveckling måste ske. är berett att avsätta vissa medel för ändamålet, vilket innebär mindre än regeringens förslag. Anslaget 1:11 Internationella materielsamarbeten, industrifrågor och exportstöd bör minskas med . bör tilldelas ökade resurser med till sin operativa verksamhet. I stora satsning på icke-militära hot föreslås att förs över till utgiftsområde 20 till klimatanpassningsåtgärder. Anslaget för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör ökas med . Överföringar bör ske till utgiftsområde 5 för att stärka säkerheten i samhället. Det bör ske till den s.k. fredsmiljonen, som administreras av . Det bör också ske till (). Dessutom bör medel föras till samarbetet kring , och . föreslår att anvisar en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. föreslås anvisa anslag enligt vad som framgår av sammanställningen i bilaga 2 (yrkande 9). m.fl. (MP) framhåller i motion 2011/12:Fö240 att en stor utgift i den svenska försvarsbudgeten är materielkostnader. Inget annat land i lägger så stor andel av försvarsbudgeten på materiel som . Materielkostnaderna bör ses över (yrkande 19). För att öka tydligheten i materielförsörjningen och förbättra möjlighet till kontroll och inflytande bör en utvecklad modell av den tidigare objektsramsredovisningen återinföras (yrkande 3). Regeringen bör inte få fatta nödvändiga beslut om materielprojekt beroende på oförutsedda ändrade förutsättningar, vilket regeringen begär (yrkande 2). Med denna s.k. gummiparagraf vill regeringen ha godkännande att göra som man vill. Regeringen måste återkomma till . har vid flertalet tillfällen uttryckligen begärt bättre redovisning om vad anskaffningen av JAS 39 E/F skulle få för ekonomiska konsekvenser för . Hela det underlag som regeringen presenterar i budgetpropositionen måste anses som undermåligt, speciellt med tanke på att framtida uppgradering och anskaffning av JAS 39 E/F inte heller finns i Försvarsmaktens materielplan. Regeringen måste återkomma till med en ny redovisning om beställningsbemyndigandet för JAS 39 E/F (yrkande 13). föreslår, liksom föregående år, att regeringen bör minska antalet JAS 39 C/D till 70, en minskning med ungefär trettio flygplan (yrkande 10). Detta var Försvarsberedningen enig om . är av princip emot exportstöd till företag som tillverkar krigsmateriel och vill inte se att denna verksamhet ytterligare subventioneras av skattemedel. vill därför avveckla (yrkande 15). m.fl. (SD) anser i motion 20011/12:Fö232 att anslagen bör höjas kraftigt med med fokus på att återgå till ett ordentligt invasionsförsvar. Inbegripet i anslagshöjningarna är en total omställning av JAS Gripen till E/F-versionen samt en årlig beställning om tolv plan. Anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap bör öka med . Anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser bör öka med . Anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar bör öka med . Anslaget 1:6 Totalförsvarets rekryteringsmyndighet bör öka med . Totalt bör utgiftsområdet ökas med . föreslås anvisa anslag enligt vad som framgår av sammanställningen i bilaga 2. Vid beredningen av detta betänkande har anmält att deras förslag till försvarsbudget i stället är följande. Anslagen bör höjas kraftigt med med fokus på att återgå till ett ordentligt invasionsförsvar. Inbegripet i anslagshöjningarna är en total omställning av JAS Gripen till E/F-versionen samt en årlig beställning om tolv plan med leveranser . Anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap är oförändrat. Anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser bör minska med . Anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar bör öka med . Anslaget 1:6 Totalförsvarets rekryteringsmyndighet bör öka med . Totalt bör utgiftsområdet ökas med . m.fl. (SD) anser i motion 2001/12:Fö1 att möjligheterna att återinföra objektsramar i regeringens redovisning till av planerad och beställd försvarsmateriel bör prövas (yrkande 1). m.fl. (V) framhåller i motion 2011/12:Fö232 att vill ha ett starkt försvar uppbyggt på värnplikt och samhällsplikt, kompletterat med frivilliga insatser och en mindre insatsstyrka av heltidsanställda soldater. Förbandsverksamheten kan genomföras till lägre kostnad än . Hemvärnet bör dock undantas. En minskning av anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap bör ske med . Därutöver bör effektivisering av arbetet och organisationen ske på Högkvarteret innebärande en reduktion med . Mycket pengar kan sparas genom ett tillbakadragande från och ett avslutande av insatsen i och genom att avstår från att leda eller delta i framtida EU-stridsgrupper. ser dock positivt på fler helt FN-ledda aktioner. Sammantaget föreslås en minskning av anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser med . Försvarsmakten har stora möjligheter att spara in kostnader på materielsidan, framför allt när det gäller och de exportfrämjande åtgärderna. En minskning av anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av material och anläggningar bör ske med . En minskning av anslaget 1:5 Forskning och teknikutveckling bör ske med . Mönstringsförfarandet bör utökas. En ökning av anslaget 1:6 Totalförsvarets rekryteringsmyndighet bör ske med . har från början varit kritiskt till de utökade befogenheter som FRA tilldelats. En minskning av anslaget 1:8 bör ske med . är mycket kritiskt till den vapenexport som ägnar sig åt. Neddragningar bör göras på för att avskaffa den. En minskning av anslaget 1:12 med bör ske. anser att beredskapen för eventuella kriser och katastrofer i samhället bör utökas. En ökning av anslaget 2:4 Krisberedskap bör ske med . Totalt föreslås en reduktion av utgiftsområdet med . föreslås anvisa anslag enligt vad som framgår av sammanställningen i bilaga 2. m.fl. (V) understryker i motion 2011/12:Fö209 att de frivilliga försvarsorganisationerna har stor betydelse för försvaret, försvarsviljan och totalförsvarets samhällsförankring. Totalt har organisationerna ca 580 000 medlemmar. anser att det är av stor vikt att det finns ett grundorganisationsstöd till dessa organisationer. Utan detta blir det svårt att ha anställd personal som kan organisera de frivilliga resurserna. Den förändrade bidragsstruktur som regeringen genomfört skapar inte konkreta och realistiska förutsättningar för organisationerna att åta sig uppdrag och utgöra en långsiktig resurs inom svensk krishantering. Det är av stor vikt för vår samlade krishanteringsförmåga att dessa organisationer kan komma i fråga för ett obundet organisationsstöd (yrkande 1). De nationella skyddsstyrkorna, hemvärnet, stod 2009 för av försvarsbudgeten. Hemvärnet är kostnadseffektivt eftersom det bygger på en ideell och frivillig grund. I allt större utsträckning har Försvarsmakten valt att spara in på hemvärnets verksamhet. anser att regeringen ska återkomma till med ett förslag på hur hemvärnet kan finansieras oberoende av den övriga Försvarsmakten (yrkande 4). Anslag, bemyndiganden, investeringsplaner m.m. Utskottet konstaterar att regeringen föreslår en ekonomisk ram för försvaret på samma nivå som under de föregående åren. kärnan i Försvarsmaktens verksamhet förstärks i regeringens budgetförslag. Förbandsverksamheten förstärks med en kvarts miljard under nästa budgetår. Dessutom planeras en ytterligare förstärkning av förbandsverksamheten med . Detta sker genom överföring av medel som frigörs genom effektiviseringar i FMV:s verksamhet och genom besparingar inom forskning och utveckling. Vidare förs medel för personalkostnader över från anslaget för internationella insatser till förbandsanslaget som en följd av det nya personalsystemet med anställda soldater. Utskottet konstaterar att den , med grund i en ansvarsfull ekonomisk politik, föreslår en ekonomisk ram på oförändrad nivå till skillnad från flera länder i , däribland och , som genomför omfattande nedskärningar i sina länders respektive försvarsbudgetar. Socialdemokraterna föreslår i sin budgetmotion en ekonomisk ram på samma nivå som regeringen men med en något annorlunda fördelning mellan anslagen. och föreslår en ekonomisk ram lägre än regeringen och med sinsemellan olika anslagsfördelning. i sin tur föreslår i sin motion en ekonomisk ram som är ca högre än regeringen. Vid beredningen av försvarsbudgeten har anfört i utskottet att ökningen i stället bör vara ca . Utskottet anser att regeringens budgetförslag är väl avvägt och utgör en god grund för att fortsätta genomförandet av den nya organisationen i . En annorlunda tyngdpunkt i fördelningen av anslagen skulle minska denna möjlighet. En reducering av förvarsanslagen med totalt anser utskottet nu liksom tidigare (jämför bet. 2009/10:FöU1 och bet. 2010/11:FöU1) inte vara ansvarsfullt. Det skulle innebära att det försvarspolitiska beslutet inte kommer att kunna genomföras. Möjligheterna för Försvarsmakten att genomföra sina uppgifter både nationellt och internationellt skulle allvarligt äventyras. Utskottet kan vidare konstatera att det förslag till ökad budget för försvaret som lämnar bygger på en försvarsorganisation som radikalt skiljer sig från den som beslutats av . Utskottet yttrade sig genom utdrag ur protokollet till finansutskottet om utgiftsramen för försvaret. Utskottet tillstyrkte då en ekonomisk ram på 45 . har därefter på förslag av finansutskottet (bet. 2011/12:FiU1) beslutat om denna ram. föreslår att inom denna ekonomiska ram anvisar anslag enligt bilaga 3 i detta betänkande. Utskottet tillstyrker även i övrigt regeringens förslag till beredskapskredit, bemyndiganden och investeringsplaner (jämför dock de ställningstaganden som utskottet gör under avsnittet om materielprojekt nedan). Motionsyrkandena om anslag m.m. avstyrks. Utskottet har vid ett antal tillfällen begärt en bättre redovisning för för sina ställningstaganden till större investeringar inom materielområdet. Detta har bl.a. lett till en uppdelning av materielanslagen och att regeringen numera underställer förslag om större och mer omfattande materielprojekt. Vad avser resultatredovisningen omfattar denna en mer utförlig redovisning av vilken materiel som har tillförts insatsorganisationen. Eftersom investeringsplanen har en central roll i materielförsörjningsprocessen har regeringen ytterligare ökat spårbarheten från regeringens förslag via beslut till Försvarsmaktens beställning och leverans till insatsorganisationen. I investeringsplanen beskrivs sålunda vad som är beslutat och beställt och vad som är planerat. Redovisningen görs per stridskraft. Försvarsdepartementet har återkommande lämnat information om materielfrågor till utskottet senast i samband med sin muntliga genomgång av budgetpropositionen inför utskottets beredning av dessa frågor. Uppgradering av JAS 39 Regeringen föreslår att godkänner att regeringen får besluta om utveckling av JAS 39 E/F och ombyggnad av upp till tio stycken JAS 39 C/D till JAS 39 E/F för det fall att eller en annan nation väljer att gå vidare med förhandlingar om anskaffning av JAS 39 E/F. Utskottet ställer sig liksom man gjort tidigare bakom en uppgradering av JAS 39 enligt regeringens förslag, om eller ett annat land väljer JAS 39 . Utskottet utgår liksom man också gjort tidigare från att regeringen återkommer till med en proposition om det skulle bli aktuellt med en mer omfattande förändring av JAS 39 i övrigt. Utskottet tillstyrker alltså regeringens förslag om JAS 39 och avstyrker motionsyrkandena i frågan. Regeringen föreslår vidare att man även i övrigt får fatta nödvändiga beslut om materielprojekt beroende på oförutsedda förändrade förutsättningar. Utskottet understryker liksom tidigare (bet. 2010/11:FöU1) att det är viktigt att regeringen före eventuella beslut som regeringen kan komma att fatta som en följd av oförutsedda förändrade förutsättningar inom ekonomisk ram återkommer till . Utskottet avstyrker motionsyrkandet. I några motioner (S, MP och SD) lämnas förslag om återinförande av systemet med s.k. objektsramar. Utskottet kan konstatera att regeringen i budgetpropositionen har redovisat kostnader för större materielprojekt i objektsramar. Syftet med dessa var att förbättra styrning och uppföljning av större materielinvesteringar. I proposition 2005/06:1 (utg.omr. 6) anförde den dåvarande regeringen att objektsramar inte var anpassade till regeringens behov av styrning och uppföljning, ej heller till informationsbehov. Därigenom upphörde denna form av redovisning. Större materielinvesteringar är ofta långsiktiga och får omfattande konsekvenser för den statliga budgeten . Det är således mycket viktigt att för sina ställningstaganden ges en djupgående beskrivning inklusive ekonomiska konsekvenser av större materielprojekt. Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att arbeta med att fördjupa den ekonomiska redovisningen för . Regeringen bör därvid också fortsätta att utveckla hur insynen ska förbättras när det gäller större materielinvesteringar. Utskottet utgår från att regeringen återkommer till om detta. Därmed är motionsyrkandena tillgodosedda och behöver inte bifallas. De frivilliga försvarsorganisationerna har stor betydelse för försvaret, försvarsviljan och den folkliga förankringen av försvaret. Frivilligorganisationerna har tillkommit på medborgarnas eget initiativ. De har totalt ca 580 000 medlemmar. Anslaget för de frivilliga försvarsorganisationerna togs på förslag av regeringen bort ur statsbudgeten (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:FöU1, rskr. 2009/10:104). I stället skulle de frivilliga försvarsorganisationerna tilldelas medel genom Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Utskottet framhöll i sitt budgetbetänkande (bet. 2009/10:FöU1) att man utgick från att regeringen återkommer i budgetpropositionerna med en redovisning av hur den fortsatta omfattningen och inriktningen av organisationsstödet utvecklas och en redovisning av ändamålsenligheten med den nya ordningen. Det kan konstateras att regeringen inte lämnat en sådan redovisning som utskottet begärt. I stället verkar förutsättningarna för frivilligorganisationerna ha försämrats med den införda ordningen. Den har försvårat för organisationerna att åta sig uppdrag och utgöra en långsiktig resurs inom svensk krishantering. Anslaget för de frivilliga försvarsorganisationerna bör därför återinföras i statsbudgeten för att säkerställa ett visst grundläggande organisationsstöd. Vad som anförs om anslag för de frivilliga försvarsorganisationerna bör tillkännage för regeringen som sin mening. Motionerna bör bifallas. Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna har med sina 40 bataljoner och 22 000 soldater som ingår i Försvarsmaktens insatsorganisation viktiga uppgifter i försvaret av landet. De löser nationella uppgifter, såsom att försvara, skydda och bevaka skyddsobjekt och viktig infrastruktur samt ge stöd till samhället. Utskottet har när det gäller rekryteringen till hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna fått veta att Försvarsmakten bedömer att 19 500 till 20 000 av totalt 22 000 hemvärnsavtal kommer att vara tecknade . Utskottet ser dock inte några skäl till att hemvärnet skulle finansieras på annat sätt än övriga förband i insatsorganisationen. Motionsyrkandet bör därför avslås. EU:s stridsgrupper och luftförsvarsutredning Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att godkänner att som ramansvarig nation får leda en nordisk stridsgrupp tidigast med de villkor som utskottet närmare anger om EU:s stridsgrupper och under förutsättning att regeringen tar initiativ till en luftförsvarsutredning med de villkor som utskottet också anger om en sådan utredning. Utskottet tillstyrker delvis regeringens förslag om EU:s stridsgrupper och tillstyrker delvis motionsyrkanden från S och MP om stridsgrupper och luftförsvarsutredning. Jämför reservation 7 (V). Jämför särskilt yttrande 3 (MP). Regeringen föreslår att den nordiska stridsgruppen ställs till EU:s förfogande för en ny beredskapsperiod med som ramansvarig nation. Regeringen informerar vidare om att ska bidra inom ramen för den EU-stridsgrupp som står i beredskap med som ramansvarig nation. Regeringen framhåller att genom medverkan och ledarskap i EU:s stridsgrupper tar ansvar för fred och säkerhet i och utanför vårt närområde. Stridsgruppernas snabbinsatsförmåga bidrar till EU:s möjligheter att hantera kriser och stärker EU som global utrikes- och säkerhetspolitisk aktör. Den nordiska stridsgruppen bidrar till att stärka det nordiska samarbetet. EU:s stridsgrupper är ett av flera viktiga instrument i EU:s krishanteringsförmåga och är det instrument som snabbast kan användas vid ett hastigt uppkommet behov. Till följd av den reformering av insatsorganisationen som pågår kommer att framöver ha väsentligt bättre förutsättningar än tidigare att bidra med förband i hög beredskap på det sätt som ett deltagande i EU:s stridsgrupper förutsätter. m.fl. (S) påpekar i motion 2011/12:Fö227 att regeringen föreslår att även 2014 ska vara ramnation för en nordisk stridsgrupp. Socialdemokraterna avvisar det förslaget. har tagit detta ansvar två gånger respektive . har därmed tagit sitt ansvar och bidragit till för fredsfrämjande insatser. Att vara ramnation är ekonomiskt, organisatoriskt och ledningsmässigt krävande. Socialdemokraterna är beredda att låta även fortsättningsvis bidra till EU:s fredsfrämjande insatser, men inte som ramnation (yrkande 2). m.fl. (S) anför i motion 2011/12:Fö228 att Socialdemokraterna är öppna för fortsatt engagemang och deltagande inom ramen för . Mot bakgrund av att tagit ramansvar för en av , avvisas att vi att tar ett förnyat ledningsansvar för . Socialdemokraterna säger därför nej till ett svenskt ledningsansvar för NBG14 (yrkande 6). Det utesluter inte att även ska bidra till , men detta ska inte ske på annat sätt än om regeringen fått godkännande. bör inrikta sig på mindre bidrag till framtida snabbinsatsförband inom områden som är särskilt efterfrågade och där vi har hög kompetens. Likväl behöver hela konceptet med EU:s stridsgrupper ses över. Stridsgrupperna har aldrig använts, de är mycket kostsamma och de binder upp stora resurser över . m.fl. (MP) framhåller i motion 2011/12:Fö240 att inte bör ha ramansvar för NBG 14 (yrkande 17). Det främsta skälet är att ramansvaret binder upp alldeles för mycket resurser som bättre skulle kunna nyttjas än att stå till EU:s förfogande . Ingen av EU:s olika stridsgrupper har någonsin kallats in för att lösa någon uppgift. menar att konceptet med EU:s stridsgrupper måste ses över. Däremot är inte främmande för att en svensk trupp skulle kunna delta, men utan ramansvar. m.fl. (S) anför i motion 2011/12:Fö228 att har beslutat om att förorda en luftförsvarsutredning med perspektivet inställt på i huvudsak tiden . Det är anmärkningsvärt att regeringen inte har tagit initiativ för att verkställa beslut. Socialdemokraterna förväntar sig att regeringen återkommer till partier med förslag till utredningsdirektiv (yrkande 10). m.fl. (MP) framhåller i motion 2011/12:Fö240 att uppfattning om är att frågan bör utredas grundligt. Regeringen bör omgående tillsätta den parlamentariska luftförsvarsutredning som beslutade om (yrkande 14). I en sådan utredning bör givetvis andra alternativ till E/F finnas med. Utskottet vill inledningsvis betona betydelsen av det försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet inom , med de baltiska staterna och inom den Europeiska unionen. har under en följd av år aktivt bidragit till EU:s fredsfrämjande krishanteringsoperationer och krishanteringsberedskap. har tillsammans med andra länder, som ramansvarig nation, både (NBG 08) och (NBG 11) upprätthållit insatsberedskap med förstärkta bataljonsstridsgrupper (s.k. Battle groups) som stått till EU:s förfogande. Dessa har också bidragit till att stärka det nordiska samarbetet på försvarsområdet, liksom samarbetet med och . har bidragit till samtliga EU:s militära krishanteringsinsatser. Detta inkluderar bland annat bidrag med förband till EU:s , vid det senaste tillfället även med sjöstyrkechef, samt med en flygenhet ur . har också bidragit med arméförband vid två olika tillfällen till EU:s insatser i DR samt med ett amfibieförband i EU:s insats i och . Senast har en svensk flygenhet ur NBG 11, med EU:s medgivande, bidragit till den avslutade flyginsatsen i . Utskottet anser att bidrag till EU:s krishanteringsberedskap och insatser har, särskilt med hänsyn till våra förhållanden, varit synnerligen omfattande. Utskottet erinrar i sammanhanget om att utöver vår medverkan i EU:s krishanteringsinsatser även bidrar med militära förband i och Kosovo. Genom vår medverkan och vårt ledarskap i EU:s stridsgrupper tar ansvar för fred och säkerhet i och utanför vårt närområde. Snabbinsatsförmågan bidrar till EU:s möjlighet att hantera kriser och stärker därmed EU som utrikes- och säkerhetspolitisk aktör. Enligt utskottets mening är det därför viktigt att även fortsättningsvis, företrädesvis i samverkan med andra länder exempelvis, kan bidra till EU:s krishanteringsinsatser och krishanteringsberedskap, inklusive dess snabbinsatsförmåga. Konceptet binder upp stora resurser . Försvarsmakten står emellertid inför stora utmaningar. har beslutat om hur Försvarsmaktens insatsorganisation skall organiseras i ett antal olika krigsförband fram . Regeringen har meddelat närmare föreskrifter för organisationsarbetet. 2014 (IO 14) skall vara organiserad, bemannad, utrustad, utbildad och övad enligt fastställda förbandsmålsättningar vid utgången av . Att förverkliga den nya organisationen är Försvarsmaktens mest prioriterade uppgift jämte ordinarie beredskapsuppgifter och pågående insatser, och är resurskrävande. Under förutsättning att insatsorganisationen är intagen på det sätt och regeringen beslutat, kommer de stående och kontrakterade förbanden vara tillgängliga för olika slags beredskapsuppgifter, t.ex. som snabbinsatsförband inom EU, . Några särskilda förband kommer därför inte att behöva organiseras. Enligt utskottets mening bör därför inriktningen fortsättningsvis vara att bidrar till EU:s stridsgrupper som ramansvarig nation. Utskottet anser att ett sådant bidrag bör ställas till EU:s förfogande tidigast . Utskottet är emellertid positiv till att fram bidrar med andra förband och i t.ex. FN-ledd fredsfrämjande insatser. Det är enligt utskottet angeläget att EU:s stridsgrupper, åtminstone de som medverkar i, vid behov även kan ställas till förfogande om så FN begär. Utskottet erinrar om att stridsgrupperna inte bara skall kunna genomföra väpnad strid i höga konfliktnivåer, utan även medverka i humanitära insatser t.ex. i samband med olika typer av katastrofer. Utskottet betonar vikten av att använda insatsförmågor i ett bredare perspektiv i samband med civila händelser och katastrofer. Regeringen ska ta initiativ till en översyn om denna ökade användbarhet och inom EU:s och FN:s ram. Ingen av de stridsgrupper som stått i hög insatsberedskap har i sin helhet satts in av EU. sattes emellertid en svensk flygenhet ur NBG 11 in under Natos ledning i flyginsatsen i under FN-mandat. Därför menar utskottet att det bör göras en översyn om villkoren för stridsgruppernas insättande är relevanta för dagens och framtidens kravbild. Regeringen bör ta initiativ till en sådan översyn.