bet · GY01KU20 · 2011-06-01 00:00:00 — I en anmälan, bilaga A.1.5.1, som kom in till utskottet begärs det att utskottet granskar regeringens hantering av trängselskatten i utifrån följande aspekter: Har regeringen använt statens medel på något annat sätt än vad har bestämt? Har regeringens redovisning av trängselskatten uppfyllt kraven på garanterad insyn för ? I anmälan anförs det att regeringens hantering av intäkterna från trängselskatten knappast har präglats av stringens, konsekvens och spårbarhet. I stället har en mängd olika konstruktioner, anslagskonton, redovisningsmodeller och annan administration förekommit som i princip gjort det omöjligt att veta om regeringen uppfyller en av de viktigaste förutsättningarna för att införa skatten, nämligen att överskottet ska gå till investeringar i väginfrastruktur i . verksamhet budgeterades ett överskott på , och i samband med budgetpropositionen beräknades överskottet till . Det slutliga överskottet blev . Återrapporteringen till har varit otillfredsställande. Enligt anmälaren beror dessa stora svängningar i beräkningarna av överskottet antagligen på någon form av systemfel. Ett tecken på systemfel är också enligt anmälaren att det över åren, inklusive prognostiserat utfall , ackumulerats en summa på som ännu inte återinvesterats i väginfrastruktur trots att det i regionen finns en mängd angelägna projekt som får stå tillbaka i brist på finansiering. Som underlag för granskningen har bl.a. legat en promemoria från , bilaga A1.5.2. Trängselskatt infördes i . I propositionen med förslag till trängselskatt (prop. 2006/07:109) angav regeringen att syftet med en trängselskatt var att förbättra framkomligheten och miljön i men även att bidra till att finansiera investeringar i vägnätet i . Beträffande användandet av intäkterna från trängselskatten anförde regeringen i propositionen (s. 27 f.) att intäkterna från trängselskatten skulle användas till att finansiera en del nödvändiga investeringar i vägnätet, såsom Förbifart . Vidare anfördes det att frågan om de budgetmässiga konsekvenserna skulle hanteras ekonomiska vårproposition och i budgetpropositionen . För överföring av intäkterna från trängselskatten till investeringar i vägnätet var det lämpligt att upprätta en fond i . Fonden var tänkt att byggas upp enligt följande. Inkomster från trängselskatten skulle redovisas mot inkomsttitel på statsbudgetens inkomstsida. På statsbudgetens utgiftssida skulle två nya anslag anvisas. Det ena anslaget var avsett för de system- och administrationskostnader m.m. som , , , och skulle få till följd av trängselskatten. För att tydliggöra dessa kostnader förespråkade regeringen ett särskilt anslag. Det andra anslaget skulle användas för själva fonduppbyggnaden och skulle motsvara skillnaden mellan inkomsterna av trängselskatten och system- och administrationskostnaderna. skulle föras ett belopp som motsvarade det anvisade anslaget till ett räntebärande trängselskattekonto i . På detta konto, som utgör själva fonden, skulle medel successivt ackumuleras. Nettointäkternas storlek var svår att beräkna. Det budgeterade överskott som skulle tillföras kontot i ett visst år kunde därför komma att avvika från det faktiska överskottet. En slutlig justering som beaktade denna eventuella skillnad skulle ske med eftersläpning. behandlade propositionen i betänkande 2006/07:SkU19. anförde bl.a. att trängselskatten var en viktig del i arbetet med att finna en långsiktigt hållbar lösning på trafikproblemen i . Utskottet delade regeringens uppfattning att trafik- och miljösituationen i krävde en bred strategi bestående av en kombination av åtgärder där investeringar i infrastruktur var en viktig del. I likhet med regeringen ansåg utskottet därför att intäkterna från trängselskatten skulle användas till att finansiera en del nödvändiga investeringar i vägnätet i och därmed förbättra infrastrukturen. Som regeringen anförde i propositionen var enligt skatteutskottet en väl fungerande väginfrastruktur avgörande inte bara för biltrafiken utan även för kollektivtrafiken. Även trafikutskottet anförde i sitt yttrande att intäkterna från trängselskatten skulle användas till nödvändiga investeringar i vägnätet. Mot bakgrund av det ovan anförda instämde skatteutskottet i regeringens förslag att trängselskatt skulle införas med tillämpning inom fr.o.m. och att intäkterna skulle användas till nödvändiga investeringar i vägnätet. föreslog att propositionen om införande av trängselskatt skulle med en justering av lagtexten om betaltidpunkt för skatten bifallas. Kammaren biföll utskottets förslag (rskr. 2006/07:212) I ett yttrande till skatteutskottet (2006/07:TU4y) anförde trafikutskottet bl.a. att utskottet anslöt sig till regeringens uppfattning om att det var avgörande för trovärdigheten för systemet att användning av intäkterna från trängselskatten inte ersatte ordinarie finansiering av vägprojekt. Vad särskilt gäller konstruktionen med inrättande av en fond ville utskottet anföra följande. Från transportpolitiska utgångspunkter var det angeläget att det fanns ett fullgott beslutsunderlag för investeringar i vägar och järnvägar. I olika sammanhang har trafikutskottet efterlyst en bättre analys och motivering av olika finansieringsbeslut, uppföljning och utvärdering av genomförda investeringar samt en årlig redovisning av statens samtliga finansiella åtaganden. Vidare har utskottet betonat vikten av att det samhällsekonomiska beslutsunderlaget bör utvecklas för såväl investeringar som finansieras med anslag som alternativa finansieringsformer. ville således starkt understryka betydelsen av att systemet garanterar insyn i investeringsbesluten och möjligheten att i efterhand genomföra uppföljning och utvärdering av hur investeringsmedlen har använts. Det var givetvis också en självklarhet att den budgettekniska lösningen skulle vara förenlig med budgetlagens bestämmelser och intentioner. utgick från att regeringen i sina överväganden tog fasta på dessa grundläggande principer. I en avvikande mening i samma yttrande ansåg företrädarna för Socialdemokraterna att förslaget om att inrätta en fond var ett avsteg från lagen (1996:1059) om statsbudgeten och att det skulle försämra möjligheterna för att få inflytande på investeringsbesluten och att i efterhand följa upp och utvärdera investeringsmedlens användning. I den avvikande meningen förordades i stället att skulle anvisa medel på utgiftssidan för satsningar på kollektivtrafik och vägar som motsvarade intäkterna från trängselskatten efter avdrag för system- och administrationskostnaderna. ekonomiska vårproposition (prop. 2006/07:100) anfördes det att regeringen i proposition 2006/07:109 om införande av trängselskatt i hade föreslagit att trängselskatt skulle införas fr.o.m. . En fond skulle användas för att föra intäkterna från trängselskatten till investeringar i väginfrastruktur. ansåg i sitt betänkande (bet. 2006/07:FiU20) om 2007 års ekonomiska vårproposition att det gick att uppnå regeringens syfte att medlen från trängselskatten skulle användas för väginvesteringar i på ett budgetmässigt enklare och tydligare sätt än det som regeringen beskrivit och förordade att trängselskattens intäkter skulle hanteras enligt följande. En ny inkomsttitel borde enligt finansutskottet öppnas för trängselskatten och ett nytt anslag anvisas för de administrativa och systemmässiga kostnaderna för skatten, vilket var helt i enlighet med regeringens förslag. Något konto i behövde dock enligt utskottet inte öppnas, och därmed blev även konstruktionen med ett anslag för att överföra medlen till kontot överspelad. I stället ansåg utskottet att medel för de aktuella väginvesteringarna borde anvisas i vanlig ordning på anslag för väghållning i samband med att investeringarna skulle genomföras. Trängselskattens inkomster och administrativa kostnader kunde redovisas separat för när regeringen eller så önskade, och det skulle dessutom komma att vara relativt lätt att avläsa trängselskattens netto direkt ur statsbudgeten som skillnaden mellan inkomsterna på inkomsttiteln och anslaget för de administrativa utgifterna. För att tydligt visa att en summa som motsvarade överskottet från trängselskatten verkligen återförts för väginvesteringar i , kunde dessa medel anvisas till som en särskild anslagspost med ett klart definierat ändamål. Det fanns flera skäl till att finansutskottet föredrog en sådan lösning. Den var tekniskt enklare än regeringens modell och bidrog därmed till öppenhet och tydlighet. Belastning på statsbudgetens anslag uppstår när väginvesteringarna genomförs och inte vid en intern statlig transaktion. Investeringsutgifterna godkänns av i varje enskilt fall eftersom de anvisas på ordinarie anslag. Även en sådan hantering som utskottet förordade innebar emellertid en form av specialdestinering. Utskottet ville därför understryka att huvudprincipen är att statsbudgetens medel inte ska specialdestineras och att den koppling som görs mellan trängselskattens intäkter och anslagen till väginvesteringar utgör ett undantag från denna princip. Utskottet förutsatte att regeringen skulle återkomma till i budgetpropositionen med en budgetmässig lösning av denna fråga i linje med utskottets önskemål. Redovisningen av trängselskatten i budgetpropositioner I budgetpropositionen (prop. 2007/08:1 utg.omr. 22 s. 41 f.) skrev regeringen att intäkterna från trängselskatten skulle redovisas mot inkomsttitel på statsbudgetens inkomstsida. För redovisning av utgifterna upprättades ekonomiska vårproposition ett nytt anslag 36:17 Trängselskatt i : Administrationskostnader m.m. Anslaget var avsett för de system- och administrationskostnader som , , Domstolar och hade till följd av trängselskatten. Vad gäller investeringar som genomförs på regionens vägnät hade regeringen för avsikt att upprätta en anslagspost under anslag 36:2 Väghållning och statsbidrag som skulle utgör skillnaden mellan inkomsterna av trängselskatten och system- och administrationskostnaderna. skulle intäkterna bli lägre än system- och administrationskostnaderna. Detta underskott reducerade anslagsposten för investeringar 2008, vilket förklarade det lägre beloppet jämfört med beloppen . beräknades det överskott som kunde användas för investeringar uppgå till . beräknades överskottet uppgå till 410 respektive . Anslaget till administrationskostnader för trängselskatten 2007 var . I budgetpropositionen föreslog regeringen att skulle anvisas för administrationskostnaderna . beräknades anslaget för dessa till respektive . beräknades inkomsterna från trängselskatten uppgå till . I budgetpropositionen (prop. 2008/09:1 utg.omr. 22 s. 50) anförde regeringen att det överskott från trängselskatten som kunde användas för investeringar beräknades uppgå till . beräknades överskottet uppgå till . Det högre beloppet förklarades av att ett beräknat överskott fördes över till anslag. Överskotten från trängselskatten tillfördes anslaget 1:2 Väghållning och statsbidrag. föreslogs anslaget för administrationskostnader för trängselskatten uppgå till . Inkomsterna från trängselskatten beräknades uppgå till . I budgetpropositionen (prop. 2009/10:1 utg.omr. 22 s. 56 f.) angav regeringen att utfallet för överskottet från trängselskatten 2008 blev . Det budgeterade beloppet angavs vara , medan prognosen var . beräknades det överskott från trängselskatten som kunde användas för investeringar uppgå till . beräknades överskottet uppgå till 529 respektive . Överskotten från trängselskatten tillfördes anslaget 1:2 Väghållning. föreslogs anslaget för administrationskostnader för trängselskatten uppgå till . Inkomsterna från trängselskatten beräknades uppgå till . I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 22 s. 72 f.) anförde regeringen att ett nytt anslag 1:11 Trängselskatt i skulle föras upp på statsbudgeten . Regeringen avsåg att föra över de medel som trängselskatten genererat till det nya anslaget. Anslag 1:17 Trängselskatt i : Administrationskostnader m.m. skulle föras bort från statsbudgeten. På anslag 1:11 föreslog regeringen att det skulle anvisas . Anslaget skulle redovisa både administrationskostnaderna och överskottet från trängselskatten i . I trafikutskottets betänkande med anledning av budgetpropositionen (bet. 2010/11:TU1 s. 41) anförde utskottet att en tydligare redovisning av intäkterna från trängselskatten i efterlystes i samband med förra årets budgetbehandling. Utskottet kunde konstatera att redovisningen i årets budgetproposition hade byggts ut. I 1 kap. 4 § andra stycket regeringsformen anges det att bl.a. bestämmer hur statens medel ska användas. Enligt 9 kap. 7 § regeringsformen får anslag och inkomster inte användas på något annat sätt än vad har bestämt. I 35 § i den tidigare lagen (1996:1059) om statsbudgeten anges det att regeringen noggrant ska följa hur statens inkomster, utgifter och upplåning utvecklas i förhållande till beräknade eller beslutade belopp. Enligt 36 § samma lag ska regeringen under ett löpande budgetår för redovisa prognoser över utfallet av statens inkomster och utgifter samt statens lånebehov. Regeringen ska förklara väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och beräknade utfall. En motsvarande reglering finns i 9 kap. 1 och 3 §§ budgetlagen (2011:203) som trädde i kraft . Utskottet beslutade att följande begäran och frågor skulle sändas i en skrivelse till . Utskottet begär följande redovisningar: De årliga inkomsterna från trängselskatten i under 20072010. Det anvisade beloppet, utfallet respektive eventuellt outnyttjade medel samt eventuell indragning av dessa outnyttjade medel vad gäller Administrationskostnader m.m. till följd av trängselskatten under 20072010. Det anvisade beloppet, utfallet respektive eventuella outnyttjade medel samt eventuell indragning av dessa outnyttjade medel vad gäller Överskott från trängselskatt under 20072010. En kommentar till eventuellt förekommande differenser mellan inkomster från trängselskatten å ena sidan och det efterföljande årets utgifter för Administrationskostnader m.m. och Överskott från trängselskatt å den andra sidan. Hur stort är det samlade anslagssparandet för dels Administrationskostnader m.m., dels Överskott från trängselskatt? När görs den slutliga justeringen av överskottet från trängselskatten ett visst år och hur redovisas denna för ? Vilka förklaringar finns till de stora skillnaderna mellan budgeterat, beräknat och slutligt överskott från trängselskatten ? Hur har sättet att i budgetpropositionen beräkna och redovisa överskottet från trängselskatten ändrats under 20082010? Vad är bakgrunden till förslaget i budgetpropositionen att föra upp ett nytt anslag 1:11 Trängselskatt i , att föra över medel avseende den del av anslagsposten Överskott från trängselskatt under anslag 1:1 Väghållning som trängselskatten i genererat till det nya anslaget och att föra bort anslaget 1:17 Trängselskatt i ; Administrationskostnader m.m. från statsbudgeten? Hur underlättar denna nya ordning insyn i överskottet och användningen av medel från trängselskatten? Vilka kommentarer föranleder det som anförs i anmälan om att det finns ett ackumulerat överskott från trängselskatten på som ännu inte återinvesterats i väginfrastruktur i ? Vilka kommentarer föranleder det som anges i anmälan om att det kan finnas någon form av systemfel beträffande redovisningen av överskotten från trängselskatten? Vilka kommentarer i övrigt föranleder det som anges i anmälan och i utskottets promemoria? Som svar överlämnades en promemoria från (bilaga A1.5.2). I promemorian anges det inledningsvis att trängselskattesystemet bygger på att samtliga influtna medel, efter avdrag för systemets administrationskostnader, ska användas för infrastrukturinvesteringar i . Det innebär i praktiken en öronmärkning av inkomsterna. Hanteringen och redovisningen av inkomsterna följer därför inte gängse principer för hur inkomster och utgifter behandlas i statsbudgeten. Vidare anför i promemorian att huvudregeln är att anvisade medel (anslag) på statsbudgeten avser det beräknade medelsbehovet. Den särskilda hanteringen av trängselskatten innebär att anvisade medel för överskott från trängselskatten i stället bygger på en prognos om nettot mellan skatteinkomsterna och kostnaderna för administrationen av skatten. Det bör poängteras att anvisade medel bygger på en prognos för det årliga överskottet (dvs. nettot mellan intäkter och administrationskostnader) och inte på en prognos för hur mycket anslagsmedel som kommer att förbrukas, dvs. användas för investeringar, det aktuella året. Den årliga förbrukningen av anvisade medel styrs i stället av produktionstakten i de infrastrukturobjekt som ska finansieras med trängselskatten. Inledningsvis har detta medfört att överskottet inte har nyttjats fullt ut, eftersom de årliga produktionskostnaderna har varit lägre än de årliga nettointäkterna från trängselskatten. Därmed har ett anslagssparande uppkommit. Produktionstakten i de objekt som ska finansieras med skatten ökar dock enligt promemorian . Detta innebär att även kostnaderna kommer att öka och att anslagssparandet kommer att förbrukas. I promemorian anges det också att det pågår ett kontinuerligt arbete med att utveckla redovisningen till om trängselskatten. Tabell 3.48 som fördes in i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 22) och som förtydligar medelshanteringen för trängselskatten är ett led i det arbetet. Som svar på fråga 1 redovisas de årliga inkomsterna från trängselskatten i . Vidare anges också i promemorian storleken på administrationskostnaderna . Vidare redovisas bl.a. utfallet av intäkterna, administrationskostnaderna, faktiska överskott, tilldelade medel, outnyttjade medel och ackumulerat faktiskt överskott (se tabell 1.5.1 nedan). Tabell 1.5.1 Utfall av trängselskatten Intäkter (utfall) Adm.kostnader (utfall) Faktiskt överskott (utfall) Tilldelade medel (inkl. sparande och omdisponeringar) Outnyttjade medel/sparande (tilldelade medel minus utfall för nyttjande) Ackumulerat faktiskt överskott (faktiskt outnyttjade medel plus ingående ackumulerat överskott från föregående år) 364 885 (justerat för omdisponering till annan anslagspost) Källa: promemoria. Som svar på fråga 3 anger att anslagsnivån för överskott från trängselskatten efter faktiskt utfall har justerats kontinuerligt. De justeringar som gjorts har inte redovisats särskilt för utan framgår av de förändrade anslagsnivåerna i respektive budgetproposition. Vad gäller frågan om vilka förklaringar som finns till de stora skillnaderna mellan budgeterat, beräknat och slutligt överskott 2009 anför att beloppet som redovisades i budgetpropositionen avsåg ett beräknat överskott som byggde på en prognos. Beloppet motsvarar således de medel som anvisats på anslag för överskott 2009. I budgetpropositionen redovisades ett belopp om . Detta belopp var en prognos för nyttjande av överskott från trängselskatten. Denna prognos ska jämföras med utfallet för nyttjandet av överskottet, , som redovisas i budgetpropositionen . Det anges vidare i promemorian att det belopp om som redovisades i budgetpropositionen avsåg det faktiska utfallet för överskottet 2009, dvs. skillnaden mellan faktiska intäkter och faktiskt utfall för administrationskostnader för trängselskatten. Detta belopp ska således jämföras med det prognostiserade överskottet på som redovisades i budgetpropositionen . Som svar på fråga 5 anges det i promemorian att inga förändringar har skett i fråga om hur överskottet från trängselskatten beräknas och redovisas i budgetpropositionerna för åren 20082010. Beträffande fråga 6 om bakgrunden till förslaget om budgetmässig hantering av trängselskatten i budgetpropositionen anförs det i promemorian att den budgetmässiga hanteringen är i enlighet med finansutskottets ställningstagande i samband med behandlingen av vårtilläggsbudgeten (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21). anförde följande som skäl för sitt ställningstagande (bet. 2009/10:FiU21 s. 29): För att få en tydligare redovisning av projekten vad gäller Stockholmsöverenskommelsen och Västsvenska paketet anser utskottet att det lämpligen kan upprättas särskilda anslag för dessa båda satsningar inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Genom en särskild årlig redovisning mot inkomsterna från trängselskatterna på inkomsttitel kan en årlig balans redovisas under respektive anslag i budgetpropositionen. Härigenom uppnås bättre transparens. Som svar på fråga 7 om ett ackumulerat överskott på anförs det i promemorian att överskottet från trängselskatten enligt proposition 2006/07:109 Införande av trängselskatt i ska finansiera investeringar i vägnätet i . Det överskott som trängselskatten i har genererat har ännu inte använts i sin helhet. Nyttjandet av överskottet styrs av produktionstakten i de projekt som ingår i Stockholmsöverenskommelsen. Det ackumulerade överskottet är således en konsekvens av att de årliga kostnaderna för väginvesteringar i överenskommelsen varit lägre än det årliga överskottet från trängselskatten. Utskottet noterar att systemet med trängselskatt i bygger på att samtliga influtna medel, efter avdrag för systemets administrationskostnader, ska användas för infrastrukturinvesteringar i . Det är enligt utskottets uppfattning viktigt att det i ett sådant system finns en transparens som gör det lätt för och medborgarna att se vilket resultat trängselskatten har gett och till vad de influtna medlen har använts. Granskningen har inte visat annat än att intäkterna från trängselskatten hanterats enligt de principer som systemet med trängselskatt bygger på. I en anmälan som inkom till , bilaga A1.6.1, har begärts att utskottet granskar hur den ökade andelen försenade interpellationssvar under /10, som presenteras i anmälan, är i överensstämmelse med riksdagsordningen. Till grund för granskningen har legat statistik framtagen av , bilaga A1.6.2, och en promemoria från , bilaga A1.6.3. Enligt 13 kap. 5 § regeringsformen får en riksdagsledamot, i enlighet med de närmare bestämmelser som meddelas i riksdagsordningen, framställa interpellationer och frågor till ett statsråd i angelägenheter som rör statsrådets tjänsteutövning. Enligt 6 kap. 1 § riksdagsordningen ska en interpellation ha ett bestämt innehåll och vara försedd med en motivering. En interpellation ska besvaras av ett statsråd från det att den överlämnades till statsrådet. Om kammaren gör ett uppehåll i sitt arbete, förlängs svarstiden med den tid som motsvarar uppehållet. Om ett svar inte lämnas inom den föreskrivna tiden ska statsrådet meddela varför svaret uteblir eller anstår. En interpellation faller om den inte har besvarats inom det då den väcktes. En interpellation ges in till kammarkansli. Talmannen ska utan dröjsmål för kammaren anmäla ett beslut om att medge eller inte medge att interpellationen framställs. Om interpellationen får framställas överlämnas den utan dröjsmål till statsrådet. Kontakt tas sedan mellan kammarkansliet och för att bestämma för interpellationsdebatten. finns i kammaren normalt minst två tillfällen avsatta för interpellationsdebatter. Om statsrådet erbjuder sig att besvara interpellationen vid något av dessa tillfällen inom den föreskrivna tvåveckorsperioden, är interpellanten skyldig att acceptera eller att be någon annan riksdagsledamot att genomföra debatten. I annat fall måste han eller hon återta sin interpellation. Om statsrådet däremot säger sig inte kunna besvara interpellationen förrän efter tvåveckorsperioden, är interpellanten inte skyldig att acceptera den dag som statsrådet har föreslagit. I sådana fall kan viss förhandling krävas för att finna som passar både statsrådet och interpellanten. Det sagda innebär att en fördröjning av svaret till efter tvåveckorsperioden enbart kan orsakas av statsrådet. Är svaret däremot väl fördröjt, kan fördröjningens längd bero på både statsrådet och interpellanten. I anmälan hänvisas till statistik som har tagit fram. Efter en viss justering av felaktiga siffror har nya statistiska uppgifter tagits fram av utredningstjänsten (bilaga A1.6.2).