bet · GY01CU22 · 2011-03-29 00:00:00 — Det innebär att även de aktuella förslagen i motionerna 2010/11:C315 (S) och 2010/11:C330 (S) får anses vara tillgodosedda. Övriga motionsförslag avstyrks. Medborgarinflytande i samhällsplaneringen, punkt 2 (MP, V) av (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:So543 yrkande 12 och 2010/11:T502 yrkande 27. Två partimotioner från tar upp frågor om det lokala medborgarinflytandet i samhällsplaneringen. tas alltför ofta beslut som berör medborgarnas närmiljö över deras huvuden, med små möjligheter till ett reellt lokalt inflytande. Den lokala demokratin behöver därför vitaliseras. Regeringen bör återkomma till med förslag som skapar större möjligheter för lokalt inflytande i planeringen, så att medborgarna på allvar får vara med och bestämma hur samhället ska se ut . I detta sammanhang är det viktigt att även barn och ungdomar kommer till tals. För barn, som har ett begränsat rörelseområde, är det särskilt viktigt hur närmiljön utformas och påverkas. Barn tillbringar oftast en större del av sin tid i närheten av sin bostad än den vuxne gör. Samhällen ska planeras så att barn kan cykla och gå mellan exempelvis bostaden, skolan och fotbollsträningen. Städer med mer grönska, färre bilar och färre parkeringsplatser ger både bättre luft, mindre buller och en ökad rörlighet för barn och unga. Det behöver utvecklas metoder för att barn och ungdomar ska få inflytande i planarbetet. Barnkonsekvensanalyser bör göras vid alla beslut där barns miljöer påverkas. Regeringen bör återkomma till med en strategi för att skapa förbättrade möjligheter för barn och unga att delta i samhällsplaneringen. Vad vi ovan anfört bör med bifall till de aktuella partimotionerna från som sin mening ge regeringen till känna. Översiktsplanering, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:T502 yrkande 26 och avslår motion 2010/11:C311 yrkande 10. Ett stort problem i olika former av samhällsplanering är att miljömålen inte på ett självklart sätt kommer in och beaktas i planeringsarbetet. får miljöintressena alltför ofta vika för de kommersiella intressena. Miljömålens ställning behöver därför stärkas i lagstiftningen. Jag anser att miljömålen ska vara styrande för den långsiktiga planeringen. Kommunernas översiktsplanering ska också tillmätas stor vikt vid rättstillämpningen, när kommunen planerat på ett sätt som bidrar till miljömål och hållbar utveckling. Det ovan anförda bör som sin mening tillkännage för regeringen. Det innebär ett bifall till partimotion 2010/11:T502 yrkande 26. Förslaget i motion 2010/11:C311 yrkande 10 avstyrks. Planering av bostadsområden, punkt 4 (V) av Amineh Kakabaveh (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:C358 yrkande 13 och avslår motion 2010/11:C327. vill stärka människors möjligheter att välja var de ska bo. Det är angeläget att kommunerna genom en aktiv bostadspolitik bidrar till ett varierat utbud på de lokala bostadsmarknaderna. Bostadspolitiken är också ett viktigt instrument för att aktivt bekämpa segregationen. behöver fler bostadsområden med blandade boende- och upplåtelseformer. Det leder till minskad segregation och fler valmöjligheter för den enskilde. främjas utvecklingen inom näringslivet genom att arbetsmarknadens behov bättre kan tillgodoses. Det behövs mer kompletteringsbebyggelse som är inriktad på hyresrätter i utpräglade villaområden och i områden där bostadsrätterna dominerar. I områden som är dominerade av hyresrätter behöver kompletteringsbebyggelsen i stället inriktas på villor, radhus och bostadsrätter. Även kompletteringsbebyggelse av radhus, kedjehus eller parhus med hyresrätt bör prövas i större utsträckning. Jag anser att regeringen bör vidta åtgärder som kan påverka kommunerna att i högre grad ta hänsyn till behovet av ett varierat bostadsutbud i sin planering av kompletteringsbebyggelse. Detta bör med bifall till partimotion 2010/11:C358 yrkande 13 som sin mening tillkännage för regeringen. Motion 2010/11:C327 avstyrks. Planering för cykeltrafik m.m., punkt 6 (MP, V) av (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:T502 yrkandena 17 och 18 samt 2010/11:T504 yrkandena 2, 3, 13, 20 och 24. Ett stort problem i dagens stadsplanering är att bilen är den norm som styr utformningen av bostadsområden och trafikmiljö. I två motioner från läggs det fram ett antal förslag om åtgärder som kan leda till en mer miljöanpassad stadsplanering och underlätta användandet av cykel och kollektivtrafik. Dessa förslag innebär att cykeln och kollektivtrafiken bör bli den nya för transporter vid stadsplanering. Planeringen av bostadsområden bör bl.a. utgå från närhet till kollektivtrafik och en förändrad syn på behovet av fordonsparkering. Kommunerna tillämpar riktlinjer för hur många parkeringsplatser för bilar som ska finnas vid nybyggnation av bostäder. Däremot saknas motsvarande riktlinjer för cykelparkering. bör därför utforma en miniminorm för antalet cykelparkeringar vid nybyggnation av bostäder i tätort. Vidare bör verket utarbeta en miniminorm för avstånd till kollektivtrafik vid nybyggnation av bostäder i tätort. Det bör också vara möjligt att beakta tillgängligheten till kollektivtrafiken när parkeringsbehovet fastställs på så sätt att bättre kollektivtrafik leder till ett lägre antal parkeringsplatser. bör få i uppdrag att utfärda rekommendationer för kommunernas detaljplanering utifrån detta perspektiv. En effektiv åtgärd för att öka cykelns framkomlighet är att ta bort kantparkeringar och använda utrymmet till att bygga cykelbanor eller cykelfält. kan åtgärder vidtas för att öka framkomligheten i kollektivtrafiken. bör få i uppdrag att utfärda rekommendationer för hur kantparkeringar ska tas bort för att ge utrymme åt kollektivtrafik eller cykel. Vi anser att alla skolor ska ha en bilfri zon i anslutning till entrén. Självklart ska det råda undantag för funktionshindrade och andra nödvändiga transporter till skolan. Alla skolor ska också utan undantag ha fungerande och trygga gång- och cykelbanor till och från skolan. För att få en välplanerad trafikstruktur är det viktigt att cykeltrafiken tas med tidigt i planeringsprocessen. Regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att kommunerna ska ta in planeringen av cykelbanor redan i översiktsplanerna. Cykeltrafikens behov påverkas av flera olika lagar som är framtagna med bilen som norm. Det är därför hög tid att göra en översyn och revidering av bl.a. och trafiklagstiftningen ur ett klimat- och cykelperspektiv. Vi föreslår att som sin mening tillkännager det ovan anförda för regeringen. Det innebär att bifaller motionerna 2010/11:T502 (MP) yrkandena 17 och 18 samt 2010/11:T504 (MP) yrkandena 2, 3, 13, 20 och 24. Parkeringsplatser för studentbostäder, punkt 7 (MP, V) av (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:C358 yrkande 18. ställer upp krav på att det ordnas platser för parkering i samband med byggande av bl.a. bostäder. Kommunernas tillämpning av dessa bestämmelser leder ibland till krav på onödigt många parkeringsplatser. Inte minst gäller det för bostäder där behovet av parkeringsplatser är begränsat, exempelvis för studentbostäder. Kravet på parkeringsplatser kan också leda till att bostadsbyggnadsprojekt försenas och att byggkostnaderna stiger. Vi anser mot denna bakgrund att regeringen bör se över förutsättningarna att bygga bostäder, exempelvis studentlägenheter, utan tillhörande andra parkeringsplatser än handikapplatser. Detta bör , med bifall till partimotion 2010/11:C358 yrkande 18, som sin mening ge regeringen till känna. Planering för grönområden och platser för lek, punkt 8 (MP, V) av (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:So543 yrkande 13 och 2010/11:T502 yrkandena och 14 samt avslår motionerna 2010/11:C206, 2010/11:C306, 2010/11:C320 och 2010/11:C321. Stadsplanering och övrig fysisk planering är ibland alltför inriktad på frågor om byggnader och infrastruktur. Behovet av grönområden och platser för lek kan då glömmas bort eller beaktas alltför sent i planeringsprocessen. I två partimotioner från läggs det fram förslag om hur detta behov bättre ska kunna tillgodoses i planeringen. För att säkerställa medborgarnas tillgång till bostadsnära natur krävs ett nationellt ansvarstagande så att kommunerna får den kompetens som behövs för att tillgodose behovet av grönområden i närheten av alla bostadsområden. bör därför utarbeta riktlinjer och stöd för kommunerna så att de kan säkerställa att alla medborgare har tillgång till bostadsnära natur inom . Det är också viktigt att det finns tillräckligt stora ytor för lek och utevistelse vid eller i omedelbar närhet till bostäder, barnstugor och skolor. Det kan emellertid vara svårt för planerare och beslutsfattare att bedöma vad som ska anses vara en tillräckligt stor yta. Friytans användbarhet är inte heller beroende enbart av storlek, utan också av utformning och kvalitet. bör därför ges i uppdrag att utveckla rekommendationer kring hur friytebegreppet bör tolkas för att tillgodose vårt behov av bostadsnära, tillgängliga och användbara friytor. Verket bör också utarbeta riktlinjer för hur kommunerna kan skapa mer plats för grönområden, lekplatser och kultur i städerna. Detta kan exempelvis ske genom att behovet av parkeringsplatser minskar då fler använder bilpool eller åker kollektivt. Tillgång till platser för barns lek i närheten av bostaden är viktig, både för att möjliggöra deras självständiga rörlighet och för att skapa platser som inspirerar till lek och fantasi. Därför bör utforma riktlinjer för att alla barn ska ha tillgång till lekpark eller parklek och möjlighet till fri lek i sitt närområde. Det bör i sammanhanget påpekas att kommunerna vanligen använder normer för antal parkeringsplatser, men inte för lekytor. bör därför få i uppdrag att även ta fram en norm för barns tillgång till lekytor. Vi föreslår att som sin mening tillkännager det ovan anförda till regeringen. Det innebär ett bifall till partimotioner 2010/11:T502 yrkandena och 14 samt 2010/11:So543 yrkande 13. Övriga motioner som behandlas under denna rubrik kan därmed anses bli delvis tillgodosedda. Planering av handel, punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:C362 yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:T502 yrkandena . För att skapa en grönare och mer levande stad är tillgängligheten till service och handel i anslutning till där människor bor en avgörande fråga. Dagens utveckling mot en allt större andel externhandel är varken socialt eller ekologiskt hållbar. Därför bör bra och långsiktiga villkor ges för butiker och annan service i bostädernas närområde. Det bör vidare utvecklas metoder i stadsplaneringen där människors tillgång till handel och service i närområdet sätts i första rummet. Ett femårigt moratorium för nybyggnation av externa köpcentrum bör införas. Det ger tid att se över och förändra lagstiftningen så att utvecklingen av handelsetableringar blir långsiktigt hållbar. En större samordning mellan närliggande kommuner vid planering av externhandeln måste komma till stånd. Detta kan ske genom att kommunerna utnyttjar regionplaner och regionplaneorgan för att fatta gemensamma beslut i frågor som kan påverka hela eller stora delar av regionens handelspolitik. Det bör vara länsstyrelsernas uppgift att leda och styra denna regionpolitiska handelsstrategi genom sin granskning av översiktsplanearbetet. Det naturliga är att utnyttja översiktsplaner och regionplaner till att i viss mån styra beslut om ny- och utbyggnad av köpcentrum. Jag föreslår därför att begär att regeringen återkommer med förslag till ändringar i bestämmelserna om översiktsplan och regionplan som har denna inriktning. Det är angeläget att etablering av nya köpcentrum eller utbyggnad av befintliga köpcentrum ska kunna förhindras med hänvisning till miljö- och klimatmålen. Vid beslut i dessa frågor måste hänsyn också tas till målet om en levande landsbygd och till att nya köpcentrum inte placeras så att kundunderlaget i angränsande kommuner undergrävs. Vad som anförts ovan bör som sin mening tillkännage för regeringen. Det innebär ett bifall till partimotion 2010/11:T502 yrkandena och motion 2010/11:C362 (MP) yrkandena 1 och 2. Planering i kustsamhällen, punkt 11 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:C298 yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:N409 yrkandena 1 och 2 samt avslår motionerna 2010/11:C298 yrkandena 4 och 6 samt 2010/11:N409 yrkandena 4 och 6. I två S-motioner beskrivs de särskilda problem och planeringsförutsättningar som råder i kust- och skärgårdssamhällen och föreslås vissa åtgärder som kan underlätta åretruntboende på dessa orter. Dagens situation i kustsamhällen med ett stort tryck från fritidsboende medför olika problem för den bofasta befolkningen. Prisnivåerna på mark och bostäder trissas ofta upp till orimliga nivåer som gör att endast mycket välbeställda personer kan efterfråga ett boende i dessa attraktiva miljöer. innebär en allt större andel fritidsboende att det blir svårt att upprätthålla den grundläggande servicenivån året runt. Kommunerna måste ges bättre möjlighet att erbjuda ett brett utbud av boendeformer som kan stimulera till inflyttning av åretruntboende. Det förutsätter emellertid att kommunerna kan avsätta mark för områden som är avsedda endast för åretruntboende. Regeringen bör därför se över förutsättningarna för att ge kommunerna möjlighet att i planprocessen avsätta nya bostadsområden för åretruntboende. Det ovan anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär ett bifall till motionerna 2010/11:C298 yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:N409 yrkandena 1 och 2. Övriga yrkanden i de aktuella motionerna avstyrks däremot. Områden med låga strålningsnivåer, punkt 12 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Fö206 yrkande 4. Kommunerna har inte laglig rätt att freda s.k. lågstrålande eller strålningsfria områden. Detta rimmar illa med kommunernas skyldighet att värna sina invånares hälsa. I förarbetena till den nya fanns vissa överväganden om åtgärder på detta område. Dessa överväganden ledde emellertid inte fram till några förslag från regeringen om en förstärkt lagstiftning med inriktning på kommunernas möjligheter att utpeka och skydda vissa områden med låga strålningsnivåer. bör därför ge regeringen till känna att lagstiftningen måste förändras och bli tydlig när det gäller kommunernas möjligheter att freda områden från icke-joniserande strålning. Det bör ankomma på regeringen att utarbeta förslag om sådana lagändringar och lägga fram dem för . Vad jag ovan anfört om behovet av att i ge utrymme för kommuner att skapa områden med låga strålningsnivåer bör med bifall till motion 2010/11:Fö206 (MP) yrkande 4 tillkännage för regeringen som sin mening. Allmänna sammankomster på offentlig plats, punkt 14 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:C301 och 2010/11:C362 yrkande 3. Demokratin förutsätter debatt, opinionsbildning och ett offentligt samtal. Yttrandefrihet är således en förutsättning för demokrati, men möjligheterna att använda yttrandefriheten blir alltmer en fråga om ekonomiska resurser. Den som har pengar kan ge spridning åt sina åsikter genom att köpa reklamplats, tv-reklam, ge ut tidningar osv. För folkrörelserna har det offentliga rummet fått ersätta de ekonomiska resurserna. Direktkommunikation med medborgarna på gator och torg kan komma till stånd utanför affärer och på andra allmänna platser när flygblad delas ut, och bokborden kan inbjuda till samtal. En förutsättning för detta är att publika platser är allmänna och att man har rätt att torgföra sina åsikter. Tyvärr går utvecklingen snabbt mot en privatisering av de allmänna platserna, och därmed inskränks möjligheten för åsiktsutbyte och opinionsbildning. Framväxten av stora köpcentrum med inomhustorg som är omgärdade av stora parkeringsplatser begränsar möjligheterna. Fastighetsbolaget eller köpmannaföreningen som äger marken har enväldig bestämmanderätt över vilka åsikter som får framföras och vilka föreningar eller rörelser som får sprida sitt budskap. tillåts ingen opinionsbildning alls. Trenden förstärks inne i städerna där affärsgatorna ersätts av inomhusgallerior som också hindrar opinionsbildning av olika slag. Staten är själv en aktör i sammanhanget. På vissa tågstationer har politisk verksamhet som flygbladsutdelning förbjudits, som utrymme upplåts till opinionsbildare som kan betala. Som framgår av betänkandet uppmärksammade behovet av att garantera tillgången till privatägda köpcentrum m.m. för olika möten och åsiktsutbyten. Det tillkännagivande som då gjorde ledde fram till en utredning som drog slutsatsen att problemet med förbud mot opinionsbildning i köpcentrum är så begränsat att det inte behövs några åtgärder. Vi delar inte denna uppfattning. Problemet är omfattande och har dessutom ökat ytterligare sedan utredaren redovisade sin slutsats. Vi anser att genom ett tillkännagivande till regeringen ska begära att olika möjligheter att lösa det aktuella problemet prövas på nytt. Som föreslås i en av motionerna bör bl.a. möjligheten att låta kommunerna i planbestämmelser föreskriva rätten till opinionsbildning i bl.a. inomhuscentrum och andra köpcentrum prövas. Det vi nu föreslagit innebär ett bifall till motion 2010/11:C301 (S). Vi tillstyrker även motion 2010/11:C362 (MP) yrkande 3 som i huvudsak har samma inriktning. Bestämmelser om tillgänglighet, punkt 15 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:C225 yrkande 1 och avslår motion 2010/11:C225 yrkande 2. möter rörelsehindrade personer i alltför ofta hinder som leder till att de utestängs från delar av samhället. Arbetet med att undanröja dessa hinder mot tillgängligheten i den befintliga bebyggelsen går alldeles för långsamt. Än mer anmärkningsvärt är att det även i nybyggnationen ofta slarvas med att uppfylla kraven på tillgänglighet. I finns krav uppställda på att den byggda miljön ska vara tillgänglig. Det är nödvändigt att se till att dessa krav verkligen efterlevs och att det inte medges undantag. brister tillämpningen av lagen och det finns stora möjligheter till avsteg från grundkraven med hänvisning till exempelvis terrängförhållanden, verksamhetens art, skäliga kostnader, tekniska förutsättningar och kulturvärden. Ett annat problem är att kraven på tillgänglighet endast kan ställas på själva byggnaden, som placering och utformning av installationer och teknisk utrustning t.ex. i hissar ofta är avgörande för användbarheten. Vi anser att kraven på tillgänglighet och användbarhet måste vara tydligt uttryckta så att tillämpningen av lagen underlättas. Vad vi ovan anfört bör med bifall till motion 2010/11:C225 (S) yrkande 1 som sin mening tillkännage för regeringen. Yrkande 2 om en översyn av sanktionsmöjligheterna avstyrks. Vi anser att man bör ha erfarenheter från tillämpningen av sanktionsbestämmelserna i den nya innan frågan aktualiseras. Inventering av tillgängligheten, punkt 16 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:C202 yrkande 1 och 2010/11:C215. Andelen äldre i befolkningen ökar alltmer. En ambition inom äldrevården är att ge alla möjlighet att bo kvar i sin bostad . Det förutsätter emellertid att tillgängligheten i det vanliga bostadsbeståndet blir bättre. Enligt beräkningar saknas det hiss i ca 75 000 trappuppgångar i flerbostadshus med tre eller fler våningsplan. I lägenheterna innebär trånga toalettutrymmen och hallar stora svårigheter att använda olika hjälpmedel som en rullator. Det skapar också problem för hemtjänstpersonalen att på ett ergonomiskt riktigt sätt kunna hjälpa den boende. Även utemiljön kring bostadshusen har ofta hinder som medför en begränsad framkomlighet. Behovet av en bra tillgänglighet i våra bostadsområden kommer successivt att öka ytterligare. Det är hög tid att börja planera för hur den stora gruppen fyrtio- och femtiotalister ska bo när de blir äldre. Ett första steg i en sådan planering är att skaffa en bättre kunskap om hur tillgängligheten ser ut i bostadsbeståndet och hur behoven av bl.a. hissar kommer att förändras framöver. Vi anser således att det bör genomföras en inventering av tillgängligheten i bostadsbeståndet och av det framtida behovet av tillgänglighetsanpassade bostäder. Detta bör med bifall till motionerna 2010/11:C202 (S) yrkande 1 och 2010/11:C215 (S) som sin mening ger regeringen till känna. Bygglov för vissa anläggningar m.m., punkt 18 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Fö206 yrkande 3 och avslår motion 2010/11:C357. Med dagens regler omfattar bygglovsplikten för mobiltelefoniinstallationer enbart byggandet av . Basstationer och antenner kan sättas upp på befintliga byggnader och utan att detta prövas. Det är till och med så illa att en mast kan beviljas bygglov med villkoret att den enbart avses användas som länkmast och inte för rundstrålande antenner. När masten sedan väl står där finns det emellertid inget hinder för en operatör att sätta upp vilka antenner som helst i masten. Jag anser att även basstationer och antenner måste omfattas av bygglovsplikt. Detta är det normala i andra länder inom EU. Ett argument som där förs fram är att samhället genom lovplikten får kunskap och möjlighet att anpassa ny bebyggelse så att inte en bostad hamnar i ett ogynnsamt läge i förhållande till strålningsnivåerna. Utan kunskap om placeringen av antenner och basstationer är det även omöjligt att upprätta strålningskartor. Jag anser att bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs ovan om bygglovsplikt för antenner och basstationer. Det innebär ett bifall till motion 2010/11:Fö206 (MP) yrkande 3. Motion 2010/11:C357 (M) avstyrks. Energihushållningskrav i byggreglerna, punkt 20 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (S), Amineh Kakabaveh (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: