bet · GZ01SoU1 · 2011-12-06 00:00:00 — Överenskommelsen omfattar 20102012 och ska revideras . I överenskommelsen regleras de kriterier som landstingen ska uppfylla för att statliga bidrag ska utbetalas. Trots att kraven har ökat i jämförelse med överenskommelse konstaterades det vid avstämningen av resultat att 20 av 21 landsting klarade av att ge åtminstone av patienterna vård inom vårdgarantins gräns för antingen besök eller behandling eller både och. ingicks överenskommelsen som ska gälla kömiljard. Grundkonstruktionen är densamma men satsningen stramas åt ytterligare för att skynda på arbetet med att förbättra tillgängligheten. I och med att vårdgarantins 90-dagarsgränser numera regleras i hälso- och sjukvårdslagen (§) och förordning (2010:349) om vårdgaranti har regeringen sett ett behov av att stimulera till ytterligare förbättringar. kömiljardsöverenskommelse har kraven på vad landstingen måste prestera för att få del av medlen bl.a. förändrats så att landstingen måste klara av att ge patienter ett besök eller en behandling . Motion med anslagseffekt 2012 I motion So567 av m.fl. (V) yrkande 1 (delvis) yrkas att till anslag 1:9 Prestationsbunden vårdgaranti för anvisar mindre än regeringen föreslagit. Motionärerna avvisar regeringens anslag till prestationsbunden vårdgaranti. De anser i stället att pengarna ska gå till att höja kvaliteten i vården genom att satsa på antalet anställda inom vården och deras kompetens samt till en utökning av vårdplatser. Motion utan anslagseffekt 2012 I motion So516 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att i stället för kömiljarden investera i fler fasta vårdplatser. har inlett en granskning av kömiljarden och vårdgarantin. Syftet är att undersöka om kömiljarden via vårdgarantin är ett verkningsfullt styrinstrument för staten och om den leder till ökad tillgänglighet i vården. Granskningen inleds med en förstudie. slöt staten och Kommuner och Landsting en överenskommelse som bygger på en prestationsbaserad ersättningsmodell för att minska vårdköerna. (kömiljarden) avsattes i statens budget för detta ändamål. Sedan införandet av kömiljarden har regeringen och SKL slutit ytterligare två separata överenskommelser. I överenskommelserna har kraven för att få ta del av medlen stegvis höjts. Utskottet välkomnar denna utveckling. kömiljardsöverenskommelse har t.ex. kraven på vad landstingen måste prestera för att få del av medlen förändrats så att landstingen måste klara av att ge patienter ett besök eller en behandling . Det är enligt utskottet viktigt att löpande följa upp arbetet med såväl kömiljarden som vårdgarantin. har regeringens uppdrag att göra detta. Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen och avstyrker motion So567 (V) yrkande 1 i denna del. Även motion So516 (S) avstyrks. Sjukvårdssatsning (nytt anslag) Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, Sjukvårdssatsning. Motion med anslagseffekt 2012 I motion So521 av m.fl. (S) yrkande 1 (delvis) yrkas att för anvisar till ett nytt anslag, Sjukvårdssatsning. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om sjukvårdssatsning. Motionärerna tillför landstingen för att kompensera landstingen för de uteblivna avgifter de skulle ha fått vid en höjning av högkostnadsskyddet. Motionärerna anför att de ökade resurserna till hälso- och sjukvården kan användas på flera olika sätt bl.a. kan de möjliggöra satsningar som leder till en mer jämlik vård. De kan också användas till mer personal i vården, högre löner för de vårdanställda och fler vårdplatser. Syftet med den föreslagna justeringen av högkostnadsskyddet för besök inom den öppna hälso- och sjukvården samt för läkemedel är att stärka hälso- och sjukvården genom att mer resurser tillförs landstingen (jfr s. 15). Utskottet anser inte att det finns skäl att anvisa medel till ett nytt anslag, Sjukvårdssatsning. Motion So521 (S) yrkande 1 i denna del och yrkande 4 avstyrks. Äldres vård (nytt anslag) Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, Äldres vård. Motion med anslagseffekt 2012 I motion So521 av m.fl. (S) yrkande 1 (delvis) yrkas att för anvisar till ett nytt anslag, Äldres vård. Motionärerna avvisar regeringens tidsbegränsade stimulansbidrag till landstingen som införs och som syftar till att öka användningen av LOV i specialistsjukvården (2012 och därefter 20132014 under anslag 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård). I stället föreslår de att pengarna används till ett stimulansbidrag till landstingen för att förbättra omhändertagandet av svårt sjuka äldre patienter. Vården för denna grupp har, enligt motionärerna, stora brister. Motionärerna anför att den grundläggande förutsättningen för att de allra svagaste och sköraste patientgrupperna i samhället ska få tillgång till vård är att vården ges på lika villkor, efter behov och att den finansieras gemensamt. I budgetpropositionen (2011/12:1, utg. omr. 9) anförs att politiken bl.a. kommer att prioritera åtgärder som underlättar en sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre (s. 178). Totalt beräknas satsningen för de mest sjuka äldre personerna uppgå till ca . har gått till bl.a. kommuner och landsting som förberedelse för mer resultatbaserade satsningar. De medel som avsätts och framåt ska huvudsakligen fördelas enligt en prestationsbaserad modell och utges till de huvudmän som uppfyller på förhand bestämda krav. Den prestationsbaserade ersättningen ska utformas som ett erbjudande till kommuner och landsting för att förstärka arbetet med att gemensamt ta ansvar för de mest sjuka äldre. Satsningen syftar till att genom ekonomiska incitament och med de mest sjuka äldres behov i centrum uppmuntra, stärka och intensifiera samverkan mellan kommuner och landsting. Målet är även att effektivisera användandet av resurser så att vården och omsorgen i större grad utgår från de mest sjuka äldres behov samt organiseras effektivare. Det arbete som bedrivs inom ramen för satsningen ska bli en integrerad del av landstingens och kommunernas ordinarie verksamhet. Utskottet ser positivt på att regeringen har deklarerat sin avsikt att prioritera åtgärder som underlättar en sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Utskottet välkomnar bl.a. den aviserade satsningen som syftar till att genom ekonomiska incitament och med de mest sjuka äldres behov i centrum uppmuntra, stärka och intensifiera samverkan mellan kommuner och landsting. Utskottet avvisar förslaget att införa ett nytt anslag för äldres vård i stället för det tidsbegränsade stimulansbidrag till landstingen som införs och som syftar till att öka användningen av LOV i specialistsjukvården (jfr anslag 1:6). Utskottet avstyrker motion So521 (S) yrkande 1 i denna del. finansiering (nytt anslag) Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, finansiering. Motioner med anslagseffekt 2012 I motion So619 av m.fl. (MP) (delvis) yrkas att det skapas ett nytt anslag, finansiering. I motion So430 av m.fl. (MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om ändrad finansieringsform för . Motionärerna anser att det är tveksamt att finansieras direkt genom avgifter från dess kunder eftersom alla intäkter kommer från läkemedelsindustrin, där mycket stora ekonomiska intressen står på spel i samband med att ett läkemedel ska godkännas eller inte. I stället föreslår motionärerna att i sin helhet finansieras via ett statligt anslag. De avgifter som läkemedelsbolagen betalar för tjänster ska i stället gå direkt in i statskassan via lämplig myndighet, exempelvis Kammarkollegiet. Därefter ger regeringen ett anslag motsvarande intäktsbeloppet. Därför blir förslaget kostnadsneutralt. ansvarar för godkännande och kontroll av läkemedel, naturläkemedel och medicintekniska produkter. Verket utövar även tillsyn över kosmetiska produkter och hygienprodukter. har vidare ett sektorsansvar för miljöfrågor med anknytning till verkets verksamhetsområde. ska bidra till att uppfylla målet för hälso- och sjukvårdspolitiken genom att bl.a. verka för en säker och rationell läkemedelsanvändning. Av propositionen framgår att intäkter och kostnader uppgick till ca respektive 2010. Årets kapitalförändring uppgick därmed till ca . Myndighetskapitalet hade vid utgången av 2010 ett underskott på . har fram t.o.m. utgången av 2010 finansierats till övervägande del av avgifter som betalas in av företag i enlighet med förordningen (1993:595) om avgifter för den statliga kontrollen av läkemedel. Viss verksamhet vid finansieras via anslag 1:11. anvisas under detta anslag. Det gäller bl.a. marknadsbevakningen för medicintekniska produkter, utökade ansvarsområden till följd av lagen (2006:496) om blodsäkerhet och lagen (2008:286) om kvalitets- och säkerhetsnormer vid hantering av mänskliga vävnader och celler, samt ökade kostnader för till följd av ny lagstiftning på EU-nivå inom områdena för kosmetika, medicinteknik och avancerade terapier. De omfattar även myndighetens ökade kostnader efter apoteksomregleringen, bl.a. Giftinformationscentralen, producentoberoende läkemedelsinformation och centrumet för bättre läkemedelsanvändning. Förutsättningarna för att utöva sin roll som central förvaltningsmyndighet på läkemedelsområdet har förändrats , bl.a. som en konsekvens av omregleringen på apoteksområdet. Behovet av samarbete med och stöd till andra myndigheter och andra aktörer har ökat, och arbetet har blivit mer komplext i takt med att ambitionerna på höjts. Verkets uppgifter ställer höga krav på kompetens och samordning inom myndigheten. Regeringen anser att verket är på god väg att tillrättalägga de styrnings- och uppföljningsprogram samt den ekonomiska obalans som har uppstått vid tidigare års bristande kontroll. arbetar dessutom vidare med att öka kostnadsmedvetenheten i organisationen. har fram t.o.m. utgången av 2010 till största delen finansierats av avgifter som betalas in av företag i enlighet med förordningen (1993:595) om avgifter för den statliga kontrollen av läkemedel. finansieras viss verksamhet vid via anslag 1:11. Utskottet anser inte att det finns skäl att initiera ett särskilt anslag på området. Motionerna So430 (MP) yrkande 1 och So619 (MP) i denna del avstyrks. Akut- och tillgänglighetsmiljard (nytt anslag) Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, Akut- och tillgänglighetsmiljard. Motion med anslagseffekt 2012 I motion So660 av Per Ramhorn m.fl. (SD) (delvis) yrkas att för anvisar 1 till ett nytt anslag, Akut- och tillgänglighetsmiljard, med syfte att öka tillgängligheten till sjukvård och akutmottagningar. Utskottet ser mycket positivt på den satsning som görs genom anslag 1:9 Prestationsbunden vårdgaranti (se ovan). Satsningen görs i syfte att eliminera de vårdköer som medför förlängt lidande för patienterna, försvårar behandlingar och ökar samhällets kostnader för hälso- och sjukvården. Satsningen syftar till att stimulera en snabb tillgänglighetsförbättring liksom ett långsiktigt hållbart effektiviserings- och kvalitetsarbete för att åstadkomma bestående förbättringar av bl.a. tillgängligheten. Av propositionen (s. 35) framgår att regeringen har beviljat medel till Kommuner och Landsting för ett projekt som syftar till att stödja huvudmännen i deras insatser med att förbättra arbetet på akutmottagningar. Det kan t.ex. handla om arbete med flödesprocesser inom akutmottagningen, att förändra ansvarsfördelningen mellan olika kompetenser (sjuksköterskor eller läkare) eller samverkan mellan akutmottagningen, ambulans och berörda kliniker. Utskottet anser inte att det finns skäl att initiera ett särskilt anslag på området. Motion So660 (SD) i denna del avstyrks. Ökat antal vårdplatser (nytt anslag) Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, Ökat antal vårdplatser. avslår även ett motionsyrkande om behovet av att öka antalet vårdplatser. Motioner med anslagseffekt 2012 I motion So660 av Per Ramhorn m.fl. (SD) (delvis) yrkas att för anvisar till ett nytt anslag, Ökat antal vårdplatser. I motion So640 av Per Ramhorn och (SD) begärs ett tillkännagivande om behovet att öka antalet vårdplatser. Enligt motionärerna leder rådande platsbrist till sämre vård för patienten med ökad sjukhusrelaterad dödlighet, längre vårdtid och högre kostnad för vårdgivaren. Antalet vårdplatser måste öka för att svara mot det verkliga behovet. Motion utan anslagseffekt 2012 I motion So385 av och (KD) begärs ett tillkännagivande om behovet av att öka antalet vårdplatser. Motionärerna anför att effekterna av brist på vårdplatser är många och tydliga. Antalet vårdplatser i sjukvården måste enligt motionärerna öka för att svara mot det verkliga behovet. Bristen på vårdplatser kan få stora konsekvenser för patientsäkerheten. Att åtgärda brister i tillgången på vårdplatser är i första hand landstingens ansvar. Enligt utskottet är det viktigt att vårdplatssituationen inom sjukvården hålls under uppsikt . Det finns emellertid inte skäl att initiera ett särskilt anslag på området. Motionerna 640 (SD) och So660 (SD) i denna del avstyrks. Vidare avstyrks motion So385 (KD). Screeningprogram (nytt anslag) Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, Screeningprogram. avslår även andra motionsyrkanden om olika screeningprogram, framför allt med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservationerna 5 (S, MP, V) och 6 (SD). Motion med anslagseffekt 2012 I motion So660 av Per Ramhorn m.fl. (SD) (delvis) yrkas att för anvisar till ett nytt anslag, Screeningprogram. Enligt motionärerna bör olika typer av screeningåtgärder, där symtomfria individer undersöks i förebyggande syfte, utökas. Det är, enligt motionärerna, av största vikt att sjukdomar inte tillåts fortskrida längre än nödvändigt. Motionärerna satsar därför resurser för att fler nationella screeningprogram ska introduceras (se Fi242 (SD)). Motioner utan anslagseffekt 2012 I motion So212 av (S) begärs ett tillkännagivande om att det vid hälsokontroller av män bör vara obligatoriskt att göra ett PSA-prov. Även i motion So260 av och (S) begärs ett tillkännagivande om PSA-test i hälsokontrollen för män . I motion So622 av (SD) begärs ett tillkännagivande om en utredning av ett allmänt erbjudet PSA-test för män över en viss ålder. I motion So249 av och (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att det bör bli obligatoriskt att erbjuda mammografi till alla kvinnor i i åldern . I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att ta bort den övre åldersgränsen vid mammografi så att även kvinnor kallas. Även i motion So499 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om mammografi för alla kvinnor i åldern . I motion So375 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av nya metoder för att upptäcka bröstcancer hos kvinnor. I motion So564 av och (C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att pröva om screening av celiaki ska införas. I budgetpropositionen (2011/12:1, utg.omr. 9) anförs att arbetet med att genomföra en nationell cancerstrategi har pågått . Strategin grundar sig på utredningen nationell cancerstrategi för framtiden (SOU 2009:11). Det finns fem övergripande mål för arbetet inom cancerområdet: minska risken för insjuknande i cancer förbättra kvaliteten i omhändertagandet av patienter med cancer förlänga överlevnadstiden och förbättra livskvaliteten efter en cancerdiagnos minska regionala skillnader i överlevnadstid efter en cancerdiagnos minska skillnader i insjuknande och överlevnadstid mellan befolkningsgrupper. Regeringen har fortsatt arbetet med att förbättra vården till personer som drabbas av cancer, bl.a. genom en förnyad överenskommelse med SKL. Överenskommelsen syftar till att precisera ansvar, tidsplan och resurstilldelning för genomförandet av vissa insatser på cancerområdet inom hälso- och sjukvården. Några av insatserna är försöksverksamheter för en patientfokuserad och sammanhållen cancervård, åtgärder för att minska tobaksrökningen och åtgärder för tidig upptäckt av cancer genom ökat deltagande i screeningprogram. är dessutom en informationstjänst inom cancerområdet i drift som en del av . Syftet med informationstjänsten är att främja hälsa och stärka patientens ställning i cancervården. har tagit fram nationella riktlinjer för lungcancervården. Det är ungefär 3 500 personer som dör i lungcancer , och lungcancer är därmed den cancersjukdom som tar flest liv i . Ett av syftena med de nationella riktlinjerna är att få en likvärdig lungcancervård över landet. Nationella riktlinjer för bröstcancer, kolorektal cancer och prostatacancer presenterades 2007. kommer öppna jämförelser för cancersjukvården att presenteras. arbetar även med att ta fram fördjupade öppna jämförelser för bröstcancer-, kolorektalcancer-, prostatacancer- och lungcancervården. Regeringen utsåg en nationell cancersamordnare med uppdrag att samordna processen och främja utvecklingen av regionala cancercentrum (RCC). Cancersamordnaren har även tagit fram kriterier för vad som ska utmärka ett RCC. Beslutet att utveckla RCC är det strategiskt och långsiktigt viktigaste förslaget för cancervården i ett framtidsperspektiv, eftersom det på ett konkret sätt ska stärka kunskapsbildning och kunskapsspridning inom cancervården. Syftet är att öka vårdkvaliteten och förbättra vårdresultaten samt effektivisera utnyttjandet av hälso- och sjukvårdens resurser. Samtliga sex sjukvårdsregioner har utvecklat projektorganisationer för uppbyggnaden av RCC. Regeringen har bidragit med för stöd till uppbyggnaden av centren. presenterade (Smer) konferensrapporten på gott och ont. Konferensrapporten sammanfattar den diskussion som fördes vid Smers seminarium . Vid seminariet framhölls bl.a. vikten av nationell samordning och en fortlöpande diskussion kring de etiska dilemman som följer i utvecklingens spår. () har presenterat Alert-rapporter om kunskapsläget kring och nyttan av screening.3[ är ett system för identifiering och tidig bedömning av nya metoder.] Det gäller bl.a. HPV-test och screening för kolektoral cancer, screening för prostatacancer och screening för bukaortaaneurysm. Utskottet konstaterar att regeringen under den gångna mandatperioden påbörjade en rad insatser för att förbättra svensk cancervård. Tillsammans formar de en nationell cancerstrategi. har tagit fram nationella riktlinjer för bl.a. bröst-, kolorektal- och prostatacancer. I dessa ingår rekommendationer för screening m.m. arbetar även med att ta fram fördjupade öppna jämförelser för cancervård. Utskottet noterar även att () har presenterat Alert-rapporter om kunskapsläget kring och nyttan av bl.a. HPV-test och screening för kolorektal cancer, prostatacancer och bukaortaaneurysm. har presenterat konferensrapporten på gott och ont. Mot bakgrund av det arbete som pågår på området, finns inte skäl att initiera ett nytt anslag, Screeningprogram. Motion So660 (SD) i denna del avstyrks. Även motionerna So212 (S), So249 (S) yrkandena 1 och 2, So260 (S), So375 (S), So499 (S) yrkande 1, So564 (C) yrkande 1 och So622 (SD) avstyrks. Palliativ vård (nytt anslag) Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, Palliativ vård. avslår även ett motionsyrkande om att inrätta ett nationellt centrum för palliativ medicin. Motion med anslagseffekt 2012 I motion So660 av Per Ramhorn m.fl. (SD) (delvis) yrkas att för anvisar till ett nytt anslag, Palliativ vård. Motionärerna förordar att ett nationellt centrum för palliativ medicin inrättas, där kunskap samlas och där man också forskar vidare inom området i vården (se Fi242 (SD)). Motion utan anslagseffekt 2012 I motion So252 av (KD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om ett nationellt centrum för palliativ medicin. Motionären anför att det i ett nationellt centrum samlas kunskap och utvecklas metoder som sprids både nationellt och internationellt och att man där också kan forska vidare inom området palliativ medicin. fick regeringens uppdrag att i samråd med Kommuner och Landsting utforma ett nationellt kunskapsstöd för god palliativ vård. I uppdraget ingår bl.a. att uppdatera och ta fram nationella riktlinjer och annan vägledning för den palliativa vården, att utforma nationella indikatorer och definiera och främja användningen av gemensamma termer och begrepp inom området samt att stödja utvecklingen av register för palliativ vård även fortsättningsvis (regeringsbeslut ). De nationella riktlinjerna om palliativ vård är nu under produktion på . En preliminär version av riktlinjerna beräknas vara klar . Möjligheterna att få bra vård i livets slutskede har ökat, men det skiljer sig fortfarande mellan olika delar av landet. Trots utbildningar i palliativ vård i landsting och kommuner är det ett problem med bristande kunskaper i vårdfrågor, etik och bemötande. För att förbättra vården i livets slutskede har i uppdrag att i samråd med Kommuner och Landsting utforma ett nationellt kunskapsstöd för god palliativ vård. Utskottet ser positivt på detta pågående uppdrag och på att nationella riktlinjer för den palliativa vården nu tas fram. Utskottet anser emellertid inte att det finns skäl att initiera ett nytt anslag, Palliativ vård, för att bl.a. inrätta ett nationellt centrum för palliativ medicin. Motion So660 (SD) i denna del avstyrks. Mot bakgrund av pågående arbete avstyrks även motion So252 (KD) yrkande 2. Tillgänglighetskrav ambulanssjukvården (nytt anslag) Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, Tillgänglighetskrav ambulanssjukvården. Motioner med anslagseffekt 2012 I motion So660 av Per Ramhorn m.fl. (SD) (delvis) yrkas att för anvisar till ett nytt anslag, Tillgänglighetskrav ambulanssjukvården. I motion So639 av Per Ramhorn och (SD) begärs ett tillkännagivande om att införa ett lagstadgat tillgänglighetskrav inom ambulanssjukvården. Enligt motionärerna är det att ta ett helhetsgrepp om ambulanssjukvården och införa ett lagstadgat tillgänglighetskrav inom ambulanssjukvården. har inlett en granskning av statens insatser inom ambulansverksamheten. Granskningen omfattar bl.a. larmnumret 112, statens delägarskap i SOS Alarm och ambulanstransporter. Granskningen syftar till att undersöka statens insatser för att nå målet om en god vård på lika villkor i såväl alarmeringstjänst som ambulanssjukvård, och den inleds med en förstudie. En fungerande och tillgänglig ambulanssjukvård är av stor betydelse i svensk hälso- och sjukvård. Enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ska landstingen svara för att det finns en ändamålsenlig organisation för att till och från sjukhus eller läkare transportera personer vilkas tillstånd kräver att transporten utförs med transportmedel som är särskilt inrättade för ändamålet (§ 6). Utskottet noterar att har inlett en granskning som syftar till att undersöka statens insatser för att nå målet om en god vård på lika villkor i såväl alarmeringstjänst som ambulanssjukvård. Utskottet anser inte att det finns skäl att initiera ett nytt anslag för tillgänglighetskrav inom ambulanssjukvården. Motionerna So639 (SD) och So660 (SD) i denna del avstyrks. Utbildningslön specialistsjuksköterskor (nytt anslag) Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, Utbildningslön specialistsjuksköterskor. avslår även ett motionsyrkande om behovet av förbättrade villkor för sjuksköterskor som vidareutbildar sig till specialistsjuksköterskor. Motioner med anslagseffekt 2012 I motion So567 av m.fl. yrkande 1 (delvis) yrkas att för anvisar till ett nytt anslag, Utbildningslön specialistsjuksköterskor. För att höja kvaliteten i vården har motionärerna utarbetat ett tvådelat förslag dels en finansiering av utbildningen så att sjuksköterskor kan gå utbildningen på arbetstid, dels en utökning av platser på utbildningarna.