bet · GZ01FiU2 · 2011-12-12 00:00:00 — 2011/12:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning behandlar i betänkandet utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1). Utskottet tillstyrker regeringens förslag till fördelning av utgifter på anslag inom utgiftsområde 2. Det innebär att utgifterna inom området hamnar på en nivå på 2012. Utöver regeringens förslag till anslag inkluderar nivån även förslag till anslag för sin verksamhet. Utskottet avstyrker motionsförslag om delvis andra anslagsnivåer inom utgiftsområdet. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om att ska delta i en kapitalhöjning i utvecklingsbank. Utskottet anser att banken fyller en viktig funktion genom att finansiera projekt i syfte att främja den sociala sammanhållningen i . Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag till investeringsplaner och låneramar för och . Utskottet tillstyrker också regeringens förslag till kredit på räntekonto i för Kammarkollegiet och . Utskottet tillstyrker även förslag om att Sjunde AP-fonden och ska få ta upp lån i . Utskottet föreslår ett tillkännagivande om att regeringen ska lämna en särskild resultatskrivelse om målet för det finansiella systemet när det gäller effektivitet, stabilitet, konsumentskydd, reglering och tillsyn. Utskottet behandlar även regeringens skrivelse 2010/11:138 om granskning av it inom statsförvaltningen och statliga it-projekt. behandlar också motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om finansiering och tillsyn, en och de maritima kulturmiljöerna på och . Utskottet avstyrker dessa motionsyrkanden. I betänkandet finns tre reservationer och två särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål och resultat för utgiftsområde 2 tillkännager som sin mening att regeringen ska lämna en särskild resultatskrivelse till avseende målet för det finansiella systemet vad gäller effektivitet, stabilitet, konsumentskydd, reglering och tillsyn. granskning av it inom statsförvaltningen och statliga it-projekt lägger skrivelse 2010/11:138 till handlingarna. Reservation 1 (V) motiveringen Anslagen 2012 inom utgiftsområde 2 anvisar anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 2 punkterna 11 och 13 samt avslår motionerna 2011/12:Fi295 yrkande 1 och 2011/12:Fi308. bemyndigar regeringen att besluta om en kredit på räntekonto i intill ett belopp av för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättandet av nya myndigheter. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 2 punkt 1. Bemyndigande för verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen ingå avtal för utveckling och underhåll av informationssystemet som medför behov av framtida anslag på högst under 20132017. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 2 punkt 2. bemyndigar regeringen att besluta om en kredit på räntekonto i intill ett belopp av för att tillgodose Statens tjänstepensionverks behov av likviditet i pensionshanteringen. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 2 punkt 3. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal om underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 2 punkt 6. bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp av . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 2 punkt 12. godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i utvecklingsbank (CEB) och bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till CEB intill ett belopp av . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 2 punkt 10. godkänner regeringens förslag till investeringsplan för för 20122014 och bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i intill ett belopp av 12 för investeringar i fastigheter m.m. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 2 punkterna 4 och 5. godkänner regeringens förslag till investeringsplan för för 20122014 och bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i intill ett belopp av 10 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 2 punkterna 7 och 8. bemyndigar regeringen att avseende Sjunde AP-fondens verksamhet dels besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp av , dels besluta om kredit på räntekonto i intill ett belopp av . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 2 punkt 9. avslår motion 2011/12:Fi201. avslår motionerna 2011/12:Fi226 och 2011/12:C347 yrkande 3. avslår motion 2011/12:Fi208. Reservation 2 (V) De maritima kulturmiljöerna på och avslår motion 2011/12:Fi293. Reservation 3 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (S). fastställde utgiftsramen för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. I detta betänkande tar utskottet ställning till hur anslagen inom utgiftsområde 2 ska fördelas inom den fastställda ramen. I betänkandet behandlas även de delar av utgiftsområdet som är avgiftsfinansierade. Vidare behandlas ett förslag till kapitalhöjning i utvecklingsbank. I betänkandet behandlas även granskning av it inom statsförvaltningen och statliga it-projekt. Utskottet behandlar också fem motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som handlar om finansiering och tillsyn, en och och maritima kulturmiljöer. I bilaga 2 redovisas regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag inom utgiftsområdet. I bilaga 3 redovisas utskottets förslag till anslag inom utgiftsområdet. Mål och resultat för utgiftsområde 2 Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska lämna en särskild resultatskrivelse till om målet för det finansiella systemet vad gäller effektivitet, stabilitet, konsumentskydd, reglering och tillsyn. I utgiftsområdet ingår statlig förvaltningspolitik, offentlig upphandling, statliga arbetsgivarfrågor, statistik, prognos- och uppföljningsverksamhet, fastighetsförvaltning, och finansmarknadsforskning, , Sjunde AP-fonden, normgivning i redovisningsfrågor och . Vidare ingår kreditgivningen till andra stater och kapitalhöjningar i vissa finansiella institutioner, bl.a. Europeiska , Nordiska investeringsbanken och utvecklingsbank. Utgiftsområdet omfattar ett femtontal förvaltningsmyndigheter under regeringen samt som är en myndighet under . I detta avsnitt behandlas de övergripande målen för utgiftsområdet samt målen och resultaten för delområdena i utgiftsområdet. Dessutom behandlas mål och resultat för . Resultatstyrning och finansiell styrning Regeringen anser att det är naturligt och önskvärt att den politiska viljeinriktningen och de politiska prioriteringarna formuleras i termer av mål, och att dessa mål underställs för beslut. I 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) finns det en bestämmelse som anger att regeringen i budgetpropositionen ska redovisa de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de av beslutade målen. har för samtliga utgiftsområden beslutat om ett eller flera mål. I propositionen skriver regeringen att resultaten inom varje utgiftsområde analyseras och redovisas med hjälp av resultatindikatorer eller andra bedömningsgrunder som beskriver hur resultaten utvecklas i förhållande till målen. Regeringen strävar efter att kontinuerligt utveckla resultatstyrningen i syfte att tydliggöra kopplingen mellan budgetförslagen och de resultat som uppnås. Vad gäller den finansiella styrningen anför regeringen att den nya budgetlagen innebär flera viktiga ändringar. Principerna för hur statens inkomster och utgifter ska budgeteras har förtydligats och stramats upp. Statens utlåning till företag, stater m.fl. har reglerats på samma sätt som statens garantigivning. Den ordning som har tillämpats i fråga om förvärv av aktier eller kapitaltillskott har lagfästs. Det innebär att regeringen, med vissa undantag, inte får förvärva aktier eller göra kapitaltillskott utan godkännande. I lagen finns mer omfattande bestämmelser om innehåll, avgränsning, uppställningsformer och vissa grundläggande principer avseende årsredovisningen för staten. Slutligen har lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning upphävts, och i stället har bestämmelserna förts in som ett kapitel i den nya budgetlagen. Med anledning av den nya budgetlagen har regeringen beslutat om nya och ändrade förordningar inom det ekonomiadministrativa området, vilka trädde i kraft . Den nya budgetlagen förutsätter att en värdering görs av statens utestående garantier och lån för att säkerställa att tillgångarna på reservkonton motsvarar de förväntade förlusterna i garanti- och utlåningsverksamheten. Formerna för detta bereds inom . I detta sammanhang nämns i propositionen även att det finns nya och ändrade föreskrifter till förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. Av föreskrifterna framgår att myndigheterna ska samarbeta inom området systemövergripande risker och återkomma till regeringen om lösningar inte kan nås mellan de berörda myndigheterna i dessa frågor. Huvudmål och resultat för utgiftsområde 2 Det finns två övergripande mål för utgiftsområdet. Det ena gäller förvaltningspolitiken och det andra det finansiella systemet. Målet för förvaltningspolitiken beslutades av (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315). Målet är en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv samt har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete. Målet för det finansiella systemet beslutades av i anslutning till behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2008/09:1 utg. omr. 2, bet. 2008/09:FiU2, rskr. 2008/09:147). Enligt målet gäller följande: Det finansiella systemet ska vara effektivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd. Reglering och tillsyn ska bidra till förtroendet för den finansiella sektorn. Tillsynen ska bedrivas effektivt. Statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt. Kostnaderna för statsskulden ska långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Vad gäller den finansiella krisens konsekvenser för det finansiella systemet skriver regeringen att det som en följd av krisen har tagits en rad initiativ som syftar till att öka bankers och andra finansiella instituts motståndskraft och till att dämpa skadeverkningarna när en kris inträffar. Vissa av de särskilda åtgärder som vidtogs under den mest akuta fasen av krisen har kunnat avvecklas till följd av återhämtningen i den svenska ekonomin och i bankerna. Så löpte t.ex. garantiprogrammet för medelfristig upplåning och kapitaltillskottsprogrammet för solventa banker ut . Även har avvecklat de särskilda faciliteter som infördes under krisen. I syfte att förbättra samordningen av det internationella krisarbetet har undertecknat en överenskommelse med de nordiska och baltiska länderna om att inrätta en internationell krishanteringsgrupp. Ett nordisk-baltiskt samarbetsavtal har ingåtts och därmed har en första regional stabilitetsgrupp bildats i . Vad gäller övriga resultat inom utgiftsområdet bedömer regeringen att majoriteten av myndigheterna har bedrivit sin verksamhet på ett tillfredsställande sätt, genomfört sina uppgifter inom befintliga ramar och i huvudsak nått upp till ställda mål. Vidare redogör regeringen för sina fortsatta ambitioner inom finansmarknadsområdet, som omfattar bl.a. följande delar: Regeringen bedömer att den finansiella tillsynen behöver utvecklas samt öka i både kvalitet och omfattning. Regelverken ska stärkas. Regeringen lägger stor vikt vid införandet av 3-paketet om skärpta kapital- och likviditetskrav för banker och arbetar för att högre kapitalkrav än de minimikrav som följer av 3 ska kunna beslutas på nationell nivå. Vidare anser regeringen att det måste finnas möjlighet för ett land att införa det nya regelverket än vad som anges i det. Regelverket för hantering av finansiella kriser och möjligheterna för myndigheterna att ingripa ses över. Regeringen har tillsatt , som ska redovisa sina förslag . Regeringen ska aktivt delta i arbetet med EU:s åtgärder på värdepappersområdet för att bl.a. öka genomlysningen, förbättra tillsynen, mildra systemriskerna och stärka investerarskyddet. Reformeringen av regelverket för försäkringsföretag ska fortsätta och deltar aktivt i arbetet inom EU med att ta fram nya solvensregler. Arbetet med att stärka konsumentskyddet på finansmarknaderna och konsumenternas kunskap om de finansiella marknaderna och finansiella instrument ska fortsätta, och regeringen avser att särskilt fokusera på förbättrad jämförbarhet vad gäller kostnader för investeringsprodukter av olika slag. Regeringen ska också fortsätta att aktivt delta i och driva det internationella samarbetet för att motverka att de finansiella systemen utnyttjas för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Fortsatta insatser ska göras för stärkt krisberedskap i betalningssystemen och för att öka säkerheten i statens betalningar. För att åstadkomma en förstärkt uppföljning av den offentliga sektorns utveckling har regeringen gett Statskontoret flera uppdrag inom området. I rapporten Den offentliga sektorns utveckling presenterar Statskontoret en samlad bild av utvecklingen i , och i rapporten belyses den offentliga sektorns utveckling när det gäller bl.a. ekonomi, sysselsättning och öppenhet. Av rapporten framgår att andelen arbetskraft som är sysselsatt inom den offentliga sektorn minskade från 2000 till 2008. Av de offentligt sysselsatta återfinns inom staten, vilket enligt propositionen är en låg siffra i internationell jämförelse. Antalet myndigheter minskade med . Regeringen redovisade förvaltningspolitiska proposition (prop. 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt) ett antal åtgärder som förväntades bidra till det förvaltningspolitiska målet. Regeringen redovisar i budgetpropositionen vissa åtgärder som den vidtagit, bl.a följande: Utvecklingen av statsförvaltningens organisation i syfte att åstadkomma en tydlig ansvarsfördelning och en överskådlig struktur har fortsatt. Regeringen inrättade ett nationellt råd för innovation och kvalitet i offentlig sektor. gav regeringen i uppdrag åt en särskild utredare att förbereda inrättandet av ett myndighetsgemensamt servicecenter för i första hand ekonomi- och personaladministration för statliga myndigheter. Statskontoret gavs i uppdrag att beskriva vilka behov som medborgare och företag har av myndigheternas service. Kammarkollegiet har på regeringens uppdrag inordnat all upphandlingsverksamhet som sker genom ramavtal i myndigheten. Lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen trädde i kraft . Arbetet med en utveckling av e-förvaltningen har fortsatt. Det finns enligt regeringen ett behov av ett samlat statligt agerande på central, regional och lokal nivå. Detta för att säkerställa att medborgarnas, kommunernas och företagens kontakter med statliga myndigheter präglas av enkelhet och tydlighet. Utredningen om den statliga regionala förvaltningen har i uppdrag att genomföra en översyn av den statliga regionala förvaltningen och lämna förslag på hur denna kan bli tydligare, mer samordnad och ändamålsenlig. Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande . Vad gäller resultatet för Statskontorets verksamhet skriver regeringen att Statskontoret har avrapporterat 42 uppdrag, vilket är en ökning med åtta uppdrag jämfört med . Av uppdragen var sex stycken myndighetsanalyser. Myndigheten gav vidare ut åtta skrifter inom sitt generella uppdrag att följa och beskriva den offentliga sektorns utveckling. Den samlade återkopplingen från på Statskontorets arbete är positiv och samstämmig. Underlag och analyser bedöms motsvara eller överträffa förväntad kvalitet. Målet för den offentliga upphandlingen är att den ska vara effektiv och rättssäker, och syftet med den är att tillvarata konkurrensen på marknaden så att skattemedlen används på bästa sätt till nytta för medborgarna, den offentliga sektorn och näringslivet. En viktig del av verksamheten är olika former av upphandlingsstöd. Kammarkollegiet presenterade en webbportal där leverantörer och inköpare hittar information om offentlig upphandling. publicerade Kammarkollegiet 12 vägledningar på webbportalen. I Kammarkollegiets uppdrag ligger även att driva och utveckla en nationell databas för annonsering av valfrihetssystem. Kammarkollegiet ska även bidra till en elektronisk upphandlingsprocess och delta i standardiseringsarbetet på området. Myndigheten har genomfört en kartläggning av marknaden för elektroniska upphandlingssystem och kommersiella informationsdatabaser. Kammarkollegiets slutsats är att dagens lösning, där de upphandlande myndigheterna själva anskaffar upphandlingssystem på den privata marknaden, fungerar väl. Det finns därmed inte någon anledning att inrätta en nationell upphandlingsplattform. Myndigheten gjorde en uppföljning av upphandlande myndigheters användning av e-upphandling. Resultatet av uppföljningen visar att av kommunerna, av landstingen och av de statliga myndigheterna använder någon form av verktyg för elektronisk upphandling. gav regeringen i uppdrag att se över den statliga myndighetsstrukturen på upphandlingsområdet. Statskontoret konstaterade i en rapport och i en promemoria att den nuvarande organisationen inte är optimal. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att utvärdera upphandlingsregelverket ur ett ekonomiskt och samhällspolitiskt perspektiv. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över möjligheterna att stärka upphandlingsområdet och uppnå ökad samordning, kompetens, stöd, tillgänglighet samt synlighet genom att i första hand samordna den stödjande upphandlingsverksamheten. Uppdraget ska redovisas . I propositionen anges att ett antal fall av mutor och korruption i svenska kommuner har uppmärksammats i medierna och att korruption är ett allvarligt samhällsproblem som innebär att skattemedlen inte används på rätt sätt. Regeringen gav därför Statskontoret i uppdrag att ta fram ett underlag för bedömning av förekomsten av korruption i kommuner och landsting. Uppdraget ska redovisas . Målet för området är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. I området ingår , för utveckling i staten () och samt en del nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området. Följande delmål har satts upp för de statliga arbetsgivarna: Den statliga sektorn ska totalt sett inte vara löneledande. Andelen kvinnor på ledande befattningar i staten ska öka. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska. Den etniska och kulturella mångfalden bland anställda i staten ska öka på alla nivåer. Arbetsmiljön i staten ska vara god. De statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman. Regeringen noterar att utvecklingen är fortsatt positiv för samtliga delmål. Löneskillnaderna mellan män och kvinnor fortsätter att minska liksom sjukfrånvaron i staten. Andelen kvinnor på ledande befattningar har ökat (exklusive anställningar inom Försvarsmakten). Vidare har andelen anställda med utländsk bakgrund ökat på alla nivåer. Löneutvecklingen i staten fortsätter att relativt väl följa utvecklingen på arbetsmarknaden i stort. Kompetensförsörjningen i staten fungerar i huvudsak väl. Fler statsanställda som är eller äldre väljer att fortsätta sin tjänstgöring. Staten har dock enbart fått en marginell ökning av antalet yngre bland sina anställda. Generationsväxlingen ses i många fall som en möjlighet till bl.a. kompetensväxling och kommer enligt propositionen att kunna hanteras på ett för verksamheten positivt sätt. De statliga arbetsgivarna bör dock fortsätta att utveckla staten som en attraktiv arbetsgivare. Målet för verksamheten är statistik av god kvalitet som är lättillgänglig för användarna. Kostnaderna för uppgiftslämnandet ska minska, och statistikproduktionen ska vara effektiv. Området omfattar () verksamhet med produktion, spridning, utveckling och samordning av statistik. Regeringen bedömer att målen i flera avseenden har uppfyllts. Det är enligt regeringen dock mycket viktigt att SCB fortsätter att förbättra kvaliteten i statistiken. Det kommer att krävas ett omfattande och intensivt arbete av myndigheten för att fastställa och följa realistiska tidsplaner för arbetets olika delar. SCB har intensifierat sitt förändrings- och kvalitetsarbete. Det är enligt regeringen för tidigt att bedöma om de genomförda och planerade åtgärderna är tillräckliga. Regeringen anser att det är särskilt viktigt att SCB i det fortsatta arbetet åtgärdar de problem och hinder som Statskontoret har identifierat vid en granskning. Enligt Statskontoret har SCB vidtagit relevanta åtgärder i förhållande till den kritik som riktat mot bristerna i it-miljön, men det är för tidigt att bedöma om de är tillräckliga. I regleringsbrevet för SCB angavs att arbetet med att utveckla och införa ett kvalitetsledningssystem även fortsättningsvis skulle prioriteras och att arbetet med standardiserade och kvalitetssäkrade processer skulle fortgå. framförde i en granskning av it-miljön för statistikproduktion att det fanns stora brister inom de granskade områdena. Regeringen beslutade att SCB löpande skulle informera regeringen om myndighetens kvalitetsarbete. I regleringsbrevet angavs att SCB skulle öka takten i arbetet med att utveckla standardiserade och kvalitetssäkrade processer samt att det kvalitetsarbete som påbörjats ska fullföljas. Regeringen förväntar sig att SCB uppvisar väsentliga framsteg i arbetet med att införa standardiserade verktyg och metoder samt att kraven på intern styrning och kontroll kommer att uppfyllas. I propositionen anges att SCB genomfört kvalitetshöjande satsningar på prisstatistiken och nationalräkenskaperna. På en övergripande nivå har myndigheten arbetat med att säkra och förbättra rutinerna vid ändringar i produktionssystemen. Inom ramen för sitt ansvarsområde har SCB planenligt producerat, spridit, utvecklat och samordnat statistik som i stor utsträckning använts för forskning, beslutsfattande och samhällsdebatt. beslutade regeringen att en särskild utredare ska se över SCB och systemet för den officiella statistiken. Utredaren ska analysera för- och nackdelar med ett centraliserat respektive ett decentraliserat statistiksystem. beslutade regeringen att en särskild utredare ska se över finansmarknadsstatistiken och vilket ansvar , och har i detta avseende. Målet för området är tillförlitliga och väldokumenterade prognoser, analyser och uppföljningar av den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. Verksamheten inom området bedrivs av (), (), och Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (). Regeringen konstaterar att KI:s prognoser av BNP inte avsevärt avvek från övriga prognosmakares. Precisionen i prognoserna av arbetslösheten och inflationen avvek inte heller avsevärt från övriga prognosmakare. När olika prognosmakares prognosprecision ska jämföras anser regeringen att det är olämpligt att utgå från resultaten för ett enskilt år eftersom tillfälligheter därigenom kan få stort genomslag. I KI:s rapport redovisas därför också tioåriga medelvärden för de olika institutens prognosfel. Dessa visar att KI:s precision ligger något bättre än genomsnittet för andra prognosinstitut, framför allt när det gäller prognoserna för inflationen.