bet · GY01TU13 · 2011-03-23 00:00:00 — När det gäller motionsförslaget om inrättande av ett resanderåd har utskottet tidigare bl.a. anfört att det i syfte att säkerställa dagens samverkan och driva på en vidare utveckling på en avreglerad marknad sannolikt krävs ett visst ökat statligt engagemang och att staten ställer krav på samverkan utifrån ett uttalat resenärsperspektiv. Utskottet har därför välkomnat att det i järnvägslagen föreskrivits om uppgiftsskyldighet om trafikutbud till ett gemensamt system för trafikantinformation samt om bemyndigande till regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om vilka uppgifter som ska lämnas. Utskottet vill framhålla att i Åtgärdsprogram 20102011 har presenterat en rad åtgärder för att förbättra möjligheterna att hantera större trafikstörningar i järnvägsnätet, vari bl.a. ingår att förbättra trafikinformationen till resenärer och godstransportörer. Utskottet vill i sammanhanget också erinra om att tillsammans med träffade kommunikationsansvariga hos centrala aktörer inom järnvägsområdet. På mötet diskuterades hur informations- och kommunikationsinsatserna kan förbättras vid störningar. Förutom och deltog också , , (), , , , samt . Utskottet kan konstatera att de för tågtrafiken svåra vintrarna 2009/10 och 2010/11 ytterligare markerat behovet av förbättrad resenärsinformation. Utskottet utgår från att det gemensamma systemet för trafikantinformation utformas utifrån ett uttalat resenärsperspektiv och säkerställs i fråga om robusthet. Några ytterligare initiativ i enlighet med vad som efterfrågas i motion 2010/11:T226 yrkande 6 (V) anser utskottet inte vara nödvändiga, varför motionen avstyrks. I en motion föreslås lämpliga former för yngre barns möjligheter att resa med tåg på egen hand. Enligt utskottets mening är det inte sak att avgöra formerna för ensamma barns resande med tåg. Vid efterfrågan av sådana tjänster bör det närmast vara det berörda trafikföretagets uppgift att organisera formerna för detta. Utskottet vill i sammanhanget peka på vissa flygbolag som erbjuder tjänster för hur barn som reser ensamma kan tas om hand. Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anförda motion 2010/11:T247 (KD). Med anledning av förslag i motion 2010/11:T460 (S) om behovet av en gemensam järnvägspolitik för EU vill utskottet inledningsvis erinra om det arbete som redan pågår inom EU med att bygga upp ett enhetligt järnvägssystem inom och där EU beslutat om tre olika järnvägspaket. Vidare pågår även ett arbete med att förenkla, klargöra och modernisera regelverket för EU:s järnvägssektor. I detta arbete har kommissionen överlämnat ett förslag till och rådet om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (KOM(2010) 475). Av regeringens faktapromemoria i detta ärende (2010/11:FPM17) framgår bl.a. att det kommer att innehålla samtliga grundläggande bestämmelser om ansvars- och befogenhetsfördelning inom järnvägssystemet. Det innehåller också bestämmelser om marknadstillträde och statens ansvar för finansiering av främst järnvägsinfrastrukturen samt bestämmelser om kraven på vissa viktiga funktioner, t.ex. planering och avgiftssättning av utnyttjande av järnvägsinfrastrukturen och tillträde till och prissättning av tjänster till järnvägsföretag (rangering, fordonsunderhåll, stationstjänster etc.). Enligt utskottet, som ställer sig positivt till inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde, ligger detta i linje med vad som efterfrågas i motionen. Syftet med förslaget i motion 2010/11:T460 (S) bör därför bli tillgodosett varför yrkandet avstyrks. Med anledning av förslag i motion 2010/11:T409 (KD) om en gemensam IT-plattform för biljettköp m.m. i EU har utskottet i tidigare betänkanden (bet. 2008/09:TU18 och 2009/10:TU21) tagit upp frågan om ett gemensamt system för bokning, betalning och distribution av biljetter. I denna fråga har utskottet delat regeringens syn att det i första hand är branschens ansvar att utveckla system som tillgodoser detta. Utskottet har ställt sig positivt till att regeringen noga kommer att följa utvecklingen inom området och vid behov kunna vidta åtgärder. Regeringen har också framhållit i proposition 2009/10:200 Ny kollektivtrafiklag att i händelse av att ett samordnat betalsystem inte uppkommer på annat sätt avser regeringen att återkomma med förslag till lagstiftning om bl.a. krav på anslutning till ett gemensamt betalsystem. Utskottet kan konstatera att inom ramen för fördubblingsprojektet inom kollektivtrafiken pågår ett arbete med att hitta framtida betallösningar. En arbetsgrupp har fått i uppdrag att ta fram en konkret handlingsplan för införande av framtida betallösningar för kollektivtrafiken. Handlingsplanen ska bl.a. tjäna som underlag för beslut om genomförande av förbättringar av befintliga betalsystem på kort sikt och om införande av nya betallösningar på lite . Handlingsplanen ska redovisas . Som utskottet ser det är detta ett första steg mot en utveckling av en nationell gemensam IT-plattform för biljettköp m.m. Utskottet är inte främmande för att detta bör kunna leda fram till ett motsvarande system för EU i enlighet med vad som efterfrågas i motionen. Något riksdagsinitiativ är mot den bakgrunden inte nödvändigt och utskottet avstyrker därför motion 2010/11:T409 yrkande 5 (KD). Utskottet behandlade frågan om säkerhetsbälte på tåg (bet. 2007/08:TU11). Utskottet framhöll att tågtrafiken dimensioneras säkerhetsmässigt för att genom utvecklade tekniska säkerhetssystem, t.ex. säkerhetssystemet ATC helt förhindra olyckor. Vidare anfördes att normalt inte brukar peka ut hur olika tekniska säkerhetssystem bör utformas för olika transportmedel. I stället förutsätts det att berörda myndighetsorgan för säkerhet, i det här fallet Järnvägsstyrelsen (numera Transportstyrelsen), är bättre skickade att bedöma val av lämpliga insatser. Utskottet har inte haft anledning att ändra sitt tidigare ställningstagande om säkerhetsbälte på tåg och avstyrker därför motion 2010/11:T420 (S). Utskottet vill inledningsvis framhålla att enligt direktiv /14/EG ska infrastrukturförvaltare upprätta och offentliggöra en järnvägsnätsbeskrivning. trädde järnvägslagen (2004:519) i kraft, varigenom EG-direktivet genomfördes. genomfördes också tre andra direktiv om utvecklingen av den europeiska gemenskapens järnvägar. I en järnvägsnätsbeskrivning presenteras de tjänster som tillhandahåller samt förutsättningarna för att använda tjänsterna, däribland villkoren för att få tillgång till tjänsterna, information om hur tilldelning av tjänsterna går till, var de finns tillgängliga och vilka avgifter som gäller. Enligt järnvägslagen ska järnvägsnätsbeskrivningen upprättas i samråd med berörda parter, exempelvis de som har ansökt om infrastrukturkapacitet och kan förväntas göra detta även . Som framgått har det EG-direktiv som motionärerna i motion 2010/11:T499 (S) åberopar införlivats i den svenska järnvägslagen (2004:519). Det är därmed på uppgift att fördela det tillgängliga spårutrymmet mellan olika järnvägsoperatörer för såväl person- och godstrafik som mellan regional-, lokal- och fjärrtågstrafik. bör därför inte med utgångspunkt från regionalt väckta önskemål ge förord för vissa tågförbindelser. Motion 2010/11:T499 (S) avstyrks följaktligen. När det gäller förslag om åtgärder för att underlätta tågstopp på mindre orter vill utskottet hänvisa till den ovan nämnda järnvägsnätsbeskrivning som upprättas i samråd med berörda parter. Utskottet bedömer att järnvägsföretagen med sin kundanpassning och i samråd med trafikhuvudmännen i det sammanhanget bör vara bäst skickade att bedöma olika trafikfrågor, t.ex. tågstopp. Att förorda var tågen ska göra uppehåll bör därför inte vara en fråga för att besluta om. Motion 2010/11:T500 (S) avstyrks mot den bakgrunden. Upprustning av lågtrafikerade banor Utskottet har behandlat frågor om lågtrafikerade banor vid ett flertal tillfällen senast (bet. 2009/10:TU24). Utskottet har bl.a. anfört att delar av det lågtrafikerade järnvägsnätet kan ha en viktig roll för att möjliggöra matning av järnvägstransporter till de större stråken. Sannolikheten att gods transporteras på järnväg är dessutom större om transporten kan ske från dörr till dörr på järnväg. Det är således, bl.a. ur klimatsynpunkt, angeläget att de lågtrafikerade banor som ska vara kvar rustas upp. Utskottet har instämt i regeringens syn om att en nedläggning av en bana bör ske först när alla alternativ till drift av banan har övervägts; en samhällsekonomisk behovsanalys bör således göras innan beslut om nedläggning fattas. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte finns något behov av en särskild satsning i enlighet med vad som efterfrågas i motion 2010/11:T524 yrkande 3 (MP), varför motionsförslaget avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motioner om olika kollektivtrafikåtgärder bl.a. med hänvisning till den nya kollektivtrafiklagen, pågående beredningsarbete och tidigare ställningstaganden för att främja en utbyggd och attraktiv kollektivtrafik. Jämför reservationerna 11 (S, MP, V), 12 (V), 13 (S, MP, V), 14 (S, MP, V) och 15 (MP, V). Allmänna utgångspunkter för kollektivtrafiken I motion 2010/11:T290 av m.fl. (S) framhålls att en gemensam värdegrund handlar om att utveckla en gemensam service och hållbarhetskultur för kollektivtrafiken. Alla transporter ska bidra till regional utveckling, till ett hållbart samhälle och till ökad jämställdhet. Det är tekniskt möjligt att boka och köpa ett basutbud av tågbiljetter oavsett operatör. Men det kan bli ännu bättre, inte minst för att göra tillvaron lättare för alla som bor i glesbygden. I motion 2010/11:T502 yrkande 1 av m.fl. (MP) anförs att kollektivtrafiken är en nyckelfaktor för att få en hållbar stad, där transporter sker snabbt, yteffektivt och med låg miljöpåverkan. Det är också i städer och tätorter som den största potentialen finns för att bygga effektiv och attraktiv kollektivtrafik. För att styra mot en övergång till mer kollektivtrafikresande bör det inrättas ett nationellt mål om att fördubbla andelen resande med kollektivtrafik. I motion 2010/11:C311 yrkande 9 av (KD) anförs att tillgängligheten med kollektivtrafik bör förbättras till viktiga turistmål och med järnvägstrafiken till våra viktigaste alpina resmål. I motion 2010/11:T226 yrkande 10 av m.fl. (V) framhålls att de länder som lyckats bäst med att attrahera resenärer till kollektivtrafiken har ett system som liknar det som haft , ett system som innebär att det offentliga tar ett stort organisatoriskt och finansiellt ansvar medan själva utförandet kan bedrivas av olika aktörer. Motionärerna vill därför att regeringen återkommer till med ett förslag som river upp beslutet om att kollektivtrafikföretag fritt och inom alla geografiska marknadssegment får etablera kommersiell kollektivtrafik. I samma motion (yrkande 11) föreslår motionärerna en snabbutredning med en konkluderande översyn i huvudsak byggd på tidigare utredningsmaterial och med mål att fördubbla kollektivtrafikens andel av antalet resor till 2020. Översynen skulle även behöva presentera hur kollektivtrafiken bl.a. ska vara tillgänglig för personer med funktionsnedsättning och vilka möjligheter det finns att samla den särskilda kollektivtrafiken som sjuk- och färdtjänstresor inom samma lagstiftning. Motionärerna vill därför att regeringen tillsätter en ny utredning som har till uppgift att utifrån ovan nämnda inriktning skyndsamt ta fram konkreta förslag på hur man uppnår målet om att kollektivtrafiken ska fördubbla sin resandeandel till 2020. I motion 2010/11:T226 yrkande 12 av m.fl. (V) framhålls att det behövs insatser för att öka kollektivtrafikens andel av persontransporterna. Åtgärder som skulle gynna den enskilda resenären är t.ex. anläggning av busskörfält, ändringar av vägdragning, säkra hållplatser och cykelparkeringar vid resecentrum. Motionärerna anser att staten bör bidra till investeringar i kollektivtrafikens infrastruktur som en del av den övergripande infrastrukturpolitiken. För att nå målet om en fördubbling av andelen resande med kollektivtrafik menar motionärerna i motion 2010/11:T502 yrkande 2 av m.fl. (MP) att det krävs satsningar på kollektivtrafiken, framför allt i städerna. Motionärerna förslår att det införs ett statligt stöd för att bygga ut spårvägar och annan kollektivtrafik i städer. I motion 2010/11:T226 yrkande 5 av m.fl. (V) framhålls att det är viktigt att den enskilda resenären får god service, hög tillgänglighet, trygghet och en trevlig atmosfär. I annat fall kan det vara svårt att öka det kollektiva resandet, menar motionärerna. Kvinnors och mäns uppfattning om offentliga miljöer är olika och bygger på olika riskbedömningar. Motionärerna föreslår att ges ett speciellt uppdrag att bygga bort otrygga miljöer, såsom mörka tunnlar och passager, för att på så sätt öka trygghetsupplevelsen för bl.a. kvinnor. I motion 2010/11:T504 yrkande 1 av m.fl. (MP) framhålls att bilen är norm i planerandet av nya bostadsområden. När nya bostäder byggs finns en parkeringsnorm som visar en nivå för antalet parkeringsplatser per lägenhet. Motsvarande krav på tillgänglighet för kollektivtrafik eller cykelparkeringar finns inte. Bilparkeringsplatser tar upp stora ytor, exempelvis tar en enda parkerad bil upp . Det är en yta stor nog att rymma ett normalt studentrum eller minst tio parkerade cyklar. Motionärerna förespråkar att cykeln och kollektivtrafiken blir norm i stadsplanering, med prioritering av kollektivtrafik om det uppstår konflikt mellan dessa. Förnybara drivmedel i kollektivtrafiken I motion 2010/11:T246 av (KD) anförs att en av de viktigaste åtgärder som man kan vidta för att få en bättre miljö och minska klimatpåverkan genom minskade koldioxidutsläpp är att satsa på mer miljövänliga transporter. miljömål anger att förbrukningen av fossila drivmedel, såsom bensin och diesel, inte ska öka och att fossila drivmedel ska avvecklas i takt med att alternativt producerade drivmedel med låga utsläpp av klimatgaser blir tillgängliga på marknaden. Det gör att det offentliga måste gå före i användningen av miljövänliga alternativ även i kollektivtrafiken. Motionären föreslår därför att kollektivtrafiken drivs med förnybara drivmedel. Allmänna utgångspunkter för kollektivtrafiken Utskottet vill inledningsvis uppmärksamma vad som uttalades i samband med utskottsbehandlingen av en ny kollektivtrafiklag (prop. 2009/10:200, bet. 2009/10:TU21). Utskottet framhöll att kollektivtrafiken är ett viktigt medel för att uppfylla de transportpolitiska målen och därigenom åstadkomma en långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet. Kollektivtrafiken ska därför vara attraktiv och anpassad efter de förutsättningar som råder i landets olika delar. En väl fungerande kollektivtrafik ger människor en geografisk tillgänglighet på ett energieffektivt och långsiktigt hållbart sätt. Utskottet ansåg vidare att ett ökat inslag av såväl konkurrens som resenärsanpassad samordning inom kollektivtrafiken medför attraktivitet och effektivitet. Vid organisering av kollektivtrafik bör därför alla aktörer inta ett resenärsperspektiv. Utskottet ansåg att regeringens förslag i propositionen stod i samklang med vad utskottet tidigare framfört som utgångspunkter för kollektivtrafiken. Med anledning av de nu väckta motionerna kan utskottet konstatera att i den nya kollektivtrafiklagen föreskrivs att det ska finnas en regional kollektivtrafikmyndighet i varje län. Myndigheten ska regelbundet i ett regionalt trafikförsörjningsprogram fastställa mål för den regionala kollektivtrafiken. Programmet ska vara långsiktigt och trafikslagsövergripande. Programmet ska bl.a. omfatta alla former av regional kollektivtrafik, redovisa behovet av regional kollektivtrafik i länet och ange målen för kollektivtrafikförsörjningen. Det ska också omfatta miljöskyddande åtgärder och tidsbestämda mål och åtgärder för anpassning av kollektivtrafik med hänsyn till behov hos personer med funktionsnedsättning. Myndigheten ska också definiera vilka bytespunkter och linjer som ska vara fullt tillgängliga för alla resenärer. Programmen ska upprättas efter samråd med angränsande läns regionala kollektivtrafikmyndigheter och övriga berörda myndigheter, organisationer och kollektivtrafikföretag samt med företrädare för näringsliv och resenärer. Utskottet vill i sammanhanget påminna om kollektivtrafikbranschens partnersamverkan för en fördubblad kollektivtrafik, där det övergripande målet är att kollektivtrafikens marknadsandel ska fördubblas . Som ett mål på vägen dit ska antalet resor med kollektivtrafik fördubblas . En fördubbling av kollektivtrafiken förutsätts bidra till att nå angelägna samhällsmål när det gäller miljö, sysselsättning, trafiksäkerhet och jämställdhet. Persontrafikens koldioxidutsläpp kan minska med och ge en samhällsekonomisk vinst på . Medlen att nå målet är olika aktiviteter och projekt, t.ex. kunskapslyft, branschgemensamt kundlöfte, rekommendationer och redskap för utvecklingsarbete och att sprida goda exempel. Vidare har branschen enats om en ny avtalsprocess som bygger på utvecklade samarbetsformer och ökad affärsmässighet. Härigenom tas den samlade kompetensen hos trafikföretag, beställare och andra berörda parter bättre till vara. För en attraktiv kollektivtrafik är det också viktigt att det finns fungerande system för planering, bokning och betalning av resor samt störningsinformation. har ett omfattande arbete bedrivits, bl.a. för att utveckla system för trafikledning för att öka tryggheten vid trafikstörningar. togs en rapport fram om branschgemensamma kundlöften inom fördubblingsarbetet. fortsätter arbetet med att hitta ett gemensamt språk, dvs. en harmonisering av begrepp och definitioner inom kollektivtrafiken för att förenkla för resenären. Bakom projektet för fördubbling av kollektivtrafiken står Svensk Kollektivtrafik, , , , Kommuner och Landsting och . Utskottet vill också framhålla att regeringen har gett Trafikanalys i uppdrag att undersöka hur arbetspendlingen med en radie med olika trafikslag ser ut i storstadsregionerna , och . Syftet är att hitta åtgärder som kan underlätta arbetspendlingen för de människor som arbetar i våra storstadsregioner. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att något initiativ i enlighet med vad som efterfrågas i motionerna inte är nödvändigt. Motionerna 2010/11:T290 (S), 2010/11:T502 yrkande 1 (MP) och 2010/11:C311 yrkande 9 (KD) avstyrks följaktligen. Utskottet behandlade frågan om en kompletterande kollektivtrafikutredning i samband med behandlingen av regeringens förslag om en ny kollektivtrafiklag (prop. 2009/10:200, bet. 2009/10:TU21) . Utskottet hänvisade till det pågående samarbetet inom kollektivtrafikbranschen, vars syfte är att stärka kollektivtrafikens roll och fördubbla kollektivtrafikens marknadsandel. Vidare hänvisade utskottet till att Utredningen om en ny kollektivtrafiklag i sitt slutbetänkande (SOU 2009:81) Lag om resenärers rättigheter i lokal och regional kollektivtrafik lämnat förslag till hur resenärsrättigheter i kollektivtrafiken kan stärkas i den svenska lagstiftningen. Utredningen föreslår bl.a. att det lagstiftas om vissa särskilda rättigheter för personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet. Det handlar om rätten att resa samt om rätt till assistans, ledsagning och information. Utredningen har remissbehandlats och regeringen bereder nu frågan och planerar att överlämna en proposition till . I den tidigare utskottsbehandlingen om en kompletterande kollektivtrafikutredning bedömde utskottet att regeringens förslag om en ny kollektivtrafiklag öppnade upp för att de modeller, rekommendationer och samarbeten som utvecklats gemensamt i branschen kan bli verklighet i syfte att utveckla kollektivtrafiken och därmed bättre svara mot resenärernas behov. Utskottet konstaterade också att en samlad bransch stöder regeringens lagförslag. Enligt utskottets mening skulle därför tillsättandet av en ny kompletterande utredning om kollektivtrafiken bl.a. riskera att äventyra den utveckling och det engagemang för framtiden som växer fram inom branschen. Vidare skulle det pågående beredningsarbetet i med viktiga frågor om resenärsrättigheter i kollektivtrafiken komma att försenas eller helt enkelt avstanna. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrker motion 2010/11:T226 yrkande 11 (V). Som framgått ovan tillstyrkte utskottet regeringens förslag om en ny kollektivtrafiklag . Det har också framgått att en samlad bransch stod bakom regeringens förslag. Att nu riva upp beslutet i lagen om att kollektivtrafikföretag fritt och inom alla geografiska marknadssegment får etablera kommersiell kollektivtrafik, som motionärerna föreslår, är enligt utskottets mening inte en lämplig eller ändamålsenlig åtgärd. En viktig del i den nya lagen, som utskottet ställt sig bakom, är att öppna upp för möjligheten för trafikföretagen att etablera kommersiell kollektivtrafik. Motion 2010/11:T226 yrkande 10 (V) avstyrks mot den bakgrunden. Med anledning av förslaget i motion 2010/11:T226 (V) om att staten bör bidra till investeringar i kollektivtrafikens infrastruktur som en del av den övergripande infrastrukturpolitiken vill utskottet påminna om att regeringen avsatt ca som statlig medfinansiering till regionala kollektivtrafikanläggningar för planeringsperioden 20102021. Utskottet konstaterar att regeringens avsättning av medel till kollektivtrafiken som en del av den övergripande infrastrukturpolitiken ligger i linje med vad som efterfrågas i motion 2010/11:T226 yrkande 12 (V), varför motionen avstyrks. När det gäller frågor om jämställdhet inom transportområdet, som bl.a. tas upp i motion 2010/11:T226 (V), har utskottet tidigare framhållit att kvinnor och män ska ges samma möjligheter att påverka transportsystemets utformning, och deras värderingar ska tillmätas samma vikt (bet. 2009/10:TU21). Det innebär att ett jämställt transportsystem är en central aspekt av funktionsmålet i den nya målstrukturen. Den huvudsakliga strategin för att uppnå detta är jämställdhetsintegrering, vilket innebär att besluten inom alla politikområden ska präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Utskottet vill i sammanhanget också framhålla att av budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 22 Kommunikationer) framgår att i projekten för alla och Attraktiva stationer arbetar tillsammans med sektorns aktörer för att göra stationer och resecentrum tillgängliga för alla resenärer, trygga och säkra samt mer attraktiva som bytespunkter och samlingsplatser. Utskottet kan därmed konstatera att redan arbetar i enlighet med den planeringsinriktning som kommer till uttryck i den aktuella motionen. Motion 2010/11:T226 yrkande 5 (V) avstyrks följaktligen. I motion 2010/11:T504 (MP) föreslår motionärerna att cykel- och kollektivtrafik blir norm i stadsplanering. Utskottet vill med anledning av motionsförslaget erinra om att tillkallade regeringen en särskild utredare som ska se över de regler som påverkar förutsättningarna för att cykla (dir. 2010:93). Översynen ska syfta till att öka cykeltrafiken och göra den säkrare. Utredaren bör i första hand se över de bestämmelser som reglerar planering och utformning av trafikmiljön samt trafikreglerna för cykeltrafik. Vidare bör utredaren se över de regler och andra förutsättningar som påverkar cykelparkering och möjligheten att ta med cykel på tåg och buss. Uppdraget, som ska redovisas , kan dock om utredaren finner det relevant även omfatta andra regler och förutsättningar som är viktiga i detta sammanhang. Utskottet kan alltså konstatera att regeringen har tillsatt en utredning som ska ta upp frågor som berör det som efterfrågas i motionen. Därför behövs inget initiativ från sida, och motion 2010/11:T504 yrkande 1 (MP) avstyrks. Förnybara drivmedel i kollektivtrafiken Med anledning av motionsförslaget om att kollektivtrafiken ska drivas med förnybara drivmedel vill utskottet framhålla att överlämnade en lagrådsremiss om miljökrav vid upphandling av bilar och vissa kollektivtrafiktjänster.