bet · GZ01AU2 · 2011-12-07 00:00:00 — Med anledning av motionerna A344 (KD) och A386 (C) yrkande 1 om de problem med att teckna försäkringar för sina anställda som arbetsgivare utan kollektivavtal kan drabbas av noterar utskottet att regeringen beslutade om en ändring i förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. Ändringen innebär att kravet på att en anvisning till en anställning med lönebidrag endast får ske om lön och andra anställningsförmåner följer av kollektivavtal eller är likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal inom branschen lättas upp något. Framöver ska likvärdighet gälla i väsentliga delar. Bakgrunden är att arbetsgivare utan kollektivavtal har kunnat teckna nödvändiga tilläggsförsäkringar för anställda med lönebidrag hos de partsägda försäkringsbolagen. Detta är dock inte längre möjligt på tjänstemannaområdet. Arbetsförmedlingens arbete att hitta anställningar för funktionsnedsatta där lönebidrag kan beviljas har därmed försvårats. Detta är, enligt utskottets mening, allvarligt. Regeringen vill med förordningsändringen motverka en begränsning av möjligheterna för funktionsnedsatta att komma i arbete. Regeringen framhåller dock i direktiven till utredningen om översyn av de arbetsmarknadspolitiska insatserna för personer med funktionsnedsättning (dir. 2011:59) att det är angeläget att följa upp att förordningsändringen ger avsedd verkan, liksom vilka effekter förändringen medfört på individnivå. Det finns anledning att, i samband med en mer generell översyn av regelverket för de särskilda insatserna, närmare pröva hur reglerna avseende försäkring och andra anställningsförmåner bör utformas, vilket ingår som ett av utredningens uppdrag. Utgångspunkten bör enligt regeringen vara att regelverket ska främja möjligheterna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att komma i arbete som den anställde tillförsäkras goda arbetsvillkor. En annan utgångspunkt bör vara att det även fortsättningsvis ska vara arbetsgivarens ansvar att personer som anställs med lönebidrag eller motsvarande har det försäkringsskydd som bedöms nödvändigt. Utskottet ser fram emot resultatet av utredningens arbete och anser att motionerna A344 (KD) och A386 (C) yrkande 1 bör avslås. När det slutligen gäller kraven på förändringar av hela lönebidragssystemet, och i synnerhet de allmännyttiga organisationernas roll, som framförs i motion A289 (S), kan utskottet konstatera att sådana organisationer redan enligt gällande förordning kan få ersättning för merkostnader med per dag och person (anordnarbidrag) om lönebidrag lämnas med av den bidragsgrundande lönekostnaden. I övrigt hänvisar utskottet till den pågående utredningen, som ska göra just en sådan översyn som efterlyses i motionen. Med detta kan motion A289 (S) avstyrkas i den mån den inte anses tillgodosedd med det anförda. Utskottets förslag i korthet Utskottet behandlar i detta avsnitt motioner om uppdrag och verksamhet. Utskottet föreslår att avslå samtliga motionsyrkanden. Jämför reservation 15 (V). fyller en viktig funktion när det gäller att erbjuda personer med funktionsnedsättning meningsfullt arbete och egen försörjning, enligt vad anför i motion A309. Enligt partiet har uppdrag urvattnats och verksamheten i ökad utsträckning inriktats på marknadsmässig bemanningsverksamhet. De ökade kraven på produktivitet i verksamheter riskerar därmed, enligt , att slå ut dem som har de allra största behoven av verksamheten. Partiet anser därför att avkastningskrav och inriktning måste ses över för att ge bättre förutsättningar att nå verksamhetens grundläggande och viktiga sociala mål (yrkande 6). (FP) framför i motion A263 att bör få möjlighet att anställa nyrekryterade för att öka genomströmningen och att ett uppdrag bör ges till att ta ett särskilt ansvar för personer med funktionsnedsättning. Utskottet instämmer i beskrivning av i motion A309 yrkande 6 som ett företag som fyller en viktig funktion för att erbjuda personer med funktionsnedsättning meningsfullt arbete och egen försörjning. Utskottet noterar att , i likhet med föregående år, har nått samtliga uppställda mål . Under lågkonjunkturen har ett stort antal anställda saknat arbetsuppgifter och i stället erbjudits kompetensutveckling. Vid slutet av 2010 var ca 18 400 personer anställda vid företaget, vilket var en liten minskning jämfört med föregående år. Utskottet kan emellertid inte instämma vare sig i motionens verklighetsbeskrivning eller slutsatser när det gäller hur utvecklats. Utskottet konstaterar att verksamhet alltid har krävt hänsyn till såväl kärnuppgifterna som behovet av en ekonomi i balans. Enligt vad som framfördes i den granskningsrapport som presenterade 2008 (RiR 2008:28) har inriktningen ända sedan ombildningen till aktiebolag 1992 varit att verksamhet ska bedrivas efter affärsmässiga principer och på marknadens villkor, utan att det övriga näringslivet utsätts för osund konkurrens. Enligt utskottets mening råder inget enkelt förhållande mellan att försöka uppnå verksamhetsmålen och att försöka uppnå de ekonomiska målen. som merkostnadsersättningen kompenserar för just de ökade kostnader som följer av verksamhetsmålen kan en ekonomi i balans sägas vara en förutsättning för att uppnå övriga mål som regeringen fastställer. De ekonomiska målen är en bra styrsignal i det arbetet. Utskottet noterar i sammanhanget att den särskilda utredare som ska göra en översyn av de arbetsmarknadspolitiska insatserna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga m.m. även ska studera vissa frågor som rör . Det handlar bl.a. om att redovisa för- och nackdelar med Samhall AB:s förslag om en framtida modell som syftar till ökad genomströmning och om att efter samråd med Arbetsförmedlingen i relevanta delar föreslå en förändrad modell för merkostnadsersättning. Utskottet anser att utredarens arbete och den fortsatta beredningen bör avvaktas. Med det anförda avstyrks motion A309 (V) yrkande 6. När det gäller förslagen i motion A263 (FP) om möjlighet att visstidsanställa vid och att ge ett särskilt uppdrag inriktat på funktionshindrade under kan utskottet konstatera att regeringen i budgetpropositionen föreslår att bör ges möjlighet att erbjuda tillfälliga anställningar till personer i målgruppen. bör få ett ekonomiskt stöd till anordnare för dessa anställningar. Regeringen föreslår att anställningarna i bör föregås av en utbildnings- och vägledningsfas och sedan övergå i en anställning med möjlighet till förlängning. Regeringen bedömer att det inom ramen för denna satsning kommer att kunna anordnas 1 000 platser samt 500 platser . Utskottet som välkomnar regeringens förslag till satsningar inom kan konstatera att motionen får anses väl tillgodosedd i denna del. I övriga delar bör utredningsarbetet avvaktas. Motionen kan därför avslås av . Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motioner om verksamhet och arbetsmiljöarbetet. Utskottet föreslår att avslå samtliga motionsyrkanden. Jämför reservation 16 (S, MP, V). m.fl. (S) anser i motion A325 att konsekvenserna av besparingar på arbetsmiljöområdet bör följas upp för att slå vakt om en långsiktig hög ambitionsnivå vad gäller bättre arbetsmiljö. m.fl. (S) vill i motion A337 yrkande 1 få till stånd ett tillkännagivande till regeringen om och dess arbete. Det behöver tillföras resurser till så att verket kan arbeta för att stärka arbetsmiljöarbetet i hela landet. Motionärerna menar vidare att särskilda resurser bör riktas till utsatta branscher. m.fl. (S) betonar i motion A359 vikten av arbetsmiljöarbete och arbete. Motionärerna anser bl.a. att inspektionsverksamheten på arbetsplatserna måste stärkas och antalet inspektörer ökas. Utskottet kan konstatera att det svenska arbetsmiljöarbetet har varit framgångsrikt och bidragit till att riskerna i arbetslivet minskat. För att främja en ökad medvetenhet och kunskap om arbetsmiljöfrågor i hela samhället krävs insatser för ett ökat engagemang. Utskottet anser att en bra utgångspunkt i detta arbete är den nationella handlingsplan för arbetsmiljöområdet 20102015 som regeringen har tagit fram. Utskottet menar att det finns anledning till ett nytänkande inom arbetsmiljöområdet, även om det inte ska handla om att göra några tvära kast. Arbetsmiljön ska inte ses bara som en källa till risker, utan också som en möjlighet som främjar både hälsa och verksamhet. Det handlar inte enbart om att förhindra en dålig arbetsmiljö, utan också om att se arbetsmiljön som utvecklande för individer, och som både konkurrensmedel och framgångsfaktor för verksamheter. En sådan positiv inriktning anser utskottet behöver uppmärksammas mer. Utskottet vill också i detta sammanhang peka på roll och dess viktiga uppgift att med tillsyn övervaka att samhällets krav på en god arbetsmiljö uppfylls. Verkets kärnuppgift är att se till att arbetsmiljölagen (1977:1160) och annan arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftning följs. Verkets mål är att minska riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetslivet och att förbättra arbetsmiljön ur ett helhetsperspektiv när det gäller fysisk, psykisk, social och arbetsorganisatorisk synpunkt. Även om anslag, som det påpekas i motionerna, minskade har anslaget ökat något och antalet anställda likaså. Utskottets sammantagna bild av är att det använder sina tilldelade resurser i linje med sitt uppdrag på ett effektivt och väl avvägt sätt. Utskottet anser att det är av stor betydelse att kontinuerligt vidareutvecklar metoder för att identifiera var fördjupade tillsynsinsatser behövs och för att åtgärda allvarliga arbetsmiljöproblem. Utvecklandet av verksamheten så att tillsynen blir så träffsäker som möjligt och når de mest riskutsatta arbetsplatserna måste också kombineras med målsättningen att generellt sett nå fler arbetsplatser. Det framgår av årsredovisning att tillsynsverksamheten ökar i omfattning och att inspektörerna förlägger alltmer av sin arbetstid ute på arbetsplatserna. I syfte att frigöra arbetstid för inspektörerna sker en översyn av inspektörernas administrativa uppgifter. Yrkanden i budgetmotionerna på fler arbetsmiljöinspektörer har redan behandlats i avsnittet Synpunkter på oppositionspartiernas förslag. Utskottet värdesätter arbete med att utveckla och förbättra sin information. Tonvikten har legat på att nå fler arbetsgivare och arbetstagare och att hålla hög kvalitet på innehållet. Särskild fokus har legat på småföretagarnas behov av rådgivning och stöd och på information till utländska företag och arbetstagare. Utskottet anser inte att det finns anledning att föreslå något tillkännagivande på detta område. Med det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna A325 (S), A337 (S) yrkande 1 och A359 (S). Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlar utskottet motioner om arbetslivsforskning och om ett nationellt centrum för sådan forskning. Utskottet föreslår att avslå samtliga motionsyrkanden. Jämför reservationerna 17 (S) och 18 (V). anser i motion A311 att en utredning om hur arbetslivsforskningen kan samlas och stärkas bör tillsättas. Partiet menar att arbetslivs- och arbetsmiljöforskningen är av stor vikt för arbetslivets utveckling. anser att det finns ett värde i att samla denna forskning och kompetens inom ramen för ett nationellt som arbetar i nära kontakt med parterna på arbetsmarknaden och som kan bidra till att resultatet av forskningen kommer till praktisk tillämpning. och (S) betonar i motion A301 vikten av att satsa på arbetsmiljöarbetet och på forskning om ett hållbart arbetsliv för alla åldrar. m.fl. (S) vill i motion A337 yrkande 2 att ett nationellt centrum för arbetslivsforskning ska inrättas där kunskap om pågående forskning kan delges dem som är aktiva i arbetsmiljöarbete på olika sätt. Utskottet vill inleda med att understryka betydelsen av en arbetslivsforskning med hög kvalitet. Arbetslivsforskning behövs inte minst för att man ska få kunskap om hur olika grupper av människor påverkas av strukturomvandlingar som uppstår på arbetsmarknaden och hur politiska reformer påverkar arbetsmarknadens funktionssätt. De förändringar inom arbetslivsforskningen som regeringen tog initiativ till 2007 syftade till att kvaliteten på forskningen inom området ytterligare skulle höjas. Tanken var att det skulle ske genom att finansiering skulle sökas i konkurrens och att forskningen skulle utföras vid universitet och högskolor, liksom för forskning inom andra områden. I forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2008/09:50) gjordes en särskild satsning på arbetslivsforskning på . Syftet med satsningen var att ge för arbetsliv och socialvetenskap, FAS, förutsättningar att ha en sammanhållande roll för svensk arbetslivsforskning. Utskottet kan konstatera att det pågår intressant arbetslivsforskning på ett flertal ställen i landet. Det arbetsmiljöpolitiska kunskapsrådet (dir. 2008:101) tillsattes av regeringen och upphörde . Rådets uppgift var att förse regeringen med kunskapsunderlag inom arbetsmiljöområdet. I rådet ingick forskare och experter från forskningsrelaterade myndigheter och organisationer. har bl.a. publicerat skriften för arbetsmiljö behov och förutsättningar (SOU 2011:60). I rapporten konstaterar rådet att behöver ett nationellt för arbetsmiljö. Ett sådant centrum bör enligt rådet, mot bakgrund av nationella prioriteringar, bevaka, vårda och förmedla kunskap om arbetsmiljö till de grupper i samhället som har ett inflytande över hur arbetsmiljön ser ut, t.ex. politiska beslutsfattare, arbetsmiljöansvariga i näringslivet och lärare på arbetsmiljöutbildningar. Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen i budgetpropositionen aviserat att återkomma till frågan om eventuella behov av och förutsättningar för en sammanhållande aktör för kunskapsförmedling inom arbetsmiljöområdet. skrift ska utgöra underlag för den fortsatta beredningen i . Någon åtgärd från sida kan mot denna bakgrund inte anses vara behövlig. Med det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna A301 (S), A311 (V) och A337 (S) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlar utskottet motionsyrkanden om bl.a. nordiskt samarbete för att motverka gränsöverskridande problem samt stöd till verksamhet för arbetslösa och personer med funktionshinder. Utskottet föreslår att avslå samtliga motionsyrkanden. Jämför särskilt yttrande 8 (S). m.fl. (S) anför i motion A249 att man bör utveckla det nordiska samarbetet, i syfte att motverka gränsöverskridande problem och underlätta rörligheten på en alltmer växande nordisk arbetsmarknad. (S) anser enligt motion A343 yrkande 1 inte att den statliga arbetsmarknadspolitiken räcker till i djupare och långvarigare lågkonjunkturer och menar därför att verksamhet för arbetslösa och personer med funktionshinder bör stödjas i begränsad skala. Utskottet delar ambitionen i motion A249 (S) om att utveckla det nordiska samarbetet i syfte att motverka gränsöverskridande problem och underlätta rörligheten på en alltmer växande nordisk arbetsmarknad. Utskottet noterar att de nordiska samarbetsministrarna , med utgångspunkt i de nordiska statsministrarnas beslut i Punkaharju om att med alla medel undanröja de svårigheter som medborgarna kan stöta på i det nordiska umgänget, konkretiserade statsministrarnas beslut genom att upprätta ett s.k. Gränshinderforum för arbetet med att undanröja gränshinder i . Forumet leds av en utsedd ordförande, tillsammans med Nordiska ministerrådets generalsekreterare. Forumets arbete bygger på en konstruktiv dialog med ländernas politiska institutioner och administrativa organ med syfte att förenkla för enskilda nordbor och företag. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen överlämnade betänkandet I gränslandet Social trygghet vid gränsarbete i (SOU 2011:74) till regeringen. Utredningen hade i uppdrag att göra en analys av hur försäkringssystemen vid sjukdom och arbetslöshet fungerar för personer som bor och arbetar i olika nordiska länder och redogöra för vilka möjligheter det fanns att göra anpassningar i förhållande till angränsande länders system. Utredningen konstaterar att för gränshinder som beror på otydlighet i hur regelverken ska tolkas eller på bristande information och samverkan mellan involverade aktörer kan hindren endast lösas på annat sätt än genom rättslig reglering. Hinder föranledda av andra länders rättsliga reglering och tillämpning kan enbart lösas av dessa länder. Ett antal hinder beror dock på den svenska rättsliga regleringen. Enligt nuvarande regler upphör rätten att bli medlem i en arbetslöshetskassa . För att möjliggöra för gränsarbetare som fyllt att bli medlemmar i en svensk arbetslöshetskassa och därmed få inkomstrelaterad ersättning enligt arbetslöshetsförsäkringen föreslår utredningen att åldersgränsen höjs till . Ett annat exempel är att om en person går ur en utländsk arbetslöshetskassa i slutet av en månad och inte direkt ansöker om medlemskap i en svensk arbetslöshetskassa utan väntar , kan ett avbrott uppkomma. Det leder i sin tur till att personen inte uppfyller medlemsvillkoret enligt svensk lagstiftning. Utredningen föreslår att de som har arbetat inom EU/EES i dessa fall får på sig att ansöka om medlemskap i en svensk arbetslöshetskassa genom att inträdet i den svenska arbetslöshetskassan tidigareläggs. Utskottet noterar också att en ny överenskommelse om Stiftelsen för åren 20122015 undertecknades . Stiftelsen bildades av , och och tillhandahåller arbetsmarknadsutbildningar för deltagare från de tre länderna. I den nya överenskommelsen har flera förtydliganden gjorts. Några av förtydligandena är ett led i att skapa bättre förutsättningar för nyanländas etablering på arbetsmarknaden. Ett sådant är att stiftelsens utbildningsverksamhet, när det bedöms lämpligt, får bedrivas på ett sådant sätt att invandrare, parallellt med deltagandet i stiftelsens utbildningsverksamhet, kan delta i språkutbildning för invandrare. Stiftelsen har också fått ett utvidgat uppdrag som innebär att den vid behov, utifrån de normer som gäller i respektive land, ska kunna validera yrkeskompetenser. Utskottet är positivt till det arbete som pågår i olika forum för att minska gränshinder mellan de nordiska länderna och finner de krav som uppställs i motion A249 (S) tillgodosedda. Motionen kan avslås. När det gäller förslaget i motion A343 (S) yrkande 1 om att i begränsad skala stödja verksamhet för arbetslösa och personer med funktionshinder konstaterar utskottet liksom motionären att de flesta kommuner har bedrivit olika former av egeninitierade arbetsmarknadsprojekt. Kunskapen är emellertid relativt begränsad om i vilken omfattning och med vilka resultat kommunerna bedriver sådana projekt. Av detta skäl beslutade arbetsmarknadsutskottet vid sitt sammanträde att låta genomföra en forskningsöversikt på temat arbetsmarknadsinsatser i svenska kommuner. Översikten ska omfatta forskning som gäller såväl sådana arbetsmarknadsinsatser som kommunerna utför på statligt uppdrag som sådana åtgärder som kommunerna utför utan statligt uppdrag. Forskningsöversikten ska bli färdigställd . Utskottet noterar att kommunerna enligt kommunallagen (1991:900) och lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter lämnas utrymme att bl.a. bedriva viss näringsverksamhet. Enligt 2 kap. 7 § kommunallagen är en förutsättning att kommunernas och landstingens drift av näringsverksamhet sker utan vinstsyfte, vilket är ett uttryck för den kommunalrättsliga grundprincipen om förbud mot spekulativa företag. Något absolut vinstförbud råder dock inte. I vilken mån verksamheten får ge överskott bedöms med tillämpning av självkostnadsprincipen som framgår av 8 kap. 3 c § kommunallagen. Enligt den bestämmelsen får kommuner och landsting inte ta ut högre avgifter än som svarar mot kostnaderna för de tjänster eller nyttigheter som kommunen eller tillhandahåller. I lagen sägs också bl.a. att när en viss verksamhet bedrivs i bolagsform, ska fullmäktige i kommunen se till att bolaget följer kommunallagens kompetensbestämmelser samt bestämmelser om icke vinstsyfte och självkostnadsprissättning. I 3 kap. 1 § lagen om vissa kommunala befogenheter finns en specialbestämmelse om att kommuner får bedriva näringsverksamhet i syfte att ge personer med funktionshinder anställning, om de inte i tillräcklig omfattning inom kommunen kan få lämpliga anställningar på annat sätt. En förutsättning är också att verksamheten är anordnad så att den är särskilt lämpad för sysselsättning av personer med funktionshinder, och att anställning i verksamheten sker efter anvisning av Arbetsförmedlingen eller, efter Arbetsförmedlingens medgivande, av den eller de nämnder som avses i 2 kap. 4 § första stycket socialtjänstlagen (2001:453). Utskottet anser att nuvarande lagstiftning utgör en god avvägning mellan kommunernas behov och behovet av att motverka snedvridande konkurrens. Motion A343 (S) yrkande 1 avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Regeringens skrivelse om , punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:A12 av (SD) och lägger skrivelse 2010/11:134 till handlingarna. Av regeringens skrivelse 2010/11:134 med anledning av 2011:1 Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen framgår att regeringen visserligen instämmer i iakttagelser, men att den trots kritik från inte ämnar vidta några särskilda åtgärder för att komma till rätta med säsongsarbetslösheten. ställs låga, eller inga, krav på säsongsarbetslösa att aktivt söka arbete, vilket försvårar för dessa människor att lösa sina arbetslöshetsproblem . En livssituation där man år går till säsongsbetonade anställningar, och är arbetslös stora delar av året, är inte eftersträvansvärd. granskning ger vid handen att säsongsarbetslösa inte har särskilt mycket kontakt med Arbetsförmedlingen. De får inte samma service som övriga grupper, och de omfattas heller inte av samma kontroll som andra. menar att Arbetsförmedlingen måste ställa samma krav på säsongsarbetslösa som på andra arbetslösa och att de ska förväntas söka arbete. Vi bedömer inte att den säsongsanställdes arbetsgivare ska kunna kan åläggas ansvaret för att arbetstagaren tar sig ur säsongsarbetslösheten och går till heltidsarbete, något som Arbetsförmedlingen menar vore rimligt. anser att regeringen borde lyssna på förslag och vidta åtgärder så att Arbetsförmedlingen inte särbehandlar säsongsarbetslösa i förhållande till övriga arbetslösa. Gör man inte det finns risken att de säsongsarbetslösa inte kan lämna sin arbetslöshet och få en varaktig sysselsättning. Åtgärder som syftar till att främja övergången från säsongsarbetslöshet till heltidsanställning bör presenteras, och regeringen bör erkänna säsongsarbetslösheten som ett problem värt att beakta. Jag föreslår att ger regeringen till känna vad som anförts om säsongsarbetslösa och Arbetsförmedlingen. Det innebär att motion 2010/11:A12 (SD) tillstyrks. Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet m.m., punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A312 av m.fl. (MP) och 2011/12:A258 av (M), 2011/12:A270 av (M), 2011/12:A286 av i (S), 2011/12:A306 av (M) och 2011/12:A307 av (M). Utbildning och arbete är en grundförutsättning för ett självständigt liv. har emellertid en ungdomsarbetslöshet som ligger över genomsnittet i EU. Den höga ungdomsarbetslösheten beror inte bara på den senaste lågkonjunkturen utan har strukturella orsaker. Det finns en utbredd rädsla för att anställa ungdomar på grund av att de saknar erfarenhet och därmed upplevs som osäkra kort.