bet · GY01KU20d3 · 2011-01-01 00:00:00 — Den dåvarande regeringens förslag rörande internationell förmåga och ramnationsansvaret i denna del antogs av . I budgetpropositionen informerade den tidigare regeringen om att beslutet om styrkans slutliga utformning och organisation skulle fattas . I budgetpropositionen som lämnades av den då nytillträdda alliansregeringen uppgav regeringen att utvecklingen av stridsgruppskonceptet fortgick och förväntades slutföras . Jag vill nu övergå till att beskriva informationen som givits . , herr ordförande, efter mitt tillträde, lämnade regeringen budgetpropositionen . I propositionen redogjorde regeringen för den information som då fanns tillgänglig om NBG 08. I budgetpropositionen redogjorde regeringen bland annat för följande faktorer. Information lämnades om att NBG 08 fullt utvecklad skulle bestå av ca 2 800 soldater varav ett svenskt bidrag på 2 300 soldater. I budgetpropositionen lämnades också information om Athenamekanismen för EU-gemensam finansiering rörande strategisk transport. Regeringen informerade där om att rådet ska fastställa men ännu inte hade fastställt schablonbelopp för detta stöd. I budgetpropositionen lämnades också information om särutgiftsmodellen, hur denna redovisningstekniska förändring ser ut och varför den kommer att användas för att förtydliga den finansiella styrningen och beslutsunderlag inför alla internationella insatser. I budgetpropositionen lämnades också information om att en insats med NBG för Försvarsmakten högst beräknas uppgå till . I budgetpropositionen lämnades också information om att regeringen skulle lämna en särskild skrivelse till om den nordiska stridsgrup- pen med mer detaljerad information. lämnade regeringen den särskilda skrivelsen om NBG 08 till . Den hette Redogörelse för ett svenskt deltagande i den nordiska stridsgruppen. Där beskrevs stridsgruppens närmare samman- Där framgår följande: att beredskapsperioden för NBG 08 beräknas kosta 345 miljoner, att insatskostnaden är mycket svår att i förväg bedöma och att en rättvis beräkning först går att göra när operationsplanen för en aktuell insats är fastställd. Vi redovisade därför två typinsatser för . Det var en mindre med 1 000 svenska soldater omfattande till en beräknad kost- nad på 360 miljoner. Det var en större med 2 100 svenska soldater som uppskattades till 1,1 miljarder enligt särutgiftsmodellen. I budgetpropositionen redovisas behovet av bättre ekonomistyr- ning inom Försvarsmakten. Där redovisas också att komponenterna gäl- lande förbandsuppbyggnaden av NBG 08 för Försvarsmakten inte är utbrytbara i den ekonomiska redovisningen. för ingen annan uppskattning och kan därför ingen annan uppskattning ha än den har redovisat. Utgifterna för NBG hade dock blivit högre än planerat på grund av inte minst ett ökat antal soldater. noterar att antalet soldater i NBG 08 nära nog fördubblades . Från planerade 1 100 svenska soldater ökade antalet till 2 000 . En mindre ökning skedde konstaterar i sin granskning, som ordföranden refererade till, att det var först som regeringen återkom med information till om att utformningen av NBG hade ändrats och därtill storle- ken på det svenska bidraget. har fattat successiva beslut om vilken internationell förmåga som Försvarsmakten ska ha. Ramnationsansvaret för NBG ingår däri. hänseendet har också erhållit mer generell information. rar också att försvarsutskottet i sitt budgetbetänkande 2007 godkände insatsorganisationens storlek och inriktning. Regering och riksdag har satt upp tydliga mål för Den skulle vara redo att stå i beredskap från . Jag såg i handlingarna att KU efterfrågade information om vad formuler- ingen den uppgjorda planen syftade på. Det var just att inom ramen för den internationella förmåga som beslutat skulle stridsgruppen Någon annan övergripande plan för NBG 08 fanns inte. NBG 08 var ett viktigt bidrag till utvecklingen av EU:s krishanterings- Vi utvecklade stridsgruppen tillsammans med fyra andra länder som EU utvecklade sitt koncept för snabbinsatsförmågan. svarsmaktens tydliga uppfattning är att NBG var väl förberedd och hade goda förutsättningar att lösa sina uppgifter om den hade kallats in. Den gav oss också viktiga erfarenheter av att leda multinationella förband. Jag vill avslutningsvis notera att i byggandet av NBG 11 har vi dragit nytta av de erfarenheter som gjordes 2008. NBG 11 är därför mindre men av hög kvalitet, kanske till och med högre, och många problem har kunnat undvikas. Det fanns för NBG 08 från början inga politiskt beslutade gränser för storleken på det svenska deltagandet. Inför NBG 11 beslutade alliansregeringen om ett tak på 1 600 personer för det svenska deltagandet. Det i sig är en viktig styrning som har bäring på ekonomin. NBG 11 förses också med samma typ av materiel som används i insatsorganisationen i stort. Det är inga särlösningar i den delen. Soldaterna förutses anställas i de nya stående kontrakterade förbanden efter beredskapsperiodens slut. Tack vare att i NBG 11 hade gripbara förband tillgängliga redo att sättas in med kort varsel kunde till exempel nu med brett stöd i snabbt få ned åtta till . Flygplanen utgjorde en del av den så kallade som stod i tio dagars beredskap inom ramen för NBG 11. Användande av Gripenplanen är ett bra exempel på flexibelt utnyttjande av EU:s stridsgrupper och en lärdom från NBG 08. Att kunna använda EU:s stridgrupper på ett mer flexibelt sätt var nämligen en viktig prioritering under det svenska ordförandeskapet i EU . Med den nya insatsorganisationen 14 kommer samma förband användas för försvarets alla uppgifter i landet, i närområdet och utom närområdet. Vi har i många delar hämtat lärdom av NBG 08. Tack för ordet, herr ordförande. Vi går till , Socialdemokraterna. (S): Herr ordförande! Tack, försvarsministern, för redogörelsen. granskar vi inte i KU behovet av Nordic Battlegroup och inte heller dess flexibilitet. Vi tittar på de konstitutionella delarna i granskningen. I både budgetlagen och regeringsformen finns bestämmelser som tydligt anger att regeringen inte kan använda statens medel på annat sätt än har bestämt och att regeringen till måste lämna en fullständig redovisning för alla medel man avser att förbruka . visste regeringen om att Nordic Battlegroup skulle kosta avsevärt mycket mer än anvisade medel. Ändå fortsatte regeringen att bedriva verksamhet med högre kostnader än anvisat utan att meddela och inte heller begära högre anslag. Varför gjorde man det? Försvarsminister (M): Herr ordförande! anvisar inte medel på förbandsnivå över huvud taget, och så inte heller för Nordic Battlegroup. Dessutom vill jag säga att jag har ett diagram med mig som tagit fram som visar väldigt tydligt och jag tänker skicka runt det hur ökningen av Nordic Battlegroup ägde rum och vilka år. Där kommer varje ledamot i se att den stora ökningen från 1 100 till 2 000 kom 2005. Det var inte 2007 som det stod klart att NBG skulle kosta något annat än vad man från början hade utgått ifrån. Det var än så. Jag kan bara konstatera att kostnaden för NBG sönderfaller i tre delar. Den första är kostnaden för att bygga förbandet. Där, som jag nämnde i mitt inledningsanförande, finns det inga tydliga uppgifter och inga bättre än dem har, därför att Försvarsmakten inte redovisar nedbrutet de olika förbandsklossar som användes. Den andra, beredskapskostnaden, är vad det kostar att ha ett förband stående i beredskap . Där har erhållit information om den kostnaden. Det tredje gäller insatskostnaden. Där är det samma för alla internationella insatser. Först när regeringen går till med en proposition om den specifika insatsen går det att ge en redovisning av vad kostnaden är. Så är det för insatsen i Kosovo, så är det för insatsen i och så är det för insatsen i . Precis på det sättet hade det också varit för Nordic Battlegroup. När man vet uppgiften kan man specificera kostnaden. Så fungerar det anslaget, i varje fall enligt mitt sätt att se. (S): Om kostnaden ökade visste försvarsministern om 2007 att kostnaden var högre än vad hade beslutat. Försvarsminister (M): Herr ordförande! Som jag förstår det har inte beslutat om en given kostnad för byggandet. Det fanns tidigare en uppskattning från Försvarsmakten. Det var som antalet soldater fördubblades. När antalet soldater fördubblas utgår jag ifrån att man då borde ha insett att kostnaden ökar. Det skedde därtill en ökning men inte lika stor . Min bild, och det framgår tydligt av diagram, är att man ganska tidigt när man hade överblick av det kunde utgå från att kostnaderna inte skulle bli de uppskattade. (S): Enligt granskningen av gav regeringen inte en rättvisande bild av uppbyggnaden av den nordiska stridsgruppen 2008. Återrapporteringen kom , var otydlig och var otillräcklig bland annat avseende kostnaderna och stridsgruppens storlek. Vad är förvarsministerns kommentar till det ställningstagandet? Försvarsminister (M): Herr ordförande! Det säger är att inte fick en utförligare beskrivning av hur NBG förändrats. Jag försökte i mitt inledningsanförande beskriva detta ganska noga. Det var i två delar . Det första var budgetpropositionen, som lades fram efter mitt tillträde. Det andra var den särskilda skrivelse om den nordiska stridsgruppen som vi lade fram till ytterligare efter mitt tillträde. De är de två dokument som jag kan överblicka. Vad som skedde kan jag redovisa i mer formell mening men inte i mer detalj. Då fanns inte jag på departementet. (S): Inför budgetpropositionen 2007 talade man om att det skulle rymmas inom tillgängliga ramar och att någon förändring av inriktningen inte var aktuell. Inför budgetpropositionen 2008 talade man om att det blir 2 300 soldater i stället för 1 100. Först inför budgetpropositionen 2009 får man reda på att utgifterna för Nordic Battlegroup blir avsevärt högre än planerat. Anser sig försvarsministern ha varit fullt informerad under hela resans gång? Försvarsminister (M): Ordförande! Återigen: Jag tillträder . efter det får information i budgetpropositionen om det vi då kände till. får en särskild skrivelse om NBG 08. är NBG 08 i princip färdig, och man går in i slutövning för att stå i beredskap från . Jag varken kan eller vill förhålla mig till vad mina företrädare har lämnat för information, till exempel muntligen, för det känner jag inte till. Jag inledde mitt anförande med att berätta vad mer har fått för formell avrapportering tidigare. Jag vill då påpeka, vilket jag också gjorde i mitt inledningsanförande, att som sätter upp NBG 08 utvecklar EU sitt stridsgruppskoncept. Det var en av de första som sattes upp. Därmed fanns det väl en viss naturlighet i att det sker förändringar efter hand. Men får den information som i alla fall vi känner är nödvändig och tillgänglig. (S): Jag har bara förhållit mig i mina frågor, och jag tänker fortsätta att göra det. Jag ställer återigen min fråga eftersom både och har haft synpunkter på att återrapporteringen kom , var otydlig och var otillräcklig bland annat avseende kostnaderna och om stridsgruppens storlek. Jag utgår då ifrån att man visste detta . Men inte förrän i budgeten 2009 talade man om att kostnaderna har ökat avsevärt. Därför är min fråga återigen: Känner försvarsministern att försvarsministern har varit informerad av Försvarsmakten i frågan? Försvarsminister (M): Herr ordförande! Jag noterar att det står så här i KU:s handlingar: Först återkom dock enligt regeringen med informationen om att utformningen av NBG förändrats kraftigt. Jag tolkar detta som att noterar att vi både i budgeten som läggs och sedan i en särskild skrivelse till redovisar att dessa förändringar har skett. (M): Tack för inledningen och för svar på de frågor som vi redan har ställt från utskottets sida! Jag skulle vilja koncentrera mig på två frågor som har att göra med de andra parter som är inblandade i utformningen av den nordiska insatsstyrkan. Försvarsministern har redovisat den särskilda särutgiftsmodell som tydligen också är styrande för hur kostnadsfördelningen ska vara mellan de olika parterna. Jag uppfattar det så att det också påverkar möjligheten att redovisa de kostnader som man i ett senare skede kunde beräkna med den svenska insatsen. Min första fråga är: På vilket sätt påverkar det sätt att redovisa och fördela kostnaderna som den så kallade särutgiftsmodellen innebär själva utformningen av den svenska insatsen? Den andra frågan gäller samma område. Konkret är det tre länder som är inblandade i den nordiska insatsstyrkan. Min fråga är i vilken utsträckning diskussionerna mellan de andra parterna och har påverkat frågan om storleken och kostnaderna för den svenska insatsen. Avslutningsvis: I vilken mån har diskussionerna med andra parter, på EU- nivå och med de nordiska parterna, försvårat möjligheten för Försvarsdepartementet att informera utåt om förändringar och kostnader för den svenska insatsen? Försvarsminister (M): Ordförande! Särutgiftsmodellen används vid alla internationella insatser. Den informerades om före mitt tillträde till i en tidigare budgetproposition. Men berättade vi att vi nu går över på den. Min tolkning av detta, i och med att inte såvitt jag känner till har ifrågasatt denna användning eller ställt frågor kring den, är att modellen är väl accepterad av alla parter eftersom vi gör så vid alla internationella insatser. Tanken med den är att kunna tydliggöra vad själva insatsen kostar. Jämfört med vad ändå skulle ha för kostnad för ett militärt förband vad kostar det att ha förbandet i insats? Modellen gör det tydligare för och för svenska folket just vad insatsen i till exempel , Kosovo eller kostar. Därför tycker jag att den är bra. Det är den modell vi använder för alla insatser. Jag noterar dock att det finns lite olika uppgifter i handlingarna om siffror. Övergången till särutgiftsmodellen förklarar en del av dessa skillnader i siffermaterialet. Den redovisades och infördes tydligt i budgetpropositionen . Det finns en annan sak som är viktig att peka på eftersom jag har sett att vi i vår dialog före det här har talat en del om Athenamekanismen. Där preciserar man inte en summa i förväg. Det är EU:s möjlighet att bidra med en gemensam finansiering till delar av en större insats strategisk flygtransport. Där skulle rådet fastställa saker om en insats blev aktuell. Men någon insats har ännu inte gjorts med en full BG. Därför är inte alla dessa beslut fattade. Det förklarar en annan del av de skillnader i siffror som finns i materialet. Jag menar att särutgiftsmodellen är bra och förtydligar dialogen mellan regering och riksdag men också till svenska folket om vad en insats kostar. Den andra frågan handlar, som jag tolkar , om vad ramnationsansvaret egentligen betyder. Vad har för extra ansvar jämfört med andra? När man leder en stridsgrupp är man ytterst ansvarig för att den fungerar och kan fullgöra sin uppgift. Vi har satt upp den nordiska stridsgruppen tillsammans med fyra andra länder. De bidrar med delkomponenter, men har gentemot EU också ett åtagande i denna del att det ska fungera. Vi har ett större ansvar än de andra, och vi har också större deltagande än de andra. Återigen: Jag har svårt att bedöma vad man tidigare kunde lämna för information om detta till . Jag kan egentligen bara redogöra för vad jag själv har lämnat för information efter mitt tillträde. Ordföranden: Jag tycker att det finns flera märkligheter i den här frågan. Det är som försvarsministern säger som antalet soldater ökar väldigt kraftigt i denna insats. Det är en internationell insats som ligger lite vid sidan av det ordinarie försvarsarbetet och Försvarsmaktens arbete. Men det är inte förrän , om jag har uppfattat det riktigt, som det kommer ett inriktningsbeslut från chefen för ledningsstaben inom Försvarsmakten om att göra denna ökning alltså långt efter det att den redan har skett. informeras om att man är långt ifrån den nivå som har beslutat om, alltså över 2 000 soldater, . Men kostnaderna för detta det handlar om miljarder kronor i ökade kostnader får inte någon klar information om förrän . Detta är en fråga som berör flera regeringar och flera försvarsministrar i alla fall minst tre. Om vi ska få en helt fullständig redogörelse måste vi gå tillbaka hela vägen. Men det som vi särskilt funderar över som har varit försvarsminister gäller varför det tog så väldigt att få fram en bra kostnadsuppgift till . Det är ändå en grundläggande fråga som detta måste handla om. Beror det på att Försvarsmakten inte lyckas prestera någonting i den vägen och att man har problem med att få fram kostnader och kalkyler över vad detta kostar? Eller beror det på Försvarsdepartementet? Det är denna uppgift som vi skulle vilja ha lite närmare koll på. Försvarsminister (M): Herr ordförande! Först vill jag fråga om det är okej att jag delar ut ett papper med en bild på till utskottet. Ordföranden: Det kan vi ta emot . Jag tror att det är den bild som visar att det sker en ökning av antalet soldater. Det har vi uppfattat. Försvarsminister (M): Exakt. Det är bakgrunden till vårt samtal här. Ordföranden: Den refererade jag också till. Jag tror att vi är helt överens i den frågan; ökningen skedde i väsentlig utsträckning . Men beslut från Försvarsmakten kom . Det var , strax före valet. Sedan fick information om detta . Men kostnaden tog det ännu innan man fick en uppfattning om. Det tycker är allvarligt, och detta undrar också vi i : Varför tar det så att få fram en kostnad? Försvarsminister (M): Då besvarar jag frågan muntligt så . Det framgår av KU:s handlingar att det var som chefen för ledningsstaben fattade ett inriktningsbeslut om att antalet soldater i NBG skulle vara 1 972. kom ett motsvarande beslut om att det skulle vara 2 048. Det är korrekt för den slutliga nivån där, men ökningen var tidigare noterad. Jag vill säga att jag i mångt och mycket delar ordförandens synpunkter i detta. Det var anledningen till att vi när problemen upptäcktes bad att tillsammans med Försvarsmakten kraftigt stärka ekonomistyrningen i Försvarsmakten. Jag tror att det är ganska tydligt vid det här laget att de ekonomiska problem på förbandsanslaget som Försvarsmakten ställdes handlade om att kostnaderna för ökningen av NBG då började synliggöras och märkas i verksamheten. Jag delar helt denna oro. Jag tror att en förklaring kan vara att man inte har redovisat kostnad på förbandsnivå på det viset tidigare. För NBG 08, till skillnad mot när vi nu blickar framåt, tog man klossar ur enskilda förband och satte ihop klossarna till en ny enhet. förhåller sig inte till kostnader på förbandsnivå för andra förband heller. Där fanns en del av förklaringen. Men vi vidtog åtgärder så snart vi såg att problemen existerade och bad , numera i flera omgångar, att tillsammans med Försvarsmakten förstärka ekonomistyrningen i Försvarsmakten. Jag vill gärna hoppas och tro att det är en anledning till att Försvarsmakten sedan har vänt underskott till överskott i sin ekonomi för . Det är också anledning till att jag och det var precis det som ordföranden frågade om i inledningen noterade att vi inte har någon annan kostnad för byggnationen av NBG 08 än den som redovisar. Det har inte funnits någon. För innevarande NBG drog vi också en del lärdomar. Det fanns till exempel för 08 inget tak satt för hur stor den kunde bli. Vi beslutade om ett personaltak på 1 600 personer. Det var också en annan materielförsörjning till NBG 11 än till NBG 08, till exempel. Ordföranden: Men faller inte en hel del av ansvaret också på Försvarsdepartementet i avseendet att man låter det rinna i väg på det här sättet utan att det ens finns färdiga kalkyler på vad det kan bli för reell kostnad och att man inte fattar beslut vare sig i regering eller i riksdag för sådana ökade kostnader? Försvarsminister (M): Herr ordförande! Jag vill ogärna förhålla mig till att bedöma mina företrädares arbete när det gäller de beslut vi pratar om här. Ordföranden själv citerade beslut , till exempel. Det var under en tidigare regering. Jag kan se en del av de poänger som ordföranden lyfter fram. Men jag vill inte förhålla mig till mina företrädares arbete och hur de har hanterat frågan, vilka beslut som borde ha fattats eller hur de skulle ha redovisats. Jag berättar hellre om att när jag kom till som försvarsminister fanns det en budgetproposition med det vi då visste. Inom ytterligare någon vecka fanns en särskild skrivelse med mer detaljerad information om det vi då visste. Sedan tror jag att det fanns lärdomar att dra för framtiden, och jag hoppas att vi har gjort det också. (FP): Herr ordförande! Om jag förstår försvarsministern rätt blev det i och med att NBG 08 aldrig kom att sättas in i någon insats inte någon redovisning enligt det som kallas för och refereras till som särutgiftsmodellen. Då är min fråga: Gav anslagsstrukturen, som ju ytterst bestäms av , över huvud taget utrymme för att kunna göra en bedömning av hur kostnadsutvecklingen var i saminsatsförbandet när försvarsministern tillträdde? Försvarsminister (M): NBG är till sin natur något av en skvader rent budgettekniskt. Till att börja med talar vi om en verksamhet som inte som statens löpande verksamhet finns utan som finns . Det gör frågan speciell i hanteringen. För det andra är det, precis som pekar på, så att den nordiska stridsgruppen per definition är byggd för att vara skalbar efter uppgift. Det är ett styrkepaket som är omfattande i sitt största format men som också är anpassningsbart efter uppgift. Det är hela poängen. Man har en bredd på förband tillgängliga, för man vet ju inte hur utmaningen kommer att se ut om den skulle behöva sättas in. När frågan kommer från FN och EU anpassar man stridsgruppen efter uppgiften. Sannolikt innebär det att man skalar ned den. När man gör det vet man också var den ska sättas in, hur länge den ska sättas in och vilken uppgiften är. Då får man fram en precis summa för vad en insats skulle kosta. Det är precis som säger, det är först när man står inför uppgiften som det går att lämna en precis redogörelse för vad kostnaden kommer att bli. Vi valde att försöka ge tydlig information till genom att redovisa ett par typinsatser som exempel i redovisningen . Där kan jag tycka att det är värt att notera att om vi här inne hade samlats och försökt förutse vilken del av en stridsgrupp som mest sannolikt skulle efterfrågas hade få av oss pekat på stridsplan. har inte gjort en internationell stridsflyginsats på ungefär , men likväl blev det detta vi behövda använda för . Det var formellt inte stridsgruppen, men en del av den som vi kunde använda. Det visar komplexiteten i frågan. (FP): Jag uppfattar försvarsministerns svar så att det inte fanns något anslag som särskilt bestämts av och som kunde redovisa hur kostnadsutvecklingen för själva förbandsuppbyggnaden såg ut, utan det enda som fanns var om förbandet blev insatt. Jag vill gärna veta om jag har förstått det rätt. Försvarsministern uppger att han tillträdde sitt nuvarande ämbete . Jag har två frågor med anledning av detta. Den ena är om försvarsministern agerade för att information skulle ges så snabbt och så tydligt som möjligt till vad avsåg storleken på snabbinsatsstyrkan. Dessutom undrar jag de soldater som särskilt anställdes för förbandet blev enrollerade. Försvarsminister (M): Herr ordförande! Jag nämnde i ett tidigare inlägg att man kan se kostnaden för NBG i tre delar. Jag tror att vi ibland pratar om kombinationer av de där tre delarna, och ibland kanske siffrorna avser en annan del än dem vi pratar om. Den första är kostnaden för att bygga själva förbandet. Det behövdes i den gamla insatsorganisationen när vi hade förband baserade på värnplikt, för de var inte legalt användbara utanför landets gränser i något fall. Därför hade vi en särskilt anställd utlandsstyrka. Vi fick bygga nya förband för insatser. Det slipper vi i det nya försvaret. Den andra är kostnaden för beredskap. Även om vi inte använder ett stående förband som NBG, kostar det löner det står i beredskap och väntar på en eventuell insats. Den tredje är vad det kostar om vi gör en insats.