bet · GY01UU10 · 2011-05-12 00:00:00 — Jordbrukspolitiken ska vara förenlig med politiken för global utveckling och ta hänsyn till utvecklingsländernas förutsättningar att förbättra tillväxten i jordbruket och att bedriva handel. har ett intresse av att få inflytande över slutresultatet av utformningen av jordbrukspolitiken och bör agera konstruktivt om det kan uppnås utan att den budgetrestriktiva linjen undergrävs. Målet att begränsa jordbrukspolitikens omfattning är överordnat andra mål. Utskottet beklagar att kommissionens meddelande inte är mer ambitiöst vad gäller fortsatta reformer och ökad marknadsorientering. Såväl marknadsstöden som de kopplade direktstöden föreslås fortsätta, vilket inte är i linje med den svenska ståndpunkten. Utskottet noterar att målsättning är att marknadsstöden, bl.a. interventionsstöden, bör avskaffas . Exportsubventionerna ska avvecklas i enlighet med EU:s åtaganden i Dohaförhandlingen i WTO. Direktstöden ska frikopplas helt och utjämnas genom att de högsta stöden sänks och fasas ut. När det gäller EU:s arbete med kemikaliekontroll framkommer det av betänkande 2010/11:MJU15 Kemikaliekontroll att kemikalielagstiftningen till stor del är harmoniserad inom EU. Förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier, även kallad kemikalieregistreringsförordningen eller Reach, är en viktig del av denna lagstiftning. Inom ramen för Reach kan användningen av farliga ämnen begränsas genom begränsningsregler eller tillståndskrav. I och med att Reach antogs inrättade EU en särskild kemikaliemyndighet, (Echa). Myndigheten ska sköta registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemiska ämnen och på så sätt skapa enhetlighet i hela EU. Utskottet välkomnar att verkar för att de farligaste ämnena ska omfattas av krav på tillstånd och att farliga ämnen förbjuds eller begränsas inom EU. Det arbetet utförs inom Echa, och Kemikalieinspektionen är den myndighet i som ansvarar för att ta fram underlag och dossierer för de ämnen som prioriterar. Utskottet noterar att även om Reach är ett unikt och i ett internationellt perspektiv långtgående regelverk kan det utvecklas och förbättras. Utskottet delar miljö- och jordbruksutskottets ställningstagande om värdet av att regeringen avser att verka för att Reach kompletteras för att i högre utsträckning bidra till att miljökvalitetsmålet Giftfri miljö uppnås. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2010/11:U8 (S) yrkande 10. I skrivelsen redogör regeringen för kultur, medier och idrott i ett sammanhang (s. 237242). EU:s insatser ska i första hand bidra till kulturens och den audiovisuella sektorns utveckling och främja samarbete mellan medlemsstaterna. Kultur-, medie- och idrottspolitik faller huvudsakligen under nationell behörighet, men vid behov kan EU stödja och komplettera medlemsstaternas insatser. I kommittémotion 2010/11:U8 yrkande 11 anför Socialdemokraterna att digitaliseringen av biografer är en mycket viktig kulturpolitisk fråga. Filmbranschen anser att det är ytterst viktigt att satsa nu när den tekniska utvecklingen sker sedan kan det vara för sent och biografer kan ha tvingats lägga ned. Motionärerna understryker att digitaliseringen av biografer är en fråga som alla medlemsstater har sagt sig prioritera. Socialdemokraterna finner det därför anmärkningsvärt att den svenska alliansregeringen var ense med övriga medlemsstater om detta men inte anslog medel för digitaliseringen av biografer för , i motsats till Socialdemokraterna. I kommittémotion 2010/11:U8 yrkande 12 lyfter Socialdemokraterna fram ramprogrammet Media 2007 (20072013). Motionärerna anser det mycket viktigt att det även efter 2013 finns ett stödprogram för film-, tv- och multimediebranschen. Socialdemokraterna beklagar att den svenska alliansregeringen inte tydligt, när frågan om en fortsättning på stödprogrammet efter 2013 aktualiserades , betonade stödprogrammets betydelse eller sade sig vilja verka för en fortsättning. Motionsledes aktualiseras frågan om digitaliseringen av biografer, och att medel för detta bör göras tillgängliga för . Utskottet konstaterar att i budgetpropositionen beräknade regeringen att skulle avsättas under 20122015 för en satsning på digitalisering av biografer (prop. 2010/11:1 utg.omr. Regeringen anför dock i vårändringsbudgeten (prop. 2010/11:99) att utvecklingen inom området har skett i en snabbare takt än väntat. Tillgången till analoga filmkopior har därför minskat, vilket främst påverkar små biografer på mindre orter. För att förhindra att dessa biografer tvingas lägga ned sin verksamhet föreslår regeringen att satsningen tidigareläggs och genomförs 20112014. Regeringen anser därför att anslaget 10:1 Filmstöd bör ökas med . Utskottet noterar mot bakgrund av det anförda att regeringens förslag överensstämmer med motionärernas önskan. Detta förslag bereds och behandlas i finansutskottets kommande betänkande 2010/11:FiU21. Utskottet önskar inte föregripa behandling av vårändringsbudgeten och avstyrker därför motion 2010/11:U8 (S) yrkande 11. I en motion argumenteras för vikten av att det även efter 2013 finns ett stödprogram för film-, tv- och multimediebranschen. Utskottet konstaterar att arbetet med EU:s nästa långtidsbudget pågår. Först förväntas kommissionen komma med förslag som gäller de enskilda delarna av EU-budgeten där medieprogrammet är en del. Utskottet konstaterar att övergripande prioritering för nästa långtidsbudget är att utgiftssidan moderniseras och reformeras genom omprioriteringar samt att den totala utgiftsvolymen minskas markant. Den svenska inställningen är att omprioriteringar och strukturella reformer bör bidra till att EU kan nå mål om t.ex. ökad tillväxt och stärkt konkurrenskraft i linje med 2020-strategin. Utskottet ser positivt på den svenska avsikten att, i diskussioner med kommissionen och andra medlemsstater, bl.a. framhålla de audiovisuella och kreativa näringarnas potential när det gäller att nå målen för 2020-strategin, där medieprogrammet kan utgöra en viktig del. Därför avstyrker utskottet motion 2010/11:U8 (S) yrkande 12. I skrivelsen behandlas EU:s institutioner, bl.a. med avseende på öppenhet och insyn (s. 247248). Regeringen betonar att EU måste företrädas av moderna, effektiva, öppna och medborgarorienterade institutioner. I kommittémotion 2010/11:U306 yrkande 56 framhåller Socialdemokraterna att en offentlighetsprincip i EU infördes under det socialdemokratiska svenska ordförandeskapet 2001. måste unionen få tydligare regler om fri tillgång till dokument och ett öppnare lagstiftningsarbete. måste bidra med erfarenheter och metoder för att ytterligare öppna EU för insyn. I kommittémotion 2010/11:U306 yrkande 59 anger Socialdemokraterna att i alla sammanhang måste agera för att inom EU väcka opinion och nå ett beslut om att koncentrera verksamhet till en ort. I kommittémotion 2010/11:U296 yrkande 3 betonar att EU behöver starka krafter som kämpar för jämställdhet mellan män och kvinnor och som står upp för lika möjligheter och lika lön för likvärdigt arbete. Makten i EU:s olika institutioner måste delas lika mellan kvinnor och män. begär att ska verka för att alla EU:s medlemsländer alltid ska ha skyldighet att nominera två kandidater till EU:s institutioner, en av vardera kön. I kommittémotion 2010/11:U296 yrkande 4 framhåller att alla EU:s institutioner ska präglas av jämställdhet och mångfald i såväl politiska organ som administration. anför att ska verka för avidentifierade jobbansökningar i alla EU:s olika institutioner. uppger att frågan om den närmare regleringen av det europeiska medborgarinitiativet, som införts med Lissabonfördraget, har behandlats i nämnden inför möten i allmänna rådet. och rådet enades om en förordning om de närmare reglerna för medborgarinitiativet . Vidare har de organisatoriska förändringar som föranleds av inrättandet av EU:s utrikestjänst (EEAS), som ska bestå av tjänstemän från rådet, kommissionen och medlemsstaterna och som är avsedd att stödja EU:s kontakter med omvärlden efter den utökade behörighet för EU som följer av Lissabonfördraget, behandlats i vid samråd inför möten i rådet för utrikes frågor. konstaterar att rådet antog ett beslut om utrikestjänsten . Europeiska rådets permanenta ordförande har tagit initiativet till att inrätta en specialgrupp för ekonomisk styrning under med anledning av den ekonomiska och finansiella krisen. beslutade att inrätta gruppen vid sitt möte . Den s.k. Task Force-gruppen består av ordföranden och representanter för medlemsstaterna, kommissionen och ECB och har utarbetat en rapport som lades fram och som har legat till grund för Europeiska rådets ställningstaganden avseende krislösning och budgetdisciplin. Uppdraget till specialgruppen samt dess rapport har varit föremål för information och samråd i vid ett flertal tillfällen . Motionsvis uppmärksammade frågor om ökad öppenhet och insyn inom EU har tidigare behandlats av utskottet, senast i betänkande 2009/10:UU10. Redan när med stöd av , , , och godkände Lissabonfördraget genom betänkande 2008/09:UU8 uttalades följande om offentlighet och sekretess: När det gäller offentlighet och öppenhet inom Europeiska unionen förutsätter utskottet att regeringen i EU-sammanhang kraftfullt slår vakt om och för fram den svenska synen på offentlighet, öppenhet och insyn. Utskottet står fast vid denna uppfattning och noterar att offentligheten inom EU har förbättrats med ikraftträdandet av Lissabonfördraget. Med fördraget införs en rättslig grund om god förvaltning i EU:s institutioner, organ och byråer. Det fördragsfästs att rådets sammanträden ska vara offentliga när lagstiftningsförslag diskuteras och antas. utvidgas offentlighetsprincipen till att omfatta samtliga EU:s institutioner, organ och byråer med vissa undantag för Europeiska unionens domstol, och Europeiska investeringsbanken. I årets skrivelse påpekar regeringen att , rådet och kommissionen tillämpar förordningen (1049/2001) om allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar (öppenhetsförordningen). Utskottet välkomnar att sedan reglerna antogs agerat aktivt för att främja en öppenhetsvänlig tolkning av förordningen i behandlingen av de enskilda ärendena om utlämnande av handlingar i vilka rådet beslutar. Enligt regeringen har handlingsoffentligheten inom EU ökat väsentligt sedan öppenhetsförordningen infördes. Många handlingar som var hemliga är direkt sökbara på Internet. Utskottet konstaterar att utvecklingen mot ökad handlingsoffentlighet dock inte är entydig vid det fortsatta reformarbetet i EU. Kommissionen lade fram ett förslag till ändringar av förordningen (KOM(2008) 229). Utskottet erfar att förslaget enligt uppfattning i vissa delar var positivt medan andra delar borde omarbetas om det uttalade syftet med ändringarna, att öka öppenheten, ska uppnås. har behandlat förslaget men har ännu inte avgett något yttrande. Rådet har gått igenom kommissionens förslag i två omgångar och avvaktar nu ställningstagande. I de fortsatta förhandlingarna ska också den nya rättsliga grunden för förordningen beaktas (artikel 15.3 i EUF-fördraget). Den innebär att allmänhetens rätt till tillgång till handlingar har utvidgats till att, med några få undantag, omfatta EU:s samtliga institutioner, organ och byråer. Utskottet förutsätter att regeringen i förhandlingarna verkar för ökad öppenhet i EU:s samtliga institutioner. Utskottet utgår vidare från att regeringen kommer att fortsätta att agera aktivt för att främja en öppenhetsvänlig tillämpning av fördraget, relevanta förordningar och föreskrifter. Motion 2010/11:U306 (S) yrkande 56 är därmed tillgodosedd och avstyrks. Motionsvis framförs förslag om skyldighet för medlemsländerna att nominera två kandidater till EU:s institutioner, en av vardera kön, liksom att verka för jämställdhet och mångfald genom avidentifierade jobbansökningar i alla EU:s institutioner. Inledningsvis vill utskottet framhålla att EU:s egna organ måste föregå med gott exempel när det gäller frågor av detta slag. , som ska skydda principen om lika behandling av alla människor i arbetslivet, innehåller förbud mot diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder och sexuell läggning. Såväl EU:s medlemsstater som EU:s egna organ ska rätta sig efter dessa principer. Utskottet konstaterar att utrikesminister underströk i sitt svar på en skriftlig fråga 2007/08:549 om tillsättandet av tjänster att det finns tydliga och enhetliga regler för rekrytering för Europeiska unionens institutioner och organ. Regelverket bygger på klara principer och accepterar inte diskriminering på grund av exempelvis kön. Rekryteringen till EU:s institutioner och organ sker genom öppna ansökningsförfaranden, där var och en kvinna som man kan söka lediga tjänster eller delta i de uttagningsprov som regelbundet hålls. Utskottet noterar vidare att vad gäller EU såväl som internationella organisationer, t.ex. FN, arbetar regeringen för att fler svenskar ska anställas. Kvinnor uppmuntras särskilt att söka högre tjänster eftersom den manliga dominansen är starkast på dessa nivåer. driver ett omfattande arbete för att underlätta för de svenskar som intresserar sig för arbete inom unionens administration eller vid internationella organisationer. Regeringen agerar regelbundet till stöd för svenskar som sökt och kvalificerat sig för lediga tjänster. Utskottet noterar även att det framgår av skrivelsen att anställningsvillkoren för tjänstemännen i EU:s institutioner och EU-organ regleras i de s.k. tjänsteföreskrifterna. Detta regelverk reformerades och moderniserades i samband med den administrativa reform som genomfördes i kommissionen . De reviderade tjänsteföreskrifterna trädde i kraft . Med detta anser utskottet att motionsyrkandena är tillgodosedda och avstyrker därmed motion 2010/11:U296 (V) yrkandena 3 och 4. I en motion framhålls att ska agera för ett beslut om att koncentrera verksamhet till en ort. Utskottet har tidigare behandlat förslag med liknande innehåll. Utskottet konstaterade i betänkande 2008/09:UU8 (prop. 2007/08:168, rskr. 2008/09:64) att , också med Lissabonfördraget, ska ha sitt säte i , där plenarsessioner regelmässigt hålls . Ytterligare plenarsessioner hålls i , där också parlamentets utskott sammanträder. Liksom då utskottet tidigare tagit ställning i sakfrågan (skr. 2007/08:85, bet. 2007/08:UU10, rskr. 2007/08:176) anser utskottet att det inte är en bra lösning att har sitt säte på en plats men även sammanträder på en annan. Ordningen är kostsam, opraktisk och negativ för bilden av EU. Utskottet ser gärna en utveckling där denna ordning förenklas eller avskaffas. Emellertid konstaterar utskottet att den nuvarande ordningen är fördragsfäst. Mot den bakgrunden är det inte, såsom görs gällande motionsledes, motiverat att nu göra något annat ställningstagande. Därför anser utskottet att motion 2010/11:U306 (S) yrkande 59 kan avstyrkas. Utskottet hade vid en resa till den 6 till möjlighet att få ytterligare information om de konsekvenser Lissabonfördragets ikraftträdande haft för EU:s institutioner och för framväxten av t.ex. en gemensam utrikestjänst (EEAS). I KOM(2010) 538 Rapport från kommissionen Tjugosjunde årsrapporten om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning (2009) ges en allmän översikt över gemenskapsrättens tillämpning. Den stora förändringen är ikraftträdandet av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. I det senare fördraget anges medlemsstaternas primära skyldighet att säkerställa en korrekt tillämpning av EU-lagstiftningen (art. 4). Utskottet uppmärksammar att fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har två nya inslag: Kommissionen får uppmana Europeiska unionens domstol att förelägga en medlemsstat vite på grund av för sent införlivande av ett direktiv som antagits i enlighet med ett lagstiftningsförfarande. Kommissionen måste ge den berörda staten tillfälle att skicka in sina synpunkter innan ärendet överlåts till domstolen. Kommissionen konstaterar i rapporten att det fortfarande finns utmaningar i fråga om ett korrekt införlivande av direktiven . Detta vill kommissionen åtgärda genom att utveckla förebyggande metoder. Med vad utskottet anfört i detta betänkande föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse 2010/11:105 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen till handlingarna. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns motionsvis framförda förslag som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som fastslagits av med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsbehandling under återstoden av mandatperioden som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som redovisas i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionerna i bilaga 2. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. , punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U306 yrkande 53. Ännu finns det inte en europeisk union som omfattar alla folk. Utvidgningen måste fortsätta. Alla europeiska länder som lever upp till kraven på medlemskap ska kunna bli medlemmar i . EU får inte upprepa misstagen då man inte lyckades hantera de nya Balkanstaternas tillkomst på ett fullgott sätt. Den process som startat måste medföra fördelar för alla länder på . EU:s dörr måste stå öppen för alla, inklusive . Kosovo måste garantera minoriteter skyddande rättigheter. bör fortsätta att stödja dessa länders reform- och medlemskapsansträngningar. Förhoppningsvis kan vi hälsa också dessa länder välkomna in i EU. Tyvärr har en förfärande utvidgningströtthet börjat göra sig gällande i EU. För oss socialdemokrater är det viktigt att slå fast att utvidgningen av EU är den största framgången på kontinent. framtida medlemskap är en mycket omdiskuterad fråga i många europeiska länder. För oss socialdemokrater har alltid inställningen varit att frågan inte är om kan bli medlem utan när. Detta när avgörs av hur snabbt klarar att uppfylla de kriterier som krävs för ett medlemskap. Vi ser ett framtida turkiskt EU-medlemskap som viktigt inte minst med tanke på hur det främjar rättigheterna för kurder och andra folkgrupper. , punkt 1 motiveringen (SD) av (SD). är principiellt för ett utträde ur unionen, men så länge som medlemskap kvarstår så ser vi att det finns risker med att unionen utsträcks ytterligare. Vi är för samarbete mellan suveräna stater, men när EU går mot att bli en alltmer överstatlig union menar vi att det blir svårt att förenas kring en gemensam politik med stater som skiljer sig mycket från varandra. För varje land som träder in i EU i dess nuvarande form minskar de enskilda ländernas inflytande. Vi instämmer inte i den enhälligt positiva grundinställning till en fortsatt utvidgning av unionen som utskottet ger uttryck för. Utöver detta vill vi särskilt också markera att vi ser det som direkt olämpligt att så tydligt ta ställning för närmande till och framtida medlemskap i unionen. EU som global aktör, punkt 2 (S, MP) av (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U306 yrkande 1. Politiken och demokratin måste komma i kapp den ekonomiska globaliseringens försprång. och EU måste bli bättre på att inom internationella organisationer driva frågor om arbetstagarnas rättigheter, internationella miljöregler och rättvisa handelsvillkor. En demokratisk globalisering kräver respekt för de internationella regelverk och institutioner som redan finns på plats. Internationell rätt och internationella konventioner, protokoll och regelverk måste följas. Med gemensamma spelregler skyddas små staters rätt och den globala demokratin stärks. När den internationella rätten följs styrs utvecklingen av gemensamma överenskommelser och på lika villkor, inte av de stater som har störst militär eller ekonomisk styrka. Därför vill vi värna och stärka den internationella rätten. EU har här en stor roll att spela. EU som global aktör, punkt 2 motiveringen (SD) av (SD). Vi ska ha vår egen utrikespolitik. Vi vänder oss särskilt mot yttrandet att EU:s utrikespolitik är vår utrikespolitik det är direkt häpnadsväckande att utskottet med detta yttrande vill lägga sig platt för den europeiska unionen och därigenom helt ignorera svenska utrikesintressen. EU som global aktör, punkt 2 motiveringen (V) av (V). Utgångspunkten för utrikespolitik är att ska vara en tydlig och konsekvent röst för fred, rättvisa och jämställdhet, mot upprustning, ockupation och krig. Vi vill att ska stå upp för de mänskliga rättigheterna oavsett var, när och med vilka motiv de kränks eller inskränks. anser därför att roll som självständig global aktör ska stärkas. är röst starkast om vi agerar tillsammans med andra, inom ramen för internationellt samarbete såsom FN eller . I andra lägen finns det ett större behov av att vi använder vår röst som enskild stat. anser därför att det är avgörande att behåller sin möjlighet att agera självständigt inom utrikespolitiken när vi bedömer att så behövs. En viktig förutsättning för en självständig svensk utrikespolitik är militära alliansfrihet. var neutralitet, fredliga lösningar på konflikter, nedrustning, stöd till FN och solidaritet med tredje världen det som karakteriserade svensk utrikespolitik. gäller tyvärr motsatsen. Så länge är med i EU ska vi använda vårt medlemskap till att inom ramen för EU:s gemensamma utrikespolitik lyfta frågor om t.ex. nedrustning, kvinnors rättigheter och ökad global rättvisa. Vi ska t.ex. använda en stark svensk röst för att i grunden försöka reformera EU:s handelspolitik så att unionens handelsavtal med bl.a. merparten av de afrikanska länderna utgår från fattigdomsbekämpning och minskade klyftor i stället för det europeiska näringslivets egenintressen. Tyvärr kan vi konstatera att EU har en stark roll som global aktör men att denna roll knappast har bidragit till ökad rättvisa, jämställdhet, fred eller nedrustning. Mot denna bakgrund anser att utrikesutskottet bör avstyrka yrkande 1 i kommittémotion 2010/11:U306. EU och internationellt samarbete, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U306 yrkande 52. EU ska i grunden vara ett samarbete mellan suveräna stater, där vi tillsammans med de andra medlemsstaterna kan lösa problem som kräver gemensamma lösningar. Med EU kan vi göra bättre om vi samarbetar om saker som påverkar oss, som miljön eller jobben. Vi kan också påverka vår omvärld i kampen mot fattigdom och för demokrati och fred mycket effektivare om vi arbetar genom EU än vad vi kan genom att enbart agera på egen hand i utrikespolitiken. Därför är det viktigt att för en aktiv EU-politik för folkhälsa, jobb, en bättre miljö, jämställdhet, kunskap och en bättre värld. Dagens EU måste utvecklas på alla de områden där vi genom unionen bäst kan skapa gemensamma lösningar på gemensamma problem som hårdare gemensamma tag mot miljöförstöring, som kraftfulla insatser mot människohandel och annan internationell brottslighet samt som arbetet för att skapa fler och tryggare jobb. EU och internationellt samarbete, punkt 3 motiveringen (SD) av (SD).