bet · GY01SkU37 · 2011-05-05 00:00:00 — Om vi vill att svenska företag ska gå bra, att vi klarar svensk välfärd och att svensk fackföreningsrörelse ska ha inflytande i kan vi inte sitta på läktaren.Jag tycker att har beskrivit väldigt väl i sakfrågan vad det handlar om , nämligen subsidiaritetsprövningen. Man kan naturligtvis komma till olika slutsatser. Det är väl ingen hemlighet att , i huvudsak med något annat parti som står på nej-sidan, ansett att detta är en för svensk företagsamhet och även för fackföreningsrörelsen oerhört viktig fråga.Det är som bekant så att vi tar inte ställning i sakfrågan, utan vi bara möjliggör för de svenska departementen att fortsätta arbetet i de grupper som har varit i verksamhet . Vi har tidigare i skatteutskottet varit väldigt angelägna vid de många utfrågningar som har varit i utskottet om att fullt ut skulle delta i de sex sju arbetsgrupper som varit för att man skulle kunna påverka innehållet i denna fråga.Fru talman! kommer situationen att bli den att vi inte kommer att kunna påverka det här om vi sitter på läktaren . Det tror jag är väldigt dåligt både för svensk företagsamhet, svensk välfärd och svensk fackföreningsrörelse som jag tycker borde ha många synpunkter på att vi ställer oss utanför detta EU-samarbete.Om man sitter på finns det naturligtvis bekymmer över att man skulle kunna tillämpa två olika skattesatser i företag. Det är säkert också på det sättet att det i kan finnas olika motiv för den här CCCTB-skatten. Till protokollet vill jag läsa in exakt vad det betyder, nämligen Common Consolidated Corporate Tax Base, så att det blir klart för dem som läser protokollet exakt vad det handlar om.Den här frågan är, som sade, inte alldeles svartvit. Varje finansminister måste tycka att det är besvärligt att laborera med två skattesatser, för det kommer detta att möjliggöra. Men om den inre marknaden ska fungera och vi i längden ska undvika att få ett kvalificerat skatteplaneringssystem som vi nu har, där man med olika metoder kan påverka var man ska kunna betala skatt, ungefär som vi har kritiserat till exempel för och en del tidigare östeuropeiska länder, så behövs den här nya skatten som omöjliggör detta i grunden. Om man säger nej till vidare medverkan i detta tar man därför också på sig ett ansvar för skatteplanering på företagsnivå. Det vill jag inte medverka till.I själva sakfrågan vill jag tillägga en enda sak, fru talman, nämligen att så som det är utformat i förslaget till direktiv finns det tre grunder för hur man eventuellt ska beräkna den här skatten. Där har vi från svensk sida varit kritiska mot att den tredje delen, försäljningsdelen, över huvud taget ska vara med. Det tycker vi är fel. Jag beklagar väldigt mycket att vi i fortsättningen möjligen inte kan driva denna fråga när sakprövningen kommer upp. Det hade varit väldigt bra, för vi har gjort väldigt klart i de tidiga diskussionerna att försäljningssummor som är påverkbara av företagen ska bort ur systemet.Det finns en del andra länder som tycker att detta är bra. Vi har från sagt att det ska vara ett från företagen opåverkbart system, och därför vill vi ha bort detta. Dagens debatt handlar om subsidiaritetsfrågan. Det är frågan om EU i det här fallet ska lägga sig i hur vi räknar fram skattebaserna hos de svenska bolagen eller om vi ska avgöra sådana frågor själva i . Det mesta är sagt i frågan. Jag vill ändå berätta att och jag själv är tveksamma till för mycket inblandning från EU och i huvudsak tycker att detta är frågor som ska beslutas nationellt.Socialdemokraterna, föreslår i det är fallet ett avslag på förslaget eftersom de anser att vissa delar av förslaget inte är utformade så de är förenliga med subsidiaritetsprincipen. Det kan finnas olika utgångar utifrån den tolkningen och det tyckandet.Avsikten från EU är att förenkla för företag som bedriver verksamhet i flera länder. Syftet med regelförenklingen för företagen är gott. Jag kan instämma med både regeringen och de fyra oppositionspartierna. Det finns delar i förslaget som också jag är tveksam till. Men genom att redan i formfrågan i detta tidiga läge föreslå avslag på förslaget frånsäger vi oss möjligheten att påverka innehållet i sakfrågan.Det kanske hade varit klokt att få vara med och uttrycka ett svenskt ställningstagande om minsta gemensamma nämnare i frågan i stället för att i en omröstning bli överkörda av en EU-majoritet och tvingas anpassa oss till vad andra har tyckt om hur man räknar fram en gemensam bolagsskattebas.Fru talman! Jag beklagar att det är så viktigt för de fyra oppositionspartierna att i detta tidiga läge säga nej till skattekommissionären nu allra viktigaste skötebarn. Vi kunde kanske ha nytta även i andra frågor om vi i denna fråga gått lite varligare fram. vinner som regel på att få vara med vid förhandlingsbordet och bearbeta frågan än att sitta på läktaren och bara avvakta vad andra kommer fram till.Vi avstår därför oftast från att säga nej i ett så här tidigt skede. Det är en av alliansregeringens starka sidor att vi oftast är med och förhandlar och vill gå vidare i det första skedet. Vi kan sedan ha en annan åsikt när vi behandlar bitarna i ett förslag. Jag hade hoppats att vi hade nått dit även i denna fråga. Det mesta i förslag och politik har en bakgrund. Bakgrunden brukar ofta förminskas fram till tiden då sakdebatten ska föras. Det är inte heller någon slump eller nyck som ligger bakom detta förslag från . Skälet till förslaget blev tydligt under finanskrisen och till och med långt tidigare.När skatteutskottet besökte och det engelska skatteutskottet var frågan om de stora skillnaderna mellan länderna redan aktuell. Vid det nämnda besöket tog jag upp frågan med det brittiska skatteutskottet. De ville inte riktigt låtsas om det, med tanke på att de ofta har konservativa idéer - detta trots att det pågick ett bolagsskattekrig mellan och för att locka företag till sig.Det har inte blivit annorlunda . Vi har haft en finanskris. Där lyftes bolagsskatten fram som en viktig fråga. Där fanns även stora dubier från ledande företrädare i svenska partier som uttryckte sin besvikelse över att man hade ganska goda förutsättningar i vissa länder jämfört med andra, och då gick det i drickat helt enkelt. Man glömmer ofta bort detta.Jag bad skatteutskottets kansli, som är alltid är väldigt benäget att hjälpa till, att ta fram och titta på hur bolagskatterna ser ut i EU . När man tittar på dem skiljer det mellan den lägsta och den högsta skatten. Ni kan gissa vem som har den lägsta. Det är en liten ö ute i , det vill säga . Den som har den högsta är . har 12 ½ procent och 34 procent.Nu handlar inte betänkandet om skattesatser i sig utan om beräkningssystem för att motverka utnyttjandet av skillnader mellan EU-länder för att uppnå gemensamma strukturer för att undvika missbruk. Det är klart att om jag skulle råka vara kommissionär för skattefrågorna - vilket förbjude, och alla andra också för den delen - vore det en ganska självskriven fråga att titta på för att hitta hur vi ska lösa de här skillnaderna och undvika att bolag flyttar sina tillhörigheter och skatter runt och kan göra olika ränteavdrag.Nyligen var det en diskussion i denna kammare där Socialdemokraterna ville att vi skulle vara ännu skarpare när det gäller skatteavtal för att få informationer. Men när det gäller att gå på djupet är det tydligen svårare att till och med kunna titta på saken.Subsidiaritetsprövningen innehåller alltid avvägningar. Nästan alla förslag gör detta. Det är där tyngdpunkten är som man får göra en bedömning. Vi tar alltså inte ställning till detaljförslag. Ser man till proportionalitetsprincipen finns det väldigt mycket som talar för att gå vidare och titta på förslagen.Fru talman! Mot den bakgrunden har jag kommit fram till att det finns mycket som talar för att utreda frågan vidare, särskilt som det finns ett veto vid ett eventuellt detaljförslag framöver. Jag beklagar att skatteutskottet redan nu avhänder sig möjligheten att påverka i denna fråga och riskerar att få minskad påverkan i andra frågor som är väldigt angelägna för detta land. Detta är inte sagt som ett hot utan som ett faktum. Eftersom vi politiker lever i realvärlden och inte i några teorier är det viktigt att vi ser det när vi fattar beslut i sådana här frågor. Frågan om en gemensam konsoliderat företagsskattebas är ingen liten fråga även om den kanske inte röner den största uppmärksamheten i samhällsdebatten. Bolagsskatten är ett viktigt verktyg i den ekonomiska politiken för alla länder i unionen och för övrigt i världen.Det handlar om stora saker. I handlar det om ungefär 100 miljarder i skatteintäkter. Det handlar om konkurrenskraft och sysselsättning, var investeringar ska göras och var arbetstillfällen ska skapas. Till det kommer dessutom den principiella frågan om staternas skattesuveränitet. Det är en stor fråga. Därför ska vi också ta den på väldigt stort allvar. Det ska vi göra som de konstruktiva och delaktiga medlemmar i unionen som vi är och ska vara.Det finns väldigt mycket man kan säga om direktivförslaget, och en del är också sagt. Det består av en lång rad artiklar och punkter över ungefär 80 sidor. Det finns mycket att analysera och sätta sig in i. Men det är inte i sak som vi ska behandla det , utan vi ska göra en subsidiaritetsprövning. Vi ska pröva om det föreligger ett subsidiaritetshinder, om förslaget ryms inom den rättsliga grund som kommissionen har hänvisat till och som ytterst läggs fast i fördraget eller om det inte gör det.Vi socialdemokrater har kommit fram till att förslaget som kommissionen presenterat inte gör det på ett område. Precis som regeringen slår fast i den faktapromemoria som vi har inhämtat till utskottet innebär den fördelningsnyckel som finns med i förslaget en förändring i fördelning av skatteintäkter mellan olika länder i unionen. Det innebär att förslaget går längre än vad som motiveras med den rättsliga grund som kommissionen har hänvisat till. Det är alltså i grunden den bedömning som regeringen har gjort som också ligger till grund för vårt ställningstagande. Det är den text som regeringen har i sin faktapromemoria som är grunden i det motiverade yttrande som vi vill att ska ställning till och fatta beslut om. Om man inte gillar den texten kan man naturligtvis gärna ta replik på mig, men man kan definitivt också vända sig det moderatledda som har skrivit den.Men det är heller inte bara den som har dragit slutsatsen och slagit fast att det kommer att ske en omflyttning av skatteintäkter mellan länderna om förslaget genomförs. Det har också andra gjort, till exempel konsultbolaget . Deras analys visar också att arbetstillfällen och skatteintäkter skulle fördelas om mellan medlemsstaterna. Därmed går man längre än vad man behöver göra för att få den inre marknaden, som ju är väldigt viktig, att fungera bättre.För oss socialdemokrater är EU-samarbetet viktig och naturligt. Vi ser stora vinster med att utveckla tillsammans med de andra medlemsstaterna. Vi ser stora vinster i att åtgärda gränsöverskridande problem med gränsöverskridande lösningar. Därför är vi beredda att fortsätta diskutera och undanröja dubbelbeskattning och att förenkla och ibland också harmonisera regelverk för att det är viktigt för och utveckling.Men detta innebär inte att vi säger ja till förslag som vi anser hotar viktiga svenska intressen. Vi säger inte ja till förslag som vi tycker bryter mot subsidiaritetsprincipen bara för att vi annars skulle anses besvärliga.Vi är alltid beredda att driva det vi anser är bäst. Det kan handla om hoten mot kollektivavtalen och den svenska arbetsmarknadsmodellen där regeringen inte säger ett pip i EU. Det kan handla om momsen på den ideella sektorn där vi ju gemensamt är överens om att vara tuffa och hårda. Det kan handla om kommissionens förslag på de direkta skatternas område där de kan gå för långt, som i det här förslaget.Vi står alltså upp för svenska intressen. Vi står upp för det europeiska samarbetet och de fördrag som vi tillsammans med de andra medlemsstaterna har kommit överens om. Det är här möjligheten finns - inte bara som en möjlighet, tycker jag, utan faktiskt också som en skyldighet för parlamenten runt om i att bli mer delaktiga i det europeiska projektet.Vi står naturligtvis upp för investeringar, välfärd och jobb i . Vi gör det rakt, tydligt och ärligt utan baktankar eller funderingar i lönndom. Vi är väldigt tydliga med vad vi tycker och vill. Om den borgerliga regeringen vill ha och behöver stöd för en sådan linje i kommer vi att fortsätta vara öppna för ett sådant resonemang. I den här frågan har vi haft en sådan dialog över blockgränserna . Jag har själv varit med , så jag tycker att vi har solid mark att stå på.Det är säkert inte sista gången vi diskuterar frågan om bolagsskatter i ett EU-perspektiv i den här kammaren, i utskottet eller i och i andra sammanhang. Det här beslutet, om vi fattar det, innebär inte att vi sätter oss på läktaren. Det innebär tvärtom att vi faktiskt är väldigt delaktiga i en europeisk process. Vi kommer att vilja fortsätta vara det, för vi vet naturligtvis att frågan kommer att återuppstå i många olika former framöver.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i skatteutskottets utlåtande. Jag har nästan inget att invända mot som i skatteutskottet alltid gör samma sakliga prövning. Det finns en enda punkt där vi kommer till olika slutsatser, och det gäller huruvida man bäst kan påverka den här fördelningsnyckeln som ni i grunden, även om ni inte säger det, redan gör en sakprövning av som motiv för att säga nej till subsidiaritetsprincipen.På den punkten gör vi en annan värdering, nämligen att vi kommer att kunna påverka fördelningsnyckeln bäst om vi fullt ut är med i det fortsatta arbetet. På just den punkten skiljer vi oss åt.Det var jag som använde begreppet "på läktaren". Det var kanske väl hårt sagt, men det är klart att om man vill vara med i en förhandling och påverka någonting, då är det alltid bäst att vara just där förhandlingen sker.På den punkten menar jag att ni har kommit fram till en mindre klok ståndpunkt. Vi har i grunden samma värderingar när det gäller hur vi ska uppnå olika saker med att säkra konkurrenskraft. Men på den här punkten tycker jag att den majoritet som har uppstått i skatteutskottet säger att vi klarar detta bättre genom att inte vara fullt ut närvarande vid förhandlingarna. Det tror jag inte är en bra metod. Om skulle lyssna på denna debatt eller på så hoppas jag att han avstår från att göra som uppenbarligen tror att han tänker göra, nämligen att inte vara med i diskussionen när frågan dyker upp framöver.Självklart kommer och att vara aktiva i rådet i de fortsatta diskussionerna. Finansministern har dessutom med sig ett starkt mandat från den svenska att förändra viktiga delar i förslaget. Det är viktigt för kommissionen och för andra medlemsstater att veta att det inte bara är en svag minoritetsregering som talar vid rådets bord utan att det finns ett väldigt tryck hemifrån att fördelningsnyckeln är att gå för långt. Fördelningsnyckeln ser inte bra ut.Det finns dessutom andra delar i förslaget som vi naturligtvis, när vi sedan ska sakpröva det, kommer att ha synpunkter på, men det är på det här området vi ser ett subsidiaritetshinder. På andra områden har vi andra invändningar, men dem har jag inte tagit upp , för det är inte det saken ska handla om, även om jag noterade att i sitt anförande pratade väldigt mycket om förslaget i sin helhet.Vi har väldigt noga med detta: Vi gör en subsidiaritetsprövning. Sedan har vi andra invändningar också, och dem ska vi återkomma till om och när frågan dyker upp i andra sammanhang.För att återigen beröra detta med att skulle sätta sig på läktaren: Jag är helt övertygad om att inte har uppfattningen att han nu efter en votering eller ett sådant här beslut inte skulle vara med i den här diskussionen. I så fall vore det bättre att byta ut honom mot någon som vill stå upp och slåss för de svenska intressena. Det budskap som majoriteten nu vill sända till och kommissionen är i och för sig alldeles riktigt att inte tycker om den fördelningsnyckel som är en av delarna i det här systemet. Det är det budskap som majoriteten nu sänder.Men ni sänder också ett annat budskap, nämligen det att ni tycker så illa om detta att ni egentligen inte vill vara med och påverka. Det blir väldigt dubbeltydigt, , när ni säger att ni i och för sig ska sända budskapet att ni inte gillar detta men åka ned och delta fullt ut i förhandlingarna.Det blir två motstående ståndpunkter som är väldigt svårförenliga för dem som ska ta emot det nere i . Vi gillar inte det här, säger ni, så vi ska inte vara med över huvud taget. säger ni att ja, ni ska i stort sett inte bry er om det här beslutet som har fattat, utan vi ska fullt ut delta i förhandlingarna i alla fall.Detta tycker jag är en märklig ståndpunkt, och jag beklagar detta, inte minst mot bakgrund av att våra partier, , och under den här långa perioden som och jag har varit med har varit väldigt angelägna om att vi ska delta i varje arbetsgrupp. är ett av de få länder som har deltagit i alla arbetsgrupper. Det är många länder som har avstått ifrån detta.Det här är komplicerad materia - jag tror att det handlar om 80 sidor. Men jag tycker att ni sänder ett dubbelt budskap: Vi vill vara med och påverka, men vi vill inte att ni ska göra det som föreslås. Det är inte så att det motiverade yttrandet säger att förslaget från kommissionen i alla delar är skräp och att vi inte vill vara med och fortsätta diskutera det.Det är tvärtom så att det är på ett ganska begränsat område som vi anser att det strider mot subsidiaritetsprincipen så som den uttrycks i Europeiska unionens olika fördrag. Det är vad vi säger.Jag är fullt övertygad om att en kommissionär i Europeiska kommissionen är väldigt medveten om hur formen för detta ser ut, annars borde han inte vara på just den platsen. Det är jag inte särskilt bekymrad över.I övrigt finns det mycket som är positivt med förslaget, inte minst det faktum att man vill lösa ganska besvärliga och viktiga problem. Det vill vi socialdemokrater, och även och den , naturligtvis fortsättningsvis också vara med att utveckla och ha idéer om. Det tror jag är självklart för alla inblandade.Vi säger att i en del klarar inte kommissionens förslag riktigt att leva upp till subsidiaritetsprincipen. Det är ett ganska konstruktivt sätt att förhålla sig till ett väldigt komplicerat förslag som också ställer ganska allvarliga frågor om staternas skattesuveränitet. Jag tycker att de borgerliga ledamöterna här har övertolkat budskapet. Det vi gör här är en strikt subsidiaritetsprövning. Vi kommer att få återkomma både i den här och andra frågor på skatteområdet.Med det mer moderna sätt som vi svenskar har i förhållande till Europeiska unionen behöver vi inte vara så oroliga och trippa på tå. Vi ska med liv och lust ge oss in i den europeiska debatten, ta för oss och vara konstruktiva. För mig är det en viktig demokratisk princip att beslut ska fattas så nära de människor som berörs som möjligt. Det ökar människors möjligheter att vara delaktiga och påverka besluten. Det gör också besluten bättre när man kan anpassa dem efter lokala förutsättningar. Dessutom kan det faktiskt vara så att alla människor inte vill ha samhället likadant. Det kan finnas lite olika idéer om det, och då finns det ett värde i att låta en mångfald av lösningar existera sida vid sida.För näringslivet kan det finnas fördelar med att regelsystemen i varje land är anpassade efter varje lands näringslivsstruktur. Men det finns också nackdelar för dem som verkar över gränserna och som då har en massa olika regelsystem att hålla reda på. Det är den här senare delen som har gjort att nu lägger fram ett förslag till en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, innebär ett gemensamt sätt att räkna på bolagsskattebasen som företagen kan använda som alternativ till ländernas egna regler. Det kan mycket väl innebära fördelar för företagen även om det också kan innebära nackdelar att man måste räkna på alla de här systemen innan man kan avgöra vilket som är mest lönsamt för just det egna företaget.Men det är egentligen inte det vi diskuterar , utan det vi diskuterar är om förslaget är förenligt med EU:s subsidiaritetsprincip. Man kanske inte alltid tror det när man ser saker som EU lägger sig i, men EU har en subsidiaritetsprincip som innebär att man bara ska reglera saker på EU-nivå om man inte kan göra det bättre eller åtminstone lika bra på nationell nivå.Hur är det då med bolagsskattebasen? Är den en sådan sak som man bättre reglerar på EU-nivå? Som tidigare talare har varit inne på ska vi vara ärliga med att det här inte handlar om att man ska reglera allt på EU-nivå. Man ska inte harmonisera skattesatserna, utan det handlar om ett gemensamt sätt att räkna, och de nationella systemen kommer att existera parallellt.Men det handlar inte bara om det gemensamma räknesättet, utan det handlar också om en konsoliderad del som innebär att man lägger ihop en koncerns vinster och förluster i olika medlemsländer och sedan pytsar ut dem enligt en fördelningsnyckel. Detta gör att skatteintäkter kan hamna i andra länder än vad som var tänkt från början. Det är ju lite ingripande.För mig känns det svårt att hävda att de inskränkningar som detta ändå innebär i medlemsstaternas möjligheter att själva påverka sina skatter verkligen är nödvändiga för att den inre marknaden ska fungera. Där delar jag utskottets bedömning. Sedan har jag stor respekt för dem som menar att det visst är förenligt med subsidiaritetsprincipen, för det är ju inte en svartvit fråga.Jag har däremot väldigt svårt att respektera det argument som framkommit i debatten där man säger att det visserligen kan vara så att det här inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, men vi ska inte tala om det , utan vi ska låtsas som om det regnar och gå in i förhandlingarna med liv och lust. Sedan när allt är klart och alla tror att nu kan man gå hem slänger vi in vårt veto och säger: Haha, lurade!Jag tror inte att det stärker vår förhandlingsposition för framtiden. Menar vi att det här förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen, och där delar jag som sagt utskottets bedömning, ska vi säga det . Därför, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i utlåtandet. föreslår att en gemensam konsoliderad bolagsskattebas ska införas på EU-nivå. Systemet ska vara frivilligt, och bolagen ska kunna välja att följa detta system eller det nationella systemet. Modellen innebär att samma skatteregler tillämpas i alla medlemsstater och att en gemensam skattebas räknas fram för alla EU-företag i en företagsgrupp. Basen fördelas sedan mellan de stater där företagen är verksamma enligt en fördelningsnyckel. Staterna bestämmer själva vilken skattesats som ska tillämpas på deras andel av skattebasen.Fru talman! handlar inte dagens debatt om kommissionens förslag i sak utan om förslaget är förenligt med den så kallade subsidiaritetsprincipen eller det vi på svenska kallar närhetsprincipen.Enligt denna ska EU, på de områden där man inte har exklusiv befogenhet, vidta en åtgärd endast om och i den mån som målen för den planerade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå.Enligt Lissabonfördraget ska alla nationella parlament i EU bedöma om kommissionens initiativ är förenligt med denna princip. Det är det vi håller på med .