bet · GY01TU21 · 2011-04-15 00:00:00 — 2010/11:TU21 Cykelfrågor I betänkandet behandlar utskottet 30 yrkanden i sju motioner om cykelfrågor från allmänna motionstiden . Motionerna rör bl.a. mål för cykelpolitiken samt infrastrukturåtgärder och trafikregler för cykling. Med hänvisning bl.a. till att regeringen har tillkallat en särskild utredare som ska göra en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv avstyrker utskottet motionsförslagen. Flertalet av dem kommer därmed att bli helt eller delvis tillgodosedda. I betänkandet finns 10 reservationer (S, MP, V) och 1 särskilt yttrande (V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål och övergripande utgångspunkter 2010/11:T306 av (FP) och 2010/11:T504 av m.fl. (MP) yrkandena 411. Reservation 1 (S, V) Reservation 2 (MP) Åtgärder i trafikens infrastruktur för cykling 2010/11:T201 av (KD), 2010/11:T504 av m.fl. (MP) yrkandena 19 och 30 samt 2010/11:N413 av m.fl. (S) yrkande 5. Reservation 3 (S) Reservation 4 (MP) Reservation 5 (V) motiveringen Barns och ungdomars cykling 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 14, 2010/11:T502 av m.fl. (MP) yrkandena 8 och 9 samt 2010/11:T504 av m.fl. (MP) yrkande 22. Reservation 6 (S) Reservation 7 (MP) Underlättande av kombinerade resor med cykel m.m. 2010/11:T502 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2010/11:T504 av m.fl. (MP) yrkandena 27 och 3133. Reservation 8 (S) Reservation 9 (MP) 2010/11:T493 av (M), 2010/11:T502 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 4 samt 2010/11:T504 av m.fl. (MP) yrkandena 12 och 1518. Reservation 10 (MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), i (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (V). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas 30 yrkanden i sju motioner om cykelfrågor från allmänna motionstiden . Motionerna rör bl.a. mål för cykelpolitiken samt infrastrukturåtgärder och trafikregler för cykling. Utskottet har tidigare under behandlat trafiksäkerhetsområdet där även trafiksäkerhetsmässiga aspekter på cykling har berörts (bet. 2010/2011:TU18). Enligt lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner definieras cykel som ett fordon som är avsett att drivas med tramp- eller vevanordning och inte är ett lekfordon. En cykel är också på vissa angivna villkor ett eldrivet fordon med eller utan tramp- eller vevanordning. blev bilen den huvudsakliga i trafiken. Detta innebar att det i många trafikmiljöer blev farligt och mindre attraktivt att cykla, vilket har bidragit till att cyklingens andel av resandet har minskat. Frågan om cykeln som transportmedel behandlas i första hand på lokal nivå. För att stärka cykelns roll även på nationell och regional nivå gavs 2006 tre myndigheter, dåvarande , och Verket för näringslivsutveckling (), parallella regeringsuppdrag att analysera olika möjligheter att förbättra förutsättningarna för cykling. Redovisningen av uppdragen lades därefter till grund för de bedömningar som regeringen redovisade i propositionen Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35). Dåvarande () genomförde 2006 ett projekt om planeringen av den svenska transportinfrastrukturen och hur den kan läggas upp för att man bättre ska kunna bedöma värdet av alternativa transportsystem. Inom ramen för projektet gjordes en separat studie om cykling. I den resulterande rapporten i transportsystemet utvecklingsmöjligheter (, 2006) konstaterades att cykelns andel av persontransporterna hade minskat, trots politiska ambitioner att andelen skulle öka. Som skäl för att cykeln inte fått en mer framträdande roll angavs att cykeln inte var integrerad i planeringssystemen. Dessutom saknades grundläggande kunskaper om effektsamband samt nationella data om aktuell cykeltrafik och cykelinfrastruktur. I rapporten presenterades ett antal förslag till åtgärder för att främja cyklandet. Dåvarande genomförde nationella resvaneundersökningar med vissa intervall. Enligt den senaste, Res 20052006 (statistik 2007:19), var andelen av befolkningen som tog cykeln () för män och för kvinnor (se diagrammet nedan). Detta innebär en minskning från den tidigare resvaneundersökningen, då andelen låg på i genomsnitt. har genom olika undersökningar kommit fram till att den nationella andelen legat på samma nivå därefter. Dock är siffrorna inte säkerställda. Andelen huvudresor efter färdsätt uppdelat på kön Trafikanalys inledde en ny nationell resvaneundersökning. Kollektivtrafikbarometern är en attityd- och kvalitetsundersökning som tas fram av Svensk Kollektivtrafik tillsammans med trafikhuvudmännen. På uppdrag av har en sådan undersökning om cykling genomförts. Även på nivå görs viss datainsamling när det gäller cykling. Flera kommuner har redovisat en ökning. Sålunda anges antalet cyklister i t.ex. ha ökat . Som en jämförelse kan nämnas att andelen cyklister i enligt uppgift är . Myndigheter, organisationer m.m. har som ett mål att antalet cyklister ska öka. Verket samarbetar därför med kommuner och andra aktörer om åtgärder som leder till ökad och säker cykeltrafik. En uppgift är att informera om lagar och andra regler som rör cykling. ansvarar också för frågor som särskilt rör möjligheterna att ta med cykeln på tåg och i annan kollektivtrafik. Den Nationella strategin för ökad och säker cykeltrafik har förts över från dåvarande till . I strategin, som utformades , uppställs två övergripande mål: Cykeltrafiken ska bli säkrare. Cykeltrafikens andel av resorna ska öka. För att nå dessa mål krävs satsningar på cykeltrafiken i kombination med en medveten samhällsplanering. Fem insatsområden anges som särskilt viktiga, nämligen infrastruktur, organisation, kunskapsuppbyggnad, kommunikation och uppföljning. Efter en uppföljning av cykelstrategin 2006 gjordes bedömningen att den med vissa ändringar var relevant också för det fortsatta arbetet. Även funktionen med en nationell cykelsamordnare respektive Nationella planeringsrådet för cykelfrågor ligger numera inom ansvarsområde; rådet är sammansatt av företrädare för , , , , , , Kommuner och Landsting (SKL), Region samt vissa cykelorganisationer. Transportstyrelsen ansvarar för regelutformning, tillståndsgivning och kontroll av att reglerna följs. Styrelsen genomför även analyser av vägtrafiken och tillhandahåller information om personskador och olyckor i vägtransportsystemet, bl.a. genom skade- och olycksdataverksamheten som förvaltar och utvecklar informationssystemet Strada (Aquisition). Trafikanalys har till huvuduppgift att, med utgångspunkt i de transportpolitiska målen, utvärdera och analysera samt redovisa effekter av föreslagna och genomförda åtgärder inom transportområdet. Vidare ska myndigheten ansvara för att samla in, sammanställa och sprida statistik på transportområdet. Bland annat ska Trafikanalys svara för resvane- och varuflödesundersökningar, göra regelbundna beskrivningar av utvecklingen inom transportområdet och kontinuerligt följa arbete med att utveckla modeller för samhällsekonomiska analyser. Regionala och lokala organ Kommuner och Landsting (SKL) ger ut skrifter om planering för cykeltrafik, t.ex. Trafik för en attraktiv stad (2007) och Cykel i medvind (2008). En (gång, cykel, moped) publicerades med syftet att skapa ett samlat dokument om gång-, cykel- och mopedtrafik som stöd för planerare och projektörer vid planering, detaljutformning, drift och underhåll. Inom SKL har vidare ett cykelnätverk etablerats för erfarenhets- och kunskapsutbyte, som riktar sig till kommuner och andra intressenter på cykelområdet. I många kommuner finns inom förvaltningen en person med särskilt ansvar för cykelfrågor. I finns flera cykelorganisationer. Bland dessa kan följande nämnas. Cykelfrämjandet har som mål att göra till en verklig cykelnation. Arbetet bedrivs såväl lokalt som på riksnivå med syfte att främja cykling för att uppnå bättre miljö och hälsa och för att få en säker trafikmiljö i hela landet. Vidare arbetar man aktivt med cykelturism, bl.a. genom att ge tips om lämpliga resmål och cykelturer. () är en ideell organisation som verkar för att cyklandet ska öka. Organisationen står bakom många kartverk för cyklister, för turism, rekreation och vardag. Några exempel är cykelatlaser över och samt ett flertal kartor över cykelleder. Vidare inventerar och kvalitetsbedömer SCS kontinuerligt alla kartor, leder, cykelpaket och turförslag i . Svensk Cykling är en branschorganisation för cykelfackhandlare, tillverkare och importörer. Syftet är att få fler svenskar att cykla oftare. Organisationen arbetar med marknadsföring, information och opinionsbildning för att stegvis utveckla cyklingen till en ny folkrörelse. Generellt är cyklister en trafikantgrupp som är mycket utsatt. Skaderisken för cyklister per tillryggalagd sträcka har beräknats till nio gånger högre än för biltrafikanter. Cyklister utgör en större andel av det totala antalet trafikskadade än av det totala antalet trafikdödade. Antalet omkomna i cykelolyckor brukar uppgå till omkring 30 personer . uppgick antalet till 28 personer enligt preliminär statistik över polisrapporterade olyckor. Antalet svårt skadade cyklister uppgick till 269 personer . Omkomna per trafikantkategori 20002009 När det gäller den officiella skadestatistiken finns emellertid vissa brister. Mörkertalet är stort eftersom många av cyklisterna uppsöker sjukvården utan att först ha varit i kontakt med polisen. Därför finns ett kompletterande system, Strada (se i det föregående), som bygger på uppgifter om sjukhusbesök. () publicerade 2009 en undersökning om skadade cyklister inom ramen för projektet (VTI rapport 644). Den är baserad på uppgifter om sjukvårdsregistrerade skadade i Stradasystemet. Det totala antalet skadefall uppgick till 17 989 och gällde cyklister som skadats i trafikmiljö. Syftet var att detaljbeskriva olycks- och skadesituationen för cyklisterna. Resultatet visade att risken att som cyklist komma till skada i trafiken är tämligen lika för män och kvinnor. Högst skaderisk har de yngsta och äldsta åldersgrupperna. Singelolyckor dominerar statistiken av skadefallen. Därnäst kommer olyckor mellan cyklister och motorfordon, som ligger bakom av skadefallen. På tredje plats kommer olyckor mellan cyklister, som står för av skadefallen. I rapporten analyseras vidare vilka orsaker som ligger bakom olycksfallen, såsom försämrat väggrepp, påkörning av trottoarkant eller liknande och alkoholpåverkan. När det gäller den allra yngsta åldersgruppen () var den dominerande orsaken till olyckan att barnets fot kommit in i cykelhjulet. Föremål, såsom en kasse eller en kroppsdel, som kommit in i cykelhjulet var generellt en frekvent förekommande olycksorsak. Forskning om cykling m.m. (N 2009:13), har överlämnat dels betänkandet Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen (SOU 2010:27), dels betänkandet Mer innovation ur transportforskning (SOU 2010:74). Syftet med förslagen är att transportforsknings- och innovationssystemet i ännu större omfattning ska bidra till uppfyllelsen av de transportpolitiska målen. Målet är också att skapa snabbare utveckling, introduktion och spridning av nya eller förbättrade produkter, tjänster och service inom transportsektorn och därmed även öka bidraget till de näringspolitiska målen, att stärka den svenska konkurrenskraften och att skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Forskning specifikt om cykling innefattar en rad olika discipliner och bedrivs vid olika lärosäten och forskningsinstitut. I det följande lämnas några exempel på aktuella forskningsområden. Inom VTI bedrivs forskning om vad som styr folks resvanor och om åtgärder för att öka cykeltrafiken och effekterna av olika åtgärder. Vid Transportforum en konferens som anordnas av VTI diskuterades ett antal forskningsrapporter om cykling och cykelåtgärder, däribland följande. Cykelstaden designmetoder för cykelfrämjande stadsmiljöer av , arkitekter Systematisk utvärdering ("Systematic review") av cykling i städer av , VTI Cykelplanering en jämförande studie om planering och makt av Till Koglin, LTH CyCity från bilstad till cykelstad: svensk forskningssatsning av , Cykelfrämjandets Kommunvelometer 2010 en granskning av hur cykling prioriteras av , Mätmetod för cykelanvändandet på cykelbanor i av , Mått och mätmetoder för uppföljning av cykeltrafik lokal resvaneundersökning av , Mått och mätmetoder för uppföljning av cykeltrafik räkning i slumpmässigt utvalda punkter av och , Vectura Cyklistanpassad drift- och underhållsstandard av , VTI Cykling och gående vid större vägar av , Inom Gymnastik- och () bedrivs forskning som i vissa fall berör cyklingen och dess betydelse för folkhälsan m.m. Studier görs av preventiva effekter på ett brett spektrum av sjukdomar, som kan relateras till regelbunden fysisk aktivitet, inklusive cykling, hos ungdomar och vuxna. Perspektivet är tvärvetenskapligt och omfattar sociologi, beteendevetenskap, medicin och fysiologi. En speciellt inriktning är studier om cykeln som färdmedel för transporter till och från skola och arbete och . Inom ramprojektet attraktiv stad (Hasta) bedrivs forskning om kvaliteter och problem i stadens trafik med utgångspunkt i ekologisk, ekonomisk och social hållbarhet. Ett av de tre projekten är Gående och cyklande i staden. Bland annat undersöks det om en förbättring av identifierade faktorer och kvaliteter skulle leda till ökat cyklande och gående. Med utgångspunkt i insamlade data ska forskningen utmynna i demonstrationsförsök som avser olika planeringsåtgärder, förändrad fysisk utformning och olika påverkansmetoder. Hasta finansieras av , och (Skyltfonden). Metodutveckling för planering och uppföljning av cykelåtgärder Samhällsekonomisk kalkylering av cykelåtgärder konstaterade i rapporten Den samhällsekonomiska nyttan av cykeltrafikåtgärder Förbättrat beslutsunderlag (Rapport 5456, ) att traditionella metoder för beräkning av väginvesteringar inte tar hänsyn till en rad cykelspecifika faktorer, såsom möjligheten att i praktiken åstadkomma förbättringar av folkhälsan trafiksäkerhetseffekter av cykelvägar och förbättrade korsningspunkter restidsvärdering för cykeltrafik. Inför åtgärdsplaneringen 2010 lät dåvarande utveckla metoden för nytto- och kostnadsberäkning så att även cykelspecifika faktorer beaktas vid investeringar. Cykelåtgärder visade sig då få betydligt högre nytto- och kostnadskvoter jämfört med resultatet vid beräkning med konventionella metoder för väginvesteringar. Detta nya verktyg, benämnt Cykalk, utvecklas löpande, t.ex. med avseende på verifiering av indata. Uppföljning av cykelåtgärder och cykeltrafik Inom VTI har ett projekt om s.k. cykelbokslut bedrivits. Ett underlag togs fram av dåvarande () som utvecklade ett cykelbokslut för regionen. I arbetet ingick att utveckla en arbetsmetod med relevanta jämförelse- och nyckeltal samt en första inventering av nuläget i regionen. I presentationen av projektet berörs frågeställningen och svårigheterna med ett regionalt cykelbokslut, och man visar resultaten från en första användning av metoden samt jämförande nyckeltal från andra länder. inrättade regeringen ett rådgivande organ, Persontransportforum, där erfarenheter ska utbytas mellan regeringen och företrädare för olika samhällsområden, personer med resenärs-, operatörs- och utvecklingsperspektiv. Forumet leds av infrastrukturministern. Forumet ska handla om persontransporter och det ska gälla alla slags resor, hela resan och oavsett om färdsättet är buss, tåg, bil, båt, flygplan, cykel eller till fots. Propositioner och en skrivelse med anknytning till cykling Propositionen En ny transportpolitisk målstruktur godkände regeringens förslag om transportpolitikens övergripande mål. godkändes (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14) dels funktionsmålet om tillgänglighet dels hänsynsmålet om säkerhet, miljö och hälsa. Enligt vad som anfördes i propositionen ska förutsättningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras så att de utgör de mest attraktiva färdmedlen i allt fler situationer. Inte minst när det gäller korta resor är gång och cykel goda alternativ. För detta talar inte bara tillgänglighets- och valfrihetsskäl utan även klimat- och hälsoskäl. Transportpolitiken ska göra klimatsmarta val attraktiva och tillgängliga. Propositionen Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt 2008 Regeringen lade fram propositionen Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt, den s.k. infrastrukturpropositionen (prop. 2008/09:35). I denna finns ett avsnitt om åtgärder för ökad cykeltrafik. Regeringen framhöll inledningsvis att flera samhällsmål tillgodoses genom ett ökat resande med cykel, såsom minskad negativ miljöpåverkan, minskad trängsel och positiva effekter på folkhälsan och möjligheter till ett utvecklat näringsliv genom turistcykling. Vidare konstaterade regeringen att cyklingens andel av det totala trafikarbetet har minskat, detta trots uttalade mål om en ökad andel. Mot den bakgrunden behövs insatser på flera områden, framhölls det. Dessutom krävs ett väl fungerande samarbete på nationell, regional och lokal nivå. Regeringen sade sig ha för avsikt att överväga insatser för ökad cykling i den kommande åtgärdsplaneringen. Skrivelsen Åtgärder i trafikens infrastruktur 2011 I skrivelsen lämnade regeringen en redogörelse för åtgärdsplaneringen som lett fram till fastställelse av en nationell plan för transportsystemet 20102021 och fastställelse av ekonomiska ramar för länsplaner för regional transportinfrastruktur 20102021. I länsplanerna är det ökat fokus på cykel. För att öka andelen gång- och cykelresor ska åtgärder motsvarande nära . Merparten, , ingår i länsplanerna och resterande i den nationella planen. Åtgärderna innebär bl.a. nya cykelvägar längs statliga vägar, statsbidrag till kommunala vägar, skyltningsåtgärder och cykelparkeringar. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg. område 22 Kommunikationer) redovisades resultatet av måluppfyllelsen av såväl funktionsmålet som hänsynsmålet. I fråga om medborgarnas resor är preciseringen av målet att medborgarnas resor förbättras genom ökad tillförlitlighet, trygghet och bekvämlighet. genomförde åtgärder inom bl.a. investering i gång- och cykelbana samt mitträckesväg, vägtrafikledning samt drift och underhåll för att öka tillförlitligheten, tryggheten och bekvämligheten för trafikanterna. Beträffande kollektivtrafik, gång och cykel är preciseringen av målet förutsättningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras. Som resultat redovisas att flera åtgärder har genomförts för att förbättra förutsättningarna för att välja gång- och cykeltrafik. byggdes bl.a. nya gång- och cykelvägar och 14 planskilda korsningar för gång- och cykeltrafik. Vidare anges att antalet järnvägsföretag och trafikhuvudmän som tillåter att cykel tas med på tåget har ökat från 12 till 13 . Hänsynsmålet säkerhet, miljö och hälsa I fråga om trafiksäkerhet sägs att förutsättningar och behov hos olika grupper genomgående ska beaktas, och de mest utsatta gruppernas behov av trafiksäkerhet bör vara normgivande vid utformning av vägtransportsystemet. Oskyddade trafikanter bör i detta sammanhang ges särskild uppmärksamhet. Risken att omkomma eller skadas allvarligt är väsentligt högre för trafikanter på cykel, motorcykel och moped jämfört med dem som sitter i ett fordon. Detta faktum är en stor utmaning i trafiksäkerhetsarbetet och kommer att kräva att fortsatta åtgärder identifieras och vidtas. Enligt regeringens mening är det viktigt att förstärka cykelresandets roll som en naturlig del i planeringen av transportsystemet, inte bara ur ett lokalt perspektiv utan även ett regionalt och nationellt perspektiv. Cykeln ska vara ett attraktivt alternativ för en del av eller hela resan. Cykling är också viktigt ur ett turist- och hälsoperspektiv. Investeringar i cykelvägar för turism förbättrar även förutsättningarna för arbets- och skolpendling m.m. Hälsa genom ökad fysisk aktivitet är en ny dimension i transportpolitiken och där har cyklingen en nyckelroll. Att minska antalet dödade och allvarligt skadade i cykelrelaterade olyckor är en särskild utmaning mot bakgrund av den stora andelen av skadorna och ambitionen att öka cyklingen. Av de ca 5 200 som skadades allvarligt i vägtrafiken 2009 var ca 1 900 cyklister. För att åstadkomma en ökad och säker cykling krävs insatser inom en rad områden såsom infrastruktur, planering och utformning av trafikmiljöer, uppföljning, regler och vägvisning, organisation och samverkan, kunskapsuppbyggnad samt kommunikation. För att ge ännu mera kraft till arbetet har regeringen gett och Transportstyrelsen i uppdrag att i samråd med kommuner, berörda myndigheter och organisationer utarbeta en strategi och en handlingsplan för ökad och säker cykling. Regeringen har även tillkallat en utredare för att se över det regelverk som hanterar förutsättningarna för cykling. Mål och övergripande utgångspunkter Utskottets förslag i korthet Utskottet hänvisar till att regeringen tagit initiativ till en översyn av de regler som påverkar förutsättningarna för att cykla och till utarbetande av en strategi och en handlingsplan för ökad och säker cykling. Jämför reservationerna 1 (S, V) och 2 (MP). m.fl. (MP) efterlyser i motion 2010/11:T504 en uppdatering och ett genomförande av de åtgärder som har föreslagits i den nationella cykelstrategin (yrkande 4). Dessutom bör detaljerade och mätbara mål för cyklingen införas. Syftet är att cyklingen ska öka. Detta bör införas i regleringsbrevet för liksom krav på återrapportering av måluppfyllelsen (yrkande 10). Sålunda bör fastställa mål om att av arbetspendlingen i tätorter ska göras med cykel (yrkande 5), att av antalet persontransporter ska göras med cykel (yrkande 6), att antalet allvarligt skadade cyklister ska mer än halveras jämfört med (yrkande 7) och att av landets cyklister ska känna sig trygga i trafiken (yrkande 8). Ytterligare ett motionsförslag är att kommuner och myndigheter ska införa cykelbokslut för att visa hur mycket av resurserna som används till cykelåtgärder är (yrkande 9). Enligt vad som sägs i motionen bör staten bidra till finansieringen av kommunala satsningar på urban kollektivtrafik och cykel med (yrkande 11). I motion 2010/11:T306 av (FP) hävdas att det finns ett behov av åtgärder för förbättrade villkor för cykeltrafiken och cyklingen. Cykelturism växer runt om i världen, påpekar motionären. För att främja besöksnäringen i behövs det bl.a. bättre information, lättillgängligt kartmaterial, skyltning av nationella cykelleder, upprustning av cykelstråk, ökad säkerhet på vägar med blandad trafik som saknar cykelbanor samt vägunderhåll som tar hänsyn till cyklisternas intresse av framkomlighet. Vissa regler bör ändras för att underlätta för cyklister. Berörda verk bör tillsammans med turistorganisationer utveckla en handlingsplan för ökad cykling. Även länsstyrelserna och kommunerna bör vara aktiva, menar hon. Motionären anser att det finns många länder att lära av såsom , och . betänkande 2009/10:TU14 Vid sin behandling av motionsförslag om mål och övergripande utgångspunkter för cykling påminde utskottet om att dels hade ställt sig bakom regeringens förslag om en ny transportpolitisk målstruktur, dels vid ett flertal tillfällen hade slagit fast att transportsystemet behöver ställas om för att bli klimateffektivt och konkurrenskraftigt. Utskottet sade sig i stort dela den uppfattning som förts fram i de då behandlade motionerna. underströk utskottet att cykelfrågor i hög grad varit föremål för överväganden på i första hand lokal nivå. Utskottet ansåg emellertid att det är viktigt att stärka cykelns roll som transportmedel och därmed som en naturlig del av planeringen av transportsystemet även regionalt och nationellt. Cykeln ska alltså kunna ses som ett attraktivt alternativ för en del av eller hela resan.