bet · GZ01MJU1 · 2011-12-08 00:00:00 — I kommittémotion MJ475 (SD) delvis föreslås att anslaget ökas med för att situationen i måste tas på allvar. Som ovan nämns föreslås att resurser tillförs Havs- och vattenmyndigheten och länsstyrelserna för arbetet med den nya havsplaneringen. Enligt propositionen avser regeringen att lägga fram ett förslag till om en havsplaneringslag. Länsstyrelserna kommer att ha en viktig roll i framtagandet av de havsplaner som Havs- och vattenmyndigheten därmed kommer att ansvara för. För att bygga upp den nya verksamheten inom havsplaneringen föreslås att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. tillförs medel enligt ovan. I den tidigare redovisningen i detta betänkande lämnades det under anslaget 1:4 Sanering och återställande av förorenade områden vissa kompletterande uppgifter m.m. till vilka utskottet hänvisar när det gäller medel för sanering. Utskottet vill även erinra om den offentliga utfrågning som hölls i om biologisk mångfald och rinnande vatten och vattenkraft och hänvisar till /12:RFR3 i vilken resultatet av utfrågningen redovisas. 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar Anslaget används för insatser som syftar till att uppfylla det svenska åtagandet till 2020 samt internationella klimatåtaganden genom att deltar i, förbereder, genomför, utvärderar och utvecklar projekt och metoder för s.k. gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling samt för att utveckla liknande mekanismer som upprättas inom ramen för . I samma syfte får anslaget användas för förvärv av utsläppsutrymme. Anslaget får även användas för att utveckla systemet för handel med utsläppsrätter samt för att finansiera övervakning i anknytning till internationell utsläppshandel. Anslaget får vidare användas till att bidra till finansiering av den internationella transaktionsförteckningen (ITL) för registerhållning av transaktioner av s.k. Kyotoenheter. Insatser för internationella klimatinvesteringar pågår , och under tidigare budgetår har medel fonderats i avvaktan på utbetalning. Med anledning av påpekande och i enlighet med vad som redovisas i regeringens skrivelse granskning av klimatinsatser utomlands statens inköp av utsläppskrediter (skr. 2010/11:157) föreslår nu regeringen att medel som tidigare fonderats i avvaktan på utbetalning inryms i anslagets bemyndigande. Detta innebär även att anslagets nivå justeras så att det motsvarar beräknade utbetalningar för budgetåret. Bemyndiganderamen justeras även så att nya åtaganden kan ingås. Beräknad anslagsnivå samt justering av bemyndigande för nya åtaganden motsvarar tidigare beräknade anslagsnivåer och därmed bibehållen ambitionsnivå för insatser för internationella klimatinvesteringar. Fonderade medel återförs till statskassan. Regeringen avser att återkomma med anledning av om uppdraget rörande internationella insatsers bidrag till klimatmålen (dnr. M2011/2195/Kl). För förvaltningsändamål föreslås att överförs till anslaget 1:1 : Förvaltningskostnader under utgiftsområde 21. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Enligt förslaget bemyndigas regeringen att för ramanslaget 1:13 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 . För att avtal om fleråriga projekt i samband med internationella klimatinvesteringar ska kunna tecknas har regeringen ett särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden. Bemyndiganderamen har justerats utifrån att tidigare medel som fonderats på Nefco återförs samt att bemyndiganderamen justeras så att nya åtaganden kan ingås. Enligt partimotion MJ408 (V) delvis bör anslaget förstärkas med för att öka ambitionen i det internationella klimatarbetet. Insatser ska gå till klimatåtgärder i utvecklingsländer främst när det gäller åtaganden inom ramen för FN:s klimatförhandlingar och finansieringen ska inte tas från biståndsramen utan vara additionella medel. I motionen framhålls att medlen inte ska användas till finansiering av CDM-projekt (Clean Development Mechanism) eftersom dessa avräknas från åtaganden. I propositionen framhållas att de industrialiserade länderna har ett särskilt ansvar för att finansiera anpassningsåtgärder. Särskilt stöd behöver ges till de utvecklingsländer som minst av alla har orsakat problemen men drabbas hårdast. Under det svenska ordförandeskapet i EU drev framgångsrikt på för att få fram ett ökat stöd till utvecklingsländerna, ett arbete som fortsätter. Enligt beslut på FN:s klimatmöten ska utvecklingsländerna samlat få ett klimatbistånd på . Av dessa bidrar EU med den största enskilda delen, en tredjedel av den totala summan. ska gå till åtgärder för begränsning och anpassning i utvecklingsländerna. Viktigt är även att det klimatbistånd som ges är nytt och additionellt, samt att ansträngningar görs att finna nya former av finansiering utöver den offentliga, som ett led i en internationell process. klimatbistånd ska utvecklas och allt bistånd ska klimatsäkras. I betänkandet redovisas nedan kompletterande uppgifter med anledning av förslag till ett nytt anslag Klimatsatsningar i utvecklingsländerna, till vilka utskottet hänvisar. I propositionen anförs vidare att ett sätt för industriländerna att ta ansvar för finansieringen av åtgärder i utvecklingsländerna och bidra till tekniköverföring är mekanismen för ren utveckling (CDM) och de nya mekanismer som integreras i en ny FN-överenskommelse om minskningar av klimatutsläpp. Sådana mekanismer bidrar till stora och snabba utsläppsminskningar i utvecklingsländerna och är viktiga instrument för investeringar i grön teknologi i växande ekonomier och utvecklingsländer. Såsom framhölls i betänkande 2008/09:MJU28 bidrar även dessa instrument till att skapa en global utsläppsmarknad där det sätts ett pris på utsläppen även i länder utan bindande åtaganden om utsläppsminskningar. I propositionen framhålls att marknadsbaserade mekanismer i nuvarande och nya former kommer att vara centrala element i internationell klimatsamverkan även efter 2012. avser att medverka i utvecklingen av sådana mekanismer i multilateralt samarbete med andra länder. Regeringen avser också att verka för att den spirande internationella handeln för utsläppsminskningar länkas samman, förstärks och fördjupas så att möjligheterna att nå tvågradersmålet kommer inom räckhåll. Utskottet hänvisar i detta sammanhang även till det som redovisas nedan i betänkandet under avsnittet om styrning och kontroll av CDM-projekt m.m. 1:14 Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med Anslaget används för samarbete med inom miljö-, klimat- och kärnsäkerhetsområdet. Medlen avses främst användas till fortsatt samarbete mellan myndigheterna kring reaktorsäkerhet, icke-spridning, kärnavfall och strålskydd, miljöskydd och därtill relaterade projekt av ömsesidig nytta för och . Högst får användas för administration och samordning. En del av anslaget avsätts till bl.a. regionala organisationers miljörelaterade samarbete med . För delfinansiering av ökade kostnader för bidrag till det europeiska vädersatellitsamarbetet, Eumetsat föreslås att 20122015 överförs till anslaget 1:7 Internationellt miljösamarbete. För delfinansiering av ökade kostnader för bidrag till överförs 20122015 till anslaget 1:7 Internationellt miljösamarbete. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . För att avtal om fleråriga projekt ska kunna tecknas inom det område som anslaget omfattar bemyndigas regeringen enligt förslaget att för ramanslaget 1:14 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Anslaget används för att stödja utvecklingen av hållbara städer. Stödet avser främst ny- och ombyggnadsåtgärder inom en särskild stadsdel, ett särskilt bostadsområde eller kvarter som bidrar till integrerade lösningar för en hållbar stadsutveckling. Anslaget får användas till administration och utvärdering. Satsningen på hållbara städer upphör i och med utgången av 2012. Utbetalningarna av det ekonomiska stöd som beslutats om kommer dock att fortsätta och innebära utgifter . Med anledning av den nya budgetlagen justeras anslagsnivåerna 20122017 för att klara de kommande utbetalningarna. Justeringen innebär inte någon förändring av satsningens omfattning utan utgör en omfördelning av anslagsmedel över tiden. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . För att kunna fatta beslut om stöd som innebär utgifter behöver regeringen ett bemyndigande om att ingå ekonomiska åtaganden. Regeringen bemyndigas därför enligt förslaget att för ramanslaget 1:15 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Nivån på bemyndigandet korresponderar med återstående åtaganden för satsningen på hållbara städer i och med utgången av 2012. I kommittémotion MJ467 (MP) yrkande 1 delvis anförs att anslaget bör ökas med för att ett klimatinvesteringsprogram ska kunna återinföras . Vidare framhålls att det tidigare klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) var framgångsrikt och att det bör drivas vidare och utvecklas. Klimp var också viktig för t.ex. utbyggnaden av biogas. Även i partimotion Fi241 (MP) yrkande 19 delvis anförs att investeringar i ökad produktion och distribution av biogas bör underlättas för att öka möjligheten att köra bilar på biogas och att vill göra en nystart för klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) för att ge kommuner, företag och andra aktörer ekonomiska möjligheter att satsa på klimatvänlig teknik. Enligt kommittémotion N260 (MP) yrkande 8 behövs ett klimatinvesteringsstöd för produktion, distribution och uppgradering av fordonsdrivmedel. Vidare framhålls att ett nytt klimatinvesteringsprogram bör införas och att stödet ska ha en tonvikt på statlig medfinansiering av kommunernas investeringar i biogasprojekt. Regeringen aviserade redan i budgetpropositionen att medel inte kommer att avsättas till Klimp efter 2008 och att avsikten var att anslaget skulle användas till regeringens satsning Hållbara städer. Som regeringen anförde i proposition 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat är det nu viktigt att kommunerna frigör medel inom egna ramar för att integrera klimataspekten i de kommunala verksamheterna. Det är investeringar som oftast även är ekonomiskt lönsamma. Kommunerna har genom sitt planmonopol och som huvudman för olika verksamheter samt som betydande upphandlare stora möjligheter att påverka samhällsutvecklingen så att den går i riktning mot en minskad klimatpåverkan. I årets budgetproposition framhåller regeringen även att samtliga länsstyrelser har i uppgift att strategiskt samordna och leda det regionala arbetet med att förverkliga den statliga politiken för minskad klimatpåverkan och energiomställning. Länsstyrelserna ska i bred samverkan utveckla och genomföra regionala klimat- och energistrategier, samt stödja både näringslivets och kommunernas klimat- och energiarbete. För att samordna det regionala klimat- och energiarbetet har länsstyrelserna i de tre storstadslänen fått och de övriga . För att ytterligare stödja och utveckla det regionala klimat- och energistrategiska arbetet utsågs , och till pilotlän för grön utveckling för en treårsperiod. Länsstyrelserna i pilotlänen får ett extra stöd om vardera . I propositionen anför regeringen att arbetet med de regionala klimat- och energistrategierna utvecklas men att skillnaderna mellan länen är relativt stora både när det gäller hur långt man kommit i processen att genomföra åtgärder och när det gäller ambitionsnivån och kvaliteten i arbetet. Regeringen framhåller därför att en av huvuduppgifterna för pilotlänen för grön utveckling är att stödja och inspirera andra län, att utveckla arbetsmetoder och vägledningar samt sprida erfarenheter mellan länen. Det är väsentligt att det strategiska planeringsarbetet går vidare i ett mer operativt genomförande av åtgärder i samverkan med berörda aktörer i länet. När det gäller satsningar på biogas framhåller regeringen i årets budgetproposition (utg.omr. 21) att biogastekniken skiljer sig från annan förnybar energiteknik på så sätt att dess förutsättningar påverkas av fler politik- områdens styrmedel. Det anförs vidare att biogas kan spela en viktig roll i det svenska energisystemet för produktion av förnybart transportbränsle, el och värme och då framför allt lokalt och regionalt. Lokalt innebär biogas, renad till biometan och utnyttjad som drivmedel i tätorternas trafik, ett betydande steg i riktning mot ekologiskt hållbara städer. Den lovande utveckling med biogas för fordon som inletts i bör enligt propositionen stimuleras även i fortsättningen. Utskottet hänvisar i detta sammanhang även till det som anförs under anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie. Enligt propositionen utgjorde förnybara drivmedel (etanol, FAME och biogas) av transporternas energianvändning, en ökning med jämfört med föregående år. Användningen av biogas har ökat betydligt från 2009 till 2010, vilket motsvarar en ökning från 0,5 till av den totala drivmedelsförbrukningen. Enligt Energimyndighetens kortsiktsprognos väntas den förnybara energin utgöra av transportsektorns energianvändning 2012. Regeringen har gett i uppdrag att i samråd med och utveckla en sektorsövergripande biogasstrategi med sektorsgemensamma prioriteringar och slutsatser (dnr N2009/5373/E). Myndigheternas förslag och slutsatser rörande biogas kan därför få betydelse i den fortsatta processen i omställningen av transportsystemet. bereder de konkreta förslag som redovisas i myndigheternas slutrapport. När det gäller lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel (den s.k. pumplagen) framhålls i propositionen att har tillkännagivit att regeringen bör se över de konsekvenser som lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel har för mindre tankställen i glesbygd (bet. 2009/10:TU15, rskr. 2009/10:228). Enligt trafikutskottets mening är det viktigt att en fortsatt utveckling av tillgången på förnybara drivmedel kan förenas med att medborgarna även i landets mer glest befolkade delar ges ett rimligt utbud av drivmedelsstationer. Transportstyrelsen har på uppdrag av regeringen tagit fram två alternativa förslag, och ärendet bereds inom . I propositionen (utg.omr. 21) nämns också att regeringen avser att även i fortsättningen främja utvecklingen av biogas genom att stödja ny teknik och innovativa lösningar som stärker teknikens konkurrenskraft. Landsbygdsprogrammet 20072013 erbjuder stora möjligheter att stödja och utveckla produktion och förädling av förnybar energi, exempelvis genom investeringsstöd för biogasproduktion. Dessa möjligheter bör utnyttjas, och regeringen har därför beslutat att inom ramen för landsbygdsprogrammet förstärka möjligheterna att ge stöd till investeringar kopplade till biogasproduktion med totalt . Ytterligare medel har gjorts tillgängliga inom programmet för perioden 20102013. Satsningen syftar till att minska utsläppen av växthusgaser och förbättra förutsättningarna för tillväxt, innovation och nya jobb på landsbygden. Regeringen föreslår vidare att anslaget 1:5 Energiforskning under utgiftsområde 21 tillförs 1 2012. Anslaget får användas för att finansiera forsknings-, utvecklings-, demonstrations- och kommersialiseringsinsatser inom energiområdet. Anslaget får även användas för bidrag för att främja utvecklingen av teknik som baserar sig på förnybara energislag och en effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Regeringen föreslår även att anslaget 1:9 Energiteknik under utgiftsområde 21 tillförs 2012 för att förlänga stödet för utökad produktion, distribution och användning av biogas och andra förnybara gaser, då det är angeläget att stimulera användningen av energitekniker som är gynsamma i ett klimatperspektiv, men som ännu inte är kommersiellt konkurrenskraftiga i jämförelse med tekniker som är etablerade på marknaden. Det påpekas även att biogas och solceller är två tydliga exempel på sådana tekniker. 1:16 Skydd av värdefull natur Anslaget används för insatser för att skydda och bevara naturmiljöer som är värdefulla för biologisk mångfald och friluftsliv. Anslaget får särskilt användas för ersättningar enligt 31 kap. ansvarsområde kostnader för förvärv av samt avtalslösningar för statens räkning för värdefulla naturområden kostnader i samband med säkerställande av värdefulla naturområden statsbidrag till kommuner och kommunala stiftelser för skydd av värdefulla naturområden. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Enligt förslaget bemyndigas regeringen att för anslaget 1:16 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Regeringen har ett särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för att fleråriga avtal ska kunna tecknas som avser skydd, som exempelvis naturvårdsavtal, av värdefulla naturområden förhandsbesked om statsbidrag till områdesskydd samverkansavtal med statliga myndigheter. I kommittémotion MJ382 (S) yrkande 1 delvis anförs att anslaget bör ökas med . Det framhålls att strategin att låta byta till sig skog för skydd är otillräcklig och räknar med att den bytesmark som har att spela med inte räcker till för att nå de uppsatta målen till 2014. Vidare anförs att det har uppmärksammats att skogsbolag som har stora frivilliga avsättningar avverkar annan värdefull skog med många hotade arter. Därför bör också kvaliteten på de frivilliga avsättningarna granskas. Enligt samma motion yrkande 2 ska bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden för ramanslaget 1:16 Skydd för värdefull natur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132062. Vidare anförs att regeringen bör se över de resurser länsstyrelserna har för att kartlägga värdefulla skogar för att se om dessa kan omprioritera för att förstärka detta arbete (yrkande 14). Enligt kommittémotion MJ467 (MP) yrkande 1 delvis bör anslaget ökas med . Det anförs att anslagen inte har höjts för att kompensera de ökade kostnaderna per hektar skyddad natur och att arbetet med skydd av områden med höga naturvärden måste intensifieras. I partimotion Fi241 (MP) yrkande 19 delvis framhålls att en stor del av biologiska mångfald finns i skogen. Trots det har en mycket liten andel skyddad skog, både ur ett internationellt och ur ett biologiskt perspektiv. Vidare anförs att mängden skog med höga naturvärden, i första hand gammelskog, minskar snabbt och att vi har för lite sådan skog för att kunna säkra den biologiska mångfalden där. Därför behövs en kraftsamling för att hejda förlusten av biologisk mångfald och utarmningen av våra ekosystem. I partimotion MJ408 (V) delvis anförs att anslaget bör ökas med . Det framhålls att hälften av hotade arter finns i skogen och att ökade resurser till skogen behövs för att bevara dessa. Så som anfördes i proposition 2008/09:214 Hållbart skydd av naturområden fastställde och 2005 en nationell strategi för formellt skydd av skog som gäller delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark. I samtliga län har och länsstyrelserna gemensamt beslutat om regionala strategier för skydd av skogar, där den nationella skogsstrategin fått en regional anpassning. I de regionala strategierna anges så kallade värdetrakter, vilket är landskapsavsnitt med särskilt höga ekologiska bevarandevärden. Värdetrakter har en högre täthet av skyddsvärda skogar av betydelse för den biologiska mångfalden än omgivande landskap. I propositionen anfördes vidare att kunskapsläget när det gäller värdefulla skogar är relativt gott, bl.a. tack vare och större skogsägares nyckelbiotopsinventeringar och de särskilda inventeringar av statliga skogar som och länsstyrelserna genomfört. Det påpekades emellertid att det fortfarande finns värdefulla skogar som inte har uppmärksammats i inventeringarna. Som nämnts ovan i betänkandet har regeringen gett Miljömålsberedningen i uppdrag att se över miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Mot bakgrund av att överenskommelsen i om en strategisk plan för biologisk mångfald innehåller en rad målsättningar, bl.a. om skydd av områden, framhålls i delbetänkandet Etappmål i miljömålssystemet (SOU 2011:34) att Miljömålsberedningen avser att utveckla etappmål i de föreslagna strategierna för en långsiktigt hållbar markanvändning med landskapsfokus och för en sammanhållen vattenpolitik. Ett mycket viktigt Nagoya-delmål i detta sammanhang är målet att av mark- och sötvattenytan och av kust- och havsytan ska skyddas genom områdesskydd. I delbetänkandet framhålls att delmålet också anger att de skyddade områdena ska utgöra ett fungerande nätverk och att de ska skötas effektivt och vara integrerade i det större landskapet. Detta kommer att kräva stora resurser i form av ökade avsättningar. Enligt delbetänkandet ger det internationella delmålet en tydlig riktning i arbetet, men måste, enligt överenskommelsen i , anpassas efter nationella behov och prioriteringar, som det övergripande globala delmålet ska beaktas. Detta innebär att av vissa landområden kan behöva skyddas, medan andra områden kan behöva mycket högre andel områdesskydd än så. Hur mycket som behöver skyddas beror i viss mån på hur markanvändningen ser ut i övrigt. Enligt årets budgetproposition bedömer regeringen att arbete med skydd och frivilliga avsättningar av skyddsvärd skog samt förbättrad naturvårdshänsyn vid skogsbruksåtgärder behöver genomföras även fortsättningsvis i avvaktan på nya etappmål för miljökvalitetsmålet. initierade och Landsbygdsdepartementet gemensamt en dialog med företrädare för skogsnäringen, myndigheter, naturvårdsorganisationer och forskarsamhället. Det framhålls att syftet med dialogen är att uppnå en ökad samsyn kring problem och brister i naturvårdshänsyn vid skogsbruksåtgärder. Syftet är också att nå en samsyn kring hur dessa brister kan rättas till. och fick i uppdrag att utarbeta en kunskapsplattform om ett hållbart skogsbruk. Uppdraget har redovisats och inom ramen för dialogen har en workshop hållits. De förslag till åtgärder som myndigheterna redovisat kommer att beredas i . I propositionen anförs vidare att miljöhänsynen och resurserna för att långsiktigt bevara skyddsvärd skog behöver öka. Det framhålls att regeringens satsning på samverkansprogrammet för kompletterande metoder för skydd av värdefull natur, Kometprogrammet, nu genomförs i fem områden som utsetts till pilotområden , södra , , och östra . ska , och i län redovisa om programmet kan utökas geografiskt och om det bör omfatta andra typer än skog. Gammelskogarna i upptar en begränsad andel av den sammanlagda skogsmarksarealen. I det vetenskapliga underlag som ligger till grund för miljömålspropositionerna bedömdes att av den produktiva skogsmarken med höga naturvärden behövde undantas från skogsbruk på lång sikt för att säkra skogslandskapets biologiska mångfald. omfattas av den produktiva skogsmarken nedanför den fjällnära gränsen av ett formellt skydd. Skogslandskapets naturvärden är huvudsakligen knutna till naturskogar och gammelskogar. Dessa återfinns i fjällnära områden och som restbiotoper nedanför den fjällnära gränsen. Nedanför den fjällnära gränsen utgörs den produktiva skogsmarken endast av gammelskog. Även om förstärkt miljöhänsyn tas vid skogsbruksåtgärder kan inte gammelskogarnas ekosystem bevaras endast genom detta. Dessa skogar behöver undantas från skogsbruk. I propositionen framhålls därför att regeringen kommer att fortsätta arbetet med att ge gammelskogarna ett långsiktigt skydd. När det gäller Länsstyrelsernas resurser framhålls det i årets budgetproposition (utg.omr. 1) att länsstyrelserna är verksamma inom flera sektorer och att det råder en stor variation mellan de olika verksamheterna sett till såväl innehåll som deras andel av verksamhetskostnaderna. Eftersom regeringens styrning ska vara verksamhetsanpassad innebär det att länsstyrelserna är mottagare av olika styrsignaler från såväl regeringen som sektorsmyndigheterna.