bet · GY01UbU7 · 2011-03-14 00:00:00 — börjar den nya läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) att gälla och ersätter läroplan (LPO 94). Läroplanen innehåller bl.a. de övergripande målen och riktlinjerna för och kursplanerna för respektive ämne. I läroplanen uttrycks även de kunskaper och värden som eleverna ska ha med sig från . Utskottet kan konstatera att läroplanen inklusive kursplanen, som vid sidan av skollagen är det viktigaste styrdokumentet för verksamheten i skolan, fastställs av regeringen i enlighet med de principer som beslutats av . Utskottet anser därför att det av likvärdighetsskäl är mycket viktigt att alla skolor följer de nationella kursplanerna i syfte att nå de mål som uttrycks där. Undervisningstiden måste förläggas så att eleverna ges möjlighet att nå målen för utbildningen. Det bör understrykas att detta t.ex. innebär att undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa bör läggas ut jämnt under hela läsåret. Kunskapskraven och de nationella proven bygger på att alla elever arbetat mot samma mål. Detta hindrar dock inte att skolor har en betydande pedagogisk frihet att utforma undervisningen, välja stoff och läromedel på det sätt som passar de lokala förutsättningarna och skolans pedagogiska profil. Det kan dock finnas situationer då det kan vara rimligt att acceptera vissa avvikelser från de nationella kursplanerna. För vissa särskilda utbildningar och för fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning kan det finnas behov av undantag från de generella bestämmelserna för att kunna ha möjlighet att genomföra utbildningen eller fortsätta med den pedagogiska inriktningen. Det finns därför ett bemyndigande i den nya skollagen som ger regeringen rätt att utfärda föreskrifter som gör det möjligt med avvikelser från ämnesindelning och timplan. Det bör även noteras att det är möjligt för en grundskola, oavsett huvudman, att ansöka om att erbjuda ett lokalt tillval som skolans val utöver innehållet i de nationella kursplanerna. Det kan handla om ett speciellt område som inte täcks av kursplanerna. En del av eller hela utrymmet för skolans val () ska kunna användas till sådant lokalt tillval. Innehållet i ett lokalt tillval får givetvis inte strida mot målen i skollagen och läroplanen. ska godkänna en plan för innehållet i det lokala tillvalet. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionerna 2010/11:Ub202, 2010/11:Ub217, 2010/11:Ub221, 2010/11:Ub225, 2010/11:Ub228, 2010/11:Ub240, 2010/11:Ub247, 2010/11:Ub261, 2010/11:Ub265, 2010/11:Ub267, 2010/11:Ub271, 2010/11:Ub277 yrkande 1, 2010/11:Ub295, 2010/11:Ub297, 2010/11:Ub299, 2010/11:Ub311 yrkande 1, 2010/11:Ub314, 2010/11:Ub357 yrkande 5, 2010/11:Ub373, 2010/11:Ub407, 2010/11:Ub437, 2010/11:Ub440, 2010/11:Ub444, 2010/11: Ub453, 2010/11:Ub488, 2010/11:Ju401 yrkande 15 och 2010/11:N421 yrkande 9. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om införande av en maxtaxa i kultur- och . Jämför reservation 38 (S, MP, V). Motioner om införande av ett maxtaxesystem i kultur- och redovisas nedan. anser i motion 2010/11:Kr338 yrkande 7 att det bör tillsättas en utredning för att se över möjligheterna att införa en maxtaxa. Enligt behöver avgifterna i musik- och sänkas. Inget barn ska stängas ute från kultur- och på grund av höga avgifter. Även begär i motion 2010/11:Kr331 yrkande 6 att införande av en maxtaxa ses över. I motion 2010/11:Ub323 (S) anser motionären att de höga avgifterna riskerar att leda till segregering, där endast barn och ungdomar från hem med en god ekonomi ges reella förutsättningar att ta del av bra och stimulerande kulturverksamhet. Utskottet delar uppfattningen att kultur och musik är viktigt för utveckla elevernas personlighet och intressen. Kultur- och musikskolorna fyller en viktig uppgift, både med den breda verksamheten och genom att stimulera och ta till vara talanger. Avgifterna för kultur- och musikskolorna varierar kraftigt mellan kommunerna. Utskottet anser dock att frågan är en angelägenhet för kommunerna. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna 2010/11:Ub323, 2010/11:Kr331 yrkande 6 och 2010/11:Kr338 yrkande 7. Matematik, naturvetenskap och teknik Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om undervisningen i matematik, naturvetenskap och teknik. I motion 2010/11:Ub304 (S) behandlar motionärerna vikten av att öka intresset för matematikundervisningen inom grund- och gymnasieskolan. För att öka intresset för matematikundervisningen är det enligt motionärerna viktigt att koppla undervisningen till elevernas livssituation och framtida yrkesval. Kursplanerna för matematikundervisning bör ses över då det finns ett behov av att undervisningen blir mer individualiserad än . I motion 2010/11:Ub215 (S) menar motionärerna att det är viktigt att tidigt ta till vara barns och ungdomars intresse för naturvetenskap och teknik och angeläget att stimulera flickors intresse för naturvetenskapliga ämnen då dessa områden av tradition ofta är manliga. Utskottet vill inledningsvis lyfta fram att regeringen budgetproposition (utg.omr. 16) uttalar att den garanterade undervisningstiden i matematik bör utökas med under tre årskurser i . Regeringen avser att låta undersöka i vilka årskurser en sådan utökning borde ge störst effekt och hur reformen i övrigt bäst kan utformas. Det kan även konstateras att den nu pågående satsningen på matematik, naturvetenskap och teknik (MNT) förlängs till 2012. uppdrog regeringen åt att genomföra utvecklingsinsatser inom ämnesområdena matematik, naturvetenskap och teknik (MNT). Uppdraget har utökats genom att även ska utveckla och stödja undervisningen i naturvetenskap och teknik i tidiga åldrar. finns även ett särskilt stimulansbidrag för att stärka basfärdigheterna läsa, skriva och räkna. har regeringens uppdrag att utvärdera statsbidraget. Uppdraget ska slutredovisas . Enligt regeringen är det angeläget att intresset för utbildningar inom dessa områden ökar och tillsatte mot den bakgrunden Teknikdelegationen (dir. 2008:96). I sitt slutbetänkande Vändpunkt ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT (SOU 2010:28) föreslår Teknikdelegationen bl.a. att regeringen fastställer en nationell kompetensstrategi för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT, vilken bör syfta till att öka intresset och höja kunskapsnivåerna inom ämnesområdena. budgetproposition (utg.omr. 16) framgår att regeringen avser att fortsatt följa utvecklingen noga och utifrån detta bedöma om det finns ett behov av ytterligare insatser. Därmed avstyrks motionerna 2010/11:Ub215 och 2010/11:Ub304. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om läromedel. I motion 2010/11:Ub357 yrkande 4 (S) påpekar motionärerna att det fortfarande används olämpliga och otidsenligt biologiböcker i sexualundervisningen och att en översyn bör göras på området. I motion 2010/11:Ub438 yrkande 2 (S) uttalas att många skolor har läroböcker i exempelvis biologi och samhällskunskap som förmedlar en snedvriden bild av homosexuella, bisexuella och transpersoner. Dessa böcker måste enligt motionärerna bytas ut och ersättas av moderna och tidsenliga läromedel som behandlar hbt-personers situation och ger eleverna en korrekt och objektiv bild av homo-, bi- och transsexualitet. Även i motion 2010/11:Ub487 (S) behandlas skolans biologiböcker. Dessa har granskats av RFSL ungdom som har funnit att de har gammaldags och ibland kränkande texter om homo- och bisexuella personer. Motionärerna anser att det är angeläget att dagens skolmaterial är relevant för den tid och den tidsanda som råder i samhället. I den nya skollagen anges att utbildningen i ska vara avgiftsfri samt att eleverna utan kostnad ska ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning (se 10 kap. 10 §). Utskottet kan konstatera att den nya skollagen föreskriver att utbildningen inom varje skolform ska vara likvärdig, oavsett var i landet den anordnas men att det inte innebär att undervisningen ska utformas på samma sätt överallt eller att skolans resurser ska fördelas lika. I den nya läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11), som börjar gälla , anges att det är rektorn som har ansvaret för skolans resultat och, inom givna ramar, har ett särskilt ansvar för bl.a. att skolans arbetsmiljö utformas så att eleverna får tillgång till handledning, läromedel av god kvalitet och annat stöd, t.ex. bibliotek, datorer och andra hjälpmedel, för att själva kunna söka och utveckla kunskaper. Skolor har alltså en betydande pedagogisk frihet att utforma undervisningen och välja stoff och läromedel på det sätt som passar de lokala förutsättningarna och skolans pedagogiska profil. Utskottet är dock medvetet om att det finns otidsenliga läroböcker i skolan och kan konstatera att Delegationen för jämställdhet i skolan (Deja) anser att det finns en bristande kvalitet i många av de läromedel som eleverna använder. Deja noterar att det utöver brister ur jämställdhetsperspektiv även finns kvalitetsbrister gällande stil, perspektiv och sakinnehåll i många läroböcker. Deja föreslår att ges i uppdrag att med hjälp av ämnessakkunniga forskare granska kvaliteten i läromedel och annat undervisningsmaterial för den obligatoriska skolan och gymnasieskolan och att såväl jämställdhetsaspekter som andra kvalitetsaspekter bör beaktas. (Se Dejas slutbetänkande Flickor, pojkar, individer om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan, SOU 2010:99.) Betänkandet bereds av regeringen. Utskottet avstyrker mot bakgrund av det ovan anförda och den pågående beredningen av Dejas slutbetänkande motionerna 2010/11:Ub357 yrkande 4, 2010/11:Ub438 yrkande 2 och 2010/11:Ub487. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fritidshemmens gruppstorlekar. Jämför reservationerna 39 (MP) och 40 (V). föreslår i motion 2010/11:So543 yrkande 21 att det tillsätts en utredning om situationen på fritidshemmen. framför att siffror visar att gruppstorlekarna på fritidhemmen ökar medan personaltätheten minskar och att verket påpekar att det finns stora kvalitetsskillnader mellan fritidshemmen. begär i motion 2010/11:Ub285 yrkande 3 att det tillsätts en utredning med uppgift att föreslå hur ett maxtak för fritidshemmens gruppstorlekar om 20 elever och 2 pedagoger ska kunna införas i praktiken. I motion 2010/11:Ub250 (KD) framhåller motionären att man skyndsamt bör se över kvaliteten inom fritidsverksamheten. Enligt en rapport av har det skett en dramatisk ökning av antal barn per fritidsgrupp som personaltätheten har minskat. Utskottet vill inledningsvis upplysa om att bestämmelsen skollag om gruppernas sammansättning och storlek i skolbarnsomsorgen har införts i den nya skollagen. I bestämmelsen sägs att i huvudmannen ska se till att elevgrupperna har en lämplig sammansättning och storlek (se 14 kap. 9 §). I paragrafen har det dessutom gjorts ett tillägg om att eleverna även i övrigt ska erbjudas en god miljö. Utskottet delar regeringens bedömning att det inte finns skäl att närmare ange gruppstorleken i den nya skollagen (se prop. 2009/10:165 s. 405 f.). Enligt utskottet kan bestämmelsen användas i kommunernas övergripande planeringsarbete som riktmärke för en flexibel resurstilldelning till olika verksamheter. Utskottet kan i sammanhanget hänvisa till att det i Statens skolverks allmänna råd för kvalitet i fritidshemmet anges att barngruppens storlek och personaltäthet är viktiga kvalitetsfaktorer. Enligt finns det dock inga belägg för att det skulle finnas någon gruppstorlek eller personaltäthet som är den optimala i alla sammanhang. Förutsättningarna varierar från grupp till grupp och från tid till annan, och det är alltid nödvändigt att anpassa gruppstorlekar och personaltäthet till de förutsättningar som råder i varje fritidshem. Utskottet delar även regeringens uppfattning att elevgruppernas sammansättning och storlek bör tillgodose den enskilda elevens och gruppens behov i relation till fritidshemmets uppdrag, att detta täcks av bestämmelsen och därför inte behöver sägas i lagen. Därmed avstyrks motionerna 2010/11:Ub250, 2010/11:Ub285 yrkande 3 och 2010/11:So543 yrkande 21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Kvalitet, huvudmannaskap och resurser, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub482 yrkandena 1, 2 och 5 samt avslår motionerna 2010/11:Ub244, 2010/11:Ub245, 2010/11:Ub275 yrkande 3, 2010/11:Ub287, 2010/11:Ub324, 2010/11:Ub372, 2010/11:Ub400, 2010/11:Ub464 och 2010/11:Ub471 yrkandena 1 och 2. Svensk skola har mycket att vara stolt över men har också problem att lösa och utmaningar att anta. Lösningarna kan vi inte söka genom att försöka återskapa gårdagens skola. Framtidens utmaningar måste mötas med en modern skolpolitik, en socialdemokratisk skolpolitik för kunskap, respekt och lust att lära som står i tydlig kontrast till en föråldrad sorteringsskola. Ska en modern skola lyckas med sitt kunskapsuppdrag måste den fånga lusten att lära och utmana varje elev att vilja utvecklas maximalt efter sin förmåga. Så är det inte . Det krävs ett nationellt ansvar för kunskapsuppföljning och resursfördelning. Ett program för kvalitetssäkring av den svenska skolan bör tas fram, som innehåller tydliga kvalitetsmått som alla skolor måste uppfylla, och man bör dessutom ta fram system för uppföljning av elevernas kunskapsutveckling i varje årskurs från första klass samt stödåtgärder så att alla skolor ges reella möjligheter att leva upp till kraven. Skolornas resultat bör utvärderas , och för de skolor som inte når kvalitetsmåtten ska huvudmannen, kommunen eller friskolan, ha en lagstiftad skyldighet att upprätta en handlingsplan som visar vilka åtgärder man avser att vidta för att förbättra resultaten. Handlingsplanen ska godkännas av inspektion. Skolor som inte möter kvalitetskraven ska ytterst kunna stängas. Alla skolor ska vara bra skolor, och alla barn och ungdomar ska få en god och likvärdig utbildning. Det kräver långsiktighet och ansvarstagande av beslutsfattare på alla nivåer. Regeringens brist på långsiktiga besked om statsbidragen till kommunerna riskerar att leda till fortsatta uppsägningar av lärare och till större klasser. Vi socialdemokrater vill tvärtom investera i mindre klasser och fler lärare och andra specialister i skolan. Dagens och morgondagens elever måste få chans till en utbildning som på bästa sätt rustar dem för framtiden. Det innebär givetvis omprövningar och nyprövningar. Kunskap och bildning är fortfarande en klassfråga. Skolan ska arbeta för att utjämna de olika förutsättningar som barn har så att varje barn får likvärdiga möjligheter till kunskap. Vi vill att resurser fördelas till skolor efter elevernas förutsättningar och behov. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Kvalitet, huvudmannaskap och resurser, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub275 yrkande 3 och avslår motionerna 2010/11:Ub244, 2010/11:Ub245, 2010/11:Ub287, 2010/11:Ub324, 2010/11:Ub372, 2010/11:Ub400, 2010/11:Ub464, 2010/11:Ub471 yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:Ub482 yrkandena 1, 2 och 5. I kommunernas skolor behöver systemet för fördelning av resurser ses över och förändras. I en av rapporter , Resursfördelning utifrån förutsättningar och behov, analyseras hur olika kommuner fördelar resurser till olika skolor, vilka syften de vill uppnå och vilka regler de följer. Slutsatsen är att få kommuner har någon medveten modell för resursfördelningen utifrån den verklighet som innebär att förskolor och skolor har olika förutsättningar och behov och därigenom behöver olika mycket pengar per elev. Det har gjort att inte heller de kommunala skolorna kan motverka den ökande segregeringen i skolan, som bl.a. orsakas av de fristående skolorna, och kompensera för elevernas olika förutsättningar och bakgrund. För att skapa en likvärdig skola, som verkligen ger alla elever en så bra utbildning som möjligt och därigenom tillgodoser deras rätt till kunskap, behövs tydligare nationella regler om att pengarna i skolan ska fördelas efter elevernas behov. Hänsyn ska tas till elevernas klassbakgrund, föräldrarnas utbildningsnivå, utländsk bakgrund m.m. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Kvalitet, huvudmannaskap och resurser, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub471 yrkandena 1 och 2 samt avslår motionerna 2010/11:Ub244, 2010/11:Ub245, 2010/11:Ub275 yrkande 3, 2010/11:Ub287, 2010/11:Ub324, 2010/11:Ub372, 2010/11:Ub400, 2010/11:Ub464 och 2010/11:Ub482 yrkandena 1, 2 och 5. Svensk skola har tappat i kvalitet sedan den övergick från statligt till kommunalt huvudmannaskap 1991. Svenska elever presterar allt sämre i matematik och naturkunskap och även sämre i problemlösning och disciplin. Det visar en rad internationella undersökningar tydligt. Andelen elever som lämnar nionde klass med ofullständiga betyg i kärnämnena har dessutom ökat . har elever med särskilda behov svårare att få stöd. Dessutom har arbetsmiljön i skolan såväl för elever som för lärare försämrats, som arbetsbelastningen ökat och fortbildningsinsatserna minskats. Andelen obehöriga lärare har blivit allt större sedan kommunaliseringen 1991, vilket inte minst är en följd av att läraryrket tappat i status sedan skolan kommunaliserades. Enligt () saknar av de lärare som undervisar i och gymnasiet tillräcklig utbildning. Den svenska skolan klarar inte längre av att ge eleverna en likvärdig och rättvis skola. Tanken är att alla svenska skolor ska ge eleverna samma förutsättningar och samma kunskapsbas så att de klarar av att nå de uppsatta nationella målen oberoende av kön, socioekonomisk bakgrund eller var i landet de bor. Så är dock inte fallet . I stället förekommer stora kommunala och regionala skillnader mellan skolorna. Den likvärdiga skolan är i själva verket inget annat än en chimär. Hur de olika kommunerna prioriterar skolan och barns och ungdomars utbildning och därmed också deras framtidsutsikter, och hur stora resurser som satsas på skolan, varierar över landet. Varierar gör också kommunernas ekonomiska situation. Det innebär att en välbärgad kommun som väljer att satsa på skolan har större chans att få en likvärdig och rättvis skola än exempelvis en problemtyngd utflyttningskommun med sviktande skatteunderlag. Detta gör att skolan inte är likvärdig, utan att våra barn får olika kvalitet på sin utbildning beroende på var i landet de bor. Ytterligare ett problem med dagens skola är det otydliga ledarskapet där stat och kommun delar på ansvaret, vilket skapat en problematisk situation där ingen egentligen har det egentliga ansvaret. Situationen börjar bli ohållbar. förordar därför att den svenska skolan får ett statligt huvudmannaskap i syfte att ge våra barn och ungdomar rätten till en likvärdig och rättvis skolgång. Formerna för hur övergången till ett statligt huvudmannaskap ska ske bör utredas. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad jag här anfört. Utvärdering av skolreformer, punkt 2 (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), (FP), i (C), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår motion 2010/11:Ub283. Vi anser att det är angeläget att skolpolitiska reformer utvärderas så att lärdomar dras och bättre beslut kan fattas för framtiden. deltar därför i de flesta av granskningar av medlemsstaternas utbildningssystem. har bl.a. deltagit i granskningar vad gäller förskolan (2006), yrkesutbildningar (2008) och utbildningen för elever med utländsk bakgrund (2010). genomför granskningar av den kvalificerade yrkesutbildningen, system för utvärdering och bedömning samt likvärdighet. Det finns också en del forskning och intressanta forskningssammanställningar från skolmyndigheter. Två exempel är att 2009 gav ut kunskapsöversikten Vad påverkar resultaten i svensk skola, där ett kapitel ägnades åt 1990-talets skolreformer, och att IFAU har publicerat en forskningsöversikt av den svenska utbildningspolitikens arbetsmarknadseffekter (rapport 2010:13). Regeringen har i budgetpropositionen angivit att effekterna av kommunaliseringen av skolan ska utvärderas. Det är bl.a. mot bakgrund av den oroande utvecklingen av elevernas studieresultat, läraryrkets bristande attraktivitet och brister i likvärdigheten som denna utvärdering ska göras. Utöver detta har regeringen aviserat att en parlamentarisk utredning ska tillsättas för att behandla vissa frågor som rör fristående skolor. Regeringen har även i budgetpropositionen aviserat att det ska bildas ett utvärderingsinstitut. Syftet med institutet är bl.a. att utvärdera reformers effekter. Institutet ska genomföra utvärderingar, såväl egeninitierade som på regeringens uppdrag, som kan ligga till grund för framtida policybeslut. Vi anser att ett sådant utvärderingsinstitut bättre uppfyller behovet av utvärdering av reformer bl.a. därför att ett sådant institut finns kvar över tiden till skillnad från en utredning som endast verkar . Genom ett permanent institut blir det också möjligt att bygga upp en ökad kompetens kring utvärdering av reformer. Vi anser därför att behovet av utvärdering är tillgodosett genom de åtgärder som regeringen har aviserat och är därför inte beredda att ställa oss bakom ett tillsättande av en utredning. Kameraövervakning, punkt 3 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub285 yrkande 5. I stället för att se till att bemanna skolorna väljer många skolor andra lösningar för att motverka våld och skadegörelse m.m. Ett av de vanligaste tekniska hjälpmedlen är kameraövervakning. Enligt Datainspektionens bedömning ökade denna typ av övervakning i den svenska skolan . Vid tidigare inspektioner har skolorna varit väldigt dåliga på att följa de regler som gäller för kameraövervakning, och samtliga inspekterade skolor har fått rådet av Datainspektionen att sluta filma under skoltid. Kameraövervakning kan visserligen skapa en känsla av trygghet, men för många innebär den ständiga övervakningen ett intrång i den personliga integriteten. För dem leder övervakningen till en försämrad arbetsmiljö. För är det självklart att barn och unga har lika stor rätt till sin integritet som vuxna. Unga människor behöver t.o.m. ett starkare skydd eftersom de inte har samma möjligheter att föra sin talan som vuxna. Det finns dessutom andra metoder för att skapa trygghet i skolan. Därför ska kameraövervakning på skolor förbjudas . Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Jämställdhet i skolan, punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub482 yrkande 8 och avslår motion 2010/11:A402 yrkande 6. I en ojämställd skola är både pojkar och flickor förlorare. Skillnaderna i resultat mellan pojkar och flickor har trendmässigt ökat och behöver uppmärksammas i skolor i alla kommuner. Det behövs mer kunskap om orsakerna och mer av handfasta insatser som kan förbättra pojkars resultat men som också uppmärksammar effekterna för flickornas stress och pressande skolsituation.