bet · GZ01NU5 · 2011-11-17 00:00:00 — Det holländska energiföretaget (som huvudsakligen producerar gas) köptes för , påpekar motionärerna och betecknar detta som ett överpris. Köpet innebar att blev störst i vad gäller koldioxidutsläpp. Båda de nämnda innehaven är, enligt motionärerna, exempel på ett agerande som strider mot de miljömässiga mål som har att verka under. Motionärerna anser att ägardirektiven för måste bli tydligare. De föreslår att en i motionen angiven portalparagraf ska finnas med i bolagsordning. I motionen föreslås vidare att nio särskilda paragrafer som preciseras i motionen ska finnas med i en ny bolagsordning och att regeringen ska besluta om sex styrdokument för styrelse och ledning, vilka också preciseras i motionen. I motion 2011/12:N265 (S) begärs ett tillkännagivande om att Sveaskog AB:s arrendepriser ska vara rimliga och inte marknadsledande. har genomfört betydande höjningar av sina jaktarrenden i de norra delarna av landet, säger motionärerna. De påpekar att bofasta jägare och jaktlag som har arrenderat marker ofta tar ett stort ansvar för de marker de jagar på och de viltstammar som de förvaltar. Att i stället arrendera ut marken till jägare och jaktlag som har råd att betala arrendena riskerar att minska långsiktigheten i viltstammarnas förvaltning, befarar motionärerna. De anser att inte bör höja priserna på jaktarrenden, så att de bofasta i de aktuella områdena inte har råd att fortsätta arrendera. Ett statligt bolag bör värna dem som tar ansvar för långsiktighet och god viltvård och ge förutsättningar för att människor kan bo kvar i glesbygd, anför motionärerna. Det statliga ägandet av skogsområden bör samlas i ett nytt bolag, anförs det i kommittémotion 2011/12:MJ332 (V). Ett sådant bolag bör inte ha avkastning som främsta mål utan en hållbar användning av skogens resurser. De vinstkrav som regeringen ställer på bl.a. gör det svårt för statliga skogsbolag och förvaltare att avstå från produktiva skogar till andra intressen, anser motionärerna. De vill att det föreslagna nya bolaget ska åläggas att avsätta större arealer till skyddade naturområden. Staten bör även fortsättningsvis tillhandahålla ersättningsmark vid skydd av värdefull natur även ovan odlingsgränsen och då i samråd med rennäringen, anför motionärerna. Utskottet behandlade senast frågor om statliga företag i ett betänkande (bet. 2010/11:NU7) motsvarande det här aktuella. I det nämnda betänkandet behandlades också en redogörelse från om AB (2010/11:RRS6). Utskottet föreslog, med anledning av ett par motioner, att skulle återkalla det bemyndigande som lämnade om att regeringen fick avyttra statens aktier i . Vidare föreslogs besluta att återkalla det bemyndigande som lämnade om att regeringen fick minska statens ägarandel som lägst ned till av rösterna i . Utskottet ansåg också att skulle återkalla det bemyndigande som lämnade avseende dåvarande och de bemyndiganden som lämnade avseende och göra ett tillkännagivande om accessnätet. I en reservation (M, FP, C, KD) avvisades utskottets nu nämnda förslag. Utskottet föreslog vidare att , genom ett tillkännagivande och med bifall till ett motionsyrkande, skulle klargöra att ska förbli ett helägt statligt bolag. Detta avvisades i en reservation (M, FP, C, KD). Slutligen avstyrkte utskottet ett tjugotal motionsyrkanden om specifika företag med statligt ägande , AB , , , (vad gäller bolagets uppdrag), , och AB samt yrkanden allmänt om ägarstyrning och jämställdhet. När det gällde förutsatte utskottet att regeringen för redovisar slutsatser och vidtagna åtgärder med anledning av granskning av bolaget och redogör för sin ägarstyrning av bolaget. Utskottet föreslog att regeringens skrivelse och redogörelsen från skulle läggas till handlingarna. följde utskottet i alla avseenden. Under föregående behandlade utskottet också ett par frågor om enskilda företag med statligt ägande, på basis av förslag av regeringen i budgetpropositionen och en redovisning i en skrivelse. Den förstnämnda frågan gällde företaget , där fattade beslut om att godkänna att det införs en ny koncernstruktur för (prop. 2010/11:1 utg.omr. 24 Näringsliv, bet. 2010/11:NU1). Den andra frågan gällde regeringens skrivelse med redovisning av inriktningen av verksamheten hos (skr. 2010/11:74, bet. 2010/11:NU16). Bakgrunden var att hade beslutat att inrätta ett nytt statligt bolag för att främja innovation och företagande i stödområde A (prop. 2010/11:2, bet. 2010/11:FiU11, yttr. 2010/11:NU2y). Ett enhälligt näringsutskott förordade ett sådant riksdagsbeslut men påtalade att det i regeringens förslag fanns oklarheter som borde klarläggas innan verksamheten kunde påbörjas. Därför var riksdagsbeslutet villkorat av att regeringen skulle återkomma till med en mer detaljerad redovisning av inriktningen av det nya bolagets verksamhet, innan den praktiska verksamheten i bolaget sattes i gång. Regeringen lämnade i skrivelsen den begärda redovisningen. Sammantaget ställde sig utskottet positivt till den inriktning av verksamheten för Inlandsinnovation som redovisades i skrivelsen. förutsatte utskottet att på lämpligt sätt skulle återkomma till utskottet med information om resultatet av verksamheten. I en reservation (V) framfördes olika synpunkter på hur bolagets verksamhet borde bedrivas. Under innevarande kommer utskottet att i anslagsbetänkandet om utgiftsområde 24 Näringsliv (bet. 2011/12:NU1) behandla två frågor om statliga företag, på basis av förslag i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. Ett förslag gäller ett bemyndigande till regeringen att avveckla genom likvidation. Preaktio, tidigare , är ett vilande statligt helägt aktiebolag som förvaltat resterande del av köpeskillingen från försäljningen av . Det andra förslaget gäller ett bemyndigande till regeringen att besluta om kapitaltillskott på högst till Ersättningsmark i . bemyndigade regeringen att överföra fastigheter med en samlad areal om högst produktiv skogsmark från till staten för att därefter användas som ersättningsmark (prop. 2009/10:169, bet. 2009/10:NU22). På bolagsstämman beslutades därför om en utdelning från av dotterbolaget i som äger produktiv skogsmark. Mot bakgrund av den beskattning som aktualiseras när skogsmarken överlåts, kommer kapitaltillskott att behövas till det nybildade bolaget i . Om ingen eller mindre skatt än beräknat utgår kommer överskjutande kapital att återbetalas till staten i form av utdelning. I budgetpropositionen finns under avsnittet Politikens inriktning (prop. 2011/12:1 utg.omr. 24 s. 68) ett avsnitt om statliga företag med rubriken ägande med värdeskapande i fokus. Där konstateras att staten är en av största bolagsägare och att bolagen representerar stora värden och sammantaget hör till största arbetsgivare. De ägs av alla svenska medborgare gemensamt, varför staten har ett stort ansvar att vara en aktiv och professionell ägare. För de bolag där det finns ett försäljningsbemyndigande inbegriper den aktiva förvaltningen även att förbereda och strukturera dem inför försäljning. Regeringens övergripande mål för förvaltningen är att den långsiktiga, finansiella värdeutvecklingen med hänsyn till rimlig risk blir den bästa möjliga för ägaren och, i förekommande fall, att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs. Alla företag oavsett ägare bör arbeta med frågor som rör hållbar utveckling och socialt ansvar. Detta gäller i synnerhet de statligt ägda bolagen som ska vara föredömen i dessa frågor. Andelen kvinnor som är styrelseordförande har ökat från 2011, vilket jämförs med att det i de svenska börsbolagen finns kvinnliga styrelseordförande. Av de verkställande direktörerna i de statliga bolagen 2011 är kvinnor, jämfört . Andelen kvinnor i ledningsgrupperna har ökat till från . Arbetet med att säkerställa att det finns kompetenta och välfungerande styrelser är ett av regeringens viktigaste verktyg för att uppnå målen för de statligt ägda bolagen. När det gäller minskat bolagsägande hänvisar regeringen till att den i budgetpropositionen angav att följande principer och frågeställningar ska vara avgörande för om ett bolag ska vara i statlig ägo. Det finns inte skäl att sälja bolag som utvecklas bättre med staten som ägare eller där marknadsförhållandena är sådana att en försäljning skulle försämra konkurrensen eller motverka en god sysselsättningsutveckling. Ett fortsatt statligt ägande kan också vara motiverat om det föreligger särskilda nationella intressen eller samhällsuppdrag som svårligen kan hanteras utan ett statligt inflytande. Under 20062010 genomfördes försäljningar av aktier i statligt ägda bolag som totalt gav i försäljningsintäkter till staten. Försäljning har skett av aktier i (17,), (2,), som ägde (24,) och (54,). har försäljning av aktier i gett ca och en försäljning av aktieinnehavet i . Regeringen avser att även fortsättningsvis pröva det statliga åtagandet och ta ansvar för de offentliga finanserna. I flera länder i sker nu privatiseringar till följd av dessa länders höga skuldsättning. I vill regeringen genomföra ordnade försäljningar när marknadsförutsättningarna är goda och på så sätt stärka statsfinanserna. Av dessa skäl ligger regeringens politik att minska det statliga ägandet fast. Regeringen redovisar att den har genomfört ett analysarbete med att gå igenom de statligt ägda bolagen för att pröva skälen för ett fortsatt statligt ägande. Resultaten av genomgångarna kan leda till omstruktureringar, förändringar eller förtydliganden av bolagens uppdrag. Så länge staten äger bolagen är det viktigt att de ges möjlighet att utvecklas och växa för att fortsätta att skapa värde för ägaren. Ett led i detta är också att kontinuerligt optimera kapitalstrukturerna för de enskilda bolagen. Regeringen ser vidare löpande över den statliga affärsverksamhet som bedrivs i myndighetsform. Ett antal nya bolag har bildats av verksamheter som tidigare bedrivits i myndighetsform. Bolagiseringarna har främst skett för att öka förutsättningarna för konkurrensneutralitet, öka produktiviteten på marknaden och för att skapa effektivitetsvinster för samhället. Regeringen avser att med dessa utgångspunkter även fortsättningsvis pröva i vilken form statlig verksamhet ska bedrivas. I motion 2011/12:N413 (SD) föreslås ett tillkännagivande om att de bemyndiganden som regeringen har att sälja statliga bolag ska återkallas till dess att regeringen har presenterat en hållbar strategi för det statliga ägandet. I regeringens skrivelse redovisas (s. 18) de företag för vilka gett regeringen bemyndiganden att minska eller avveckla ägandet. Det gäller (prop. 2006/07:100, bet. 2006/07:FiU21), (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10 och prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16) och (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, yttr. 2011/12:NU2y). Dessutom har bemyndigat regeringen att förändra ägandet i AB (prop. 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10). När det gäller Arbetslivsresurs kan noteras att bolaget, efter det att skrivelsen hade avlämnats , såldes . Utredning om av de statligt ägda bolagen Regeringen tillkallade en särskild utredare, ordföranden för Kollegiet för svensk bolagsstyrning , för att utreda av de statligt ägda bolagen (dir. 2011:33). Enligt direktiven ska utredaren lämna förslag till hur de verksamheter inom som svarar för förvaltningen av företag med statligt ägande bör bedrivas och organiseras. Syftet med utredningen är att klarlägga dels vilken organisationsform som är lämpligast utifrån regeringens mål med verksamheten, dels vilka åtgärder som behöver vidtas för att säkerställa att förvaltningen blir så effektiv och ändamålsenlig som möjligt, som och allmänheten ges tillfredsställande möjligheter till insyn. Utredaren ska bl.a. kartlägga och utvärdera alternativa organisationsformer för förvaltningen av företag med statligt ägande, undersöka och redovisa andra ägares erfarenheter och förhållanden på området samt föreslå i vilken form förvaltningen av företag med statligt ägande fortsättningsvis bör organiseras. Uppdraget ska redovisas . I direktivens beskrivning av uppdraget sägs under rubriken organisationsformer följande: Utredaren ska inledningsvis kartlägga och redogöra för de huvudsakliga alternativa organisationsformerna för förvaltningen av statligt ägda företag. Hela förvaltningen, eller endast delar av den, skulle t.ex. kunna bedrivas i aktiebolagsform eller i myndighetsform (eller annan myndighet). Redogörelsen ska, för varje organisationsform, behandla följande aspekter: Regeringens möjligheter till och utövande av styrning och kontroll över både förvaltningsorganisationen och de förvaltade företagen, t.ex. hur styrelser utses, ersättningsfrågor, vilka beslut som krävs för att utöva styrningen och möjligheten till samordning mellan ägaren och företagen. Ansvarsfördelningen mellan olika organ, dvs. vilket organ som fattar beslut i olika avseenden beträffande de förvaltade företagen (t.ex. vilka frågor som kräver politiskt ställningstagande eller samråd med ägaren) och gränssnitten mellan dem. Möjligheter till insyn i såväl företagen som förvaltningen. Ansvarsfördelningen mellan regering och riksdag beträffande styrningen av det statliga ägandet, dvs. både ägandets omfattning och inriktning. Statens möjligheter till granskning och utvärdering av såväl företagen som förvaltningen. Beslutsprocess för kapitalisering och finansiering av de förvaltade företagen, innefattande förutsättningar för att kunna skapa en effektiv kapitalstruktur i de förvaltade företagen. Beslutsprocess för utdelning av medel från de förvaltade företagen. Hantering av särskilt beslutade samhällsuppdrag. Jämställdhet inom statliga företag Frågan om jämställdhet inom statliga företag tas upp i motion 2011/12:N345 (S). I regeringens skrivelse sägs i avsnittet om bolagsstyrning och förhållandet mellan ägare, styrelse och ledning under rubriken i jämställdhetsarbete (s. 24) följande: De statligt ägda bolagens styrelser och ledningar ska vara ett föredöme i jämställdhetsarbetet. Regeringen ser det som en fortlöpande och angelägen uppgift att ta till vara den kompetens och erfarenhet som både kvinnor och män har, inte minst genom tillsättningar på chefsnivå. Regeringen anser att det är av stor vikt att öka andelen kvinnor i företagsledande ställning. De statligt ägda bolagen ska aktivt arbeta med jämställdhetsfrågor. Precis som staten som ägare ska vara ett föredöme genom en hög andel kvinnor i styrelserna, är det angeläget att de statligt ägda bolagen driver utvecklingen mot att även öka andelen kvinnor i företagsledande befattningar. avslog en motion med begäran om att genom ett tillkännagivande skulle uppmana regeringen att bedriva ett aktivt utvecklingsarbete för ökad jämställdhet i statliga bolag (bet. 2010/11:NU7). I en reservation (S, MP, V) förordades det att genom ett tillkännagivande skulle uppmana regeringen att aktivt arbeta för att öka andelen kvinnor på vd-poster och med chefsbefattningar samt i ledningsgrupper och att verka för att jämställdhetsarbetet i statliga bolag aktiveras och systematiseras. Löner för ledande befattningshavare inom statliga företag Nya riktlinjer för lönesättning för ledande befattningshavare i statliga bolag efterfrågas i motion 2011/12:N262 (S). I regeringens skrivelse sägs i avsnittet om bolagsstyrning och förhållandet mellan ägare, styrelse och ledning under rubriken som bolagsägare (s. 24) följande om ersättning till ledande befattningshavare: Regeringen beslutade om nya riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande. Rimliga ersättningar är viktigt för förtroendet för näringslivet i stort och utgör för staten en central del i bolagsstyrningen. Det är viktigt att styrelserna behandlar frågor om ersättning till de ledande befattningshavarna på ett medvetet, ansvarsfullt och transparent sätt och att styrelserna försäkrar sig om att den totala ersättningen är rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig samt bidra till en god etik och företagskultur. Ersättningen ska inte vara löneledande i förhållande till jämförbara bolag utan präglas av måttfullhet. De i riktlinjerna angivna ersättningsprinciperna ska även vara vägledande för övriga anställda. Det är hela styrelsens ansvar att fastställa ersättning till den verkställande direktören. Riktlinjerna för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande återges i skrivelsen (s. 130). Regeringen följer upp hur riktlinjerna har tillämpats. Resultatet av den senaste uppföljningen redovisas i skrivelsen i ett särskilt avsnitt (s. 38). beslutade att godkänna att uppdraget för skulle förtydligas i enlighet med vad regeringen hade föreslagit (prop. 2009/10:179, bet. 2009/10:NU23). Detta innebär att ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Utskottet ansåg att regeringen hade lyckats med att ge de förtydligade ägardirektiven en sådan utformning att de oklarheter som hade funnits och som bl.a. hade påtalats av skulle komma att undanröjas. I en reservation (S, V, MP) yrkades avslag på regeringens förslag. borde uppmana regeringen att återkomma med ett nytt förslag i enlighet med vad som förordades i reservationen, ansåg reservanterna. Som en följd av beslut antogs vid en extra bolagsstämma en ny bolagsordning för . Enligt denna (3 §) är föremålet för bolagets verksamhet att generera en marknadsmässig avkastning genom att direkt eller genom dotter- och intressebolag a) affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion, b) tillhandahålla och bedriva handel med produkter och tjänster inom områden som befrämjar, stöder och kompletterar energiverksamheten, företrädesvis inom data- och telekommunikationsområdena samt abonnemangsrelaterade produkter och tjänster, c) bedriva entreprenad- och konsultverksamhet inom främst energiområdet, d) äga och förvalta dels fastigheter, dels aktier och andra värdepapper med anknytning till nämnda verksamheter, e) för koncernens räkning bedriva kapital- och likviditetsförvaltning samt handel med värdepapper, samt att bedriva därmed förenlig verksamhet. Som tidigare redovisats beslutade om ett tillkännagivande om att ska förbli ett helägt statligt bolag (bet. 2010/11:NU7). I betänkandet hänvisades till att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 24 s. 60) hade redovisat att den skulle kunna komma att överväga en ägarbreddning i . Utskottet ansåg att sådana planer på en försäljning av borde avvisas. För utskottet var det självklart att ska kvarstå i helstatlig ägo. är en dominerande aktör på en marknad som inte fungerar väl. Vidare förvaltar viktiga gemensamma naturresurser och kan med rätt styrning vara ett oerhört kraftfullt energipolitiskt verktyg, menade utskottet. I en reservation (M, FP, C, KD) avvisades förslaget. I det nyssnämnda betänkandet (bet. 2010/11:NU7) avstyrkte utskottet vidare fyra motioner i vilka det hade krävts uttalanden av om uppdrag. I sitt ställningstagande hänvisade utskottet till det nyssnämnda riksdagsbeslutet om förtydligat uppdrag för . När det gällde roll inom energipolitiken betonade utskottet att lönsamhet är centralt för bolagets verksamhet. För att kunna spela en roll i omställningen av energisystemet måste ha en stabil ekonomi och stora ekonomiska resurser. Produktion och distribution av el är kapitalintensiva verksamheter som kräver stora investeringar. Utskottet såg marknadsmässighet som ett centralt begrepp, om ska kunna spela en sådan roll i energiomställningen som utskottet vill se. Utskottet hänvisade vidare till att regeringen i propositionen om förtydligat uppdrag för hade meddelat sin avsikt att använda EU:s s.k. 2020-mål som referenspunkt för uppföljning av roll i energiomställningen. De nämnda målen handlar om att utsläppen av växthusgaser ska minska jämfört med nivå, att av den totala energianvändningen ska komma från förnybara energikällor samt att energieffektiviseringen ska öka . Utskottet, som ansåg att det är mycket bra att använda EU:s 2020-mål som referenspunkt, anförde att det därmed kommer att bli möjligt att utvärdera om verkligen är ett av de bolag som leder utvecklingen mot minskade utsläpp av klimatgaser och ökad andel förnybar energi samt aktivt verkar för en effektivare energianvändning. Utskottet kommenterade också något vad som sades i ett par av de då aktuella motionerna om att ska möjliggöra konkurrenskraftiga priser för den elintensiva industrin och exportindustrin. Detta skulle, enligt vad som sades, ske inom ramen för . Att ska följas är en självklarhet, anförde utskottet. Lika självklart ansågs det vara att det är upp till den elintensiva industrin och exportindustrin att söka konkurrenskraftiga energipriser i avtal med eller andra energibolag. Detta är inte ett område där staten som ägare av bör agera. I en reservation (S, MP, V), med delvis bifall till de fyra då aktuella motionerna, föreslogs det att genom ett tillkännagivande skulle uppmana regeringen att agera så att uppdrag förtydligas så att blir det ledande företaget i energiomställningen. presenterade i en bok med titeln ett energisystem de sex energikällor som arbetar med, nämligen biomassa, kolkraft, kärnkraft, naturgas, vattenkraft och vindkraft. Under rubriken strategiska inriktning sägs det att vision är att skapa en stark och diversifierad europeisk produktionsportfölj med hållbara och ökande intäkter och starka tillväxtmöjligheter samt att bolaget ska vara bland de ledande aktörerna inom utveckling av miljömässigt hållbar energiförsörjning. kommer att fokusera på sina kärnmarknader, dvs. de marknader där har en stark position, , och . kommer den organiska tillväxten inom elproduktion att fokuseras på vindkraft, kärnkraft, gaseldade kraftverk och, om möjligt, vattenkraft. kommer också att investera i sameldning av biomassa i redan befintliga stenkolseldade kraftverk, under förutsättning att stödsystem utvecklas Beträffande de sex energikällorna sägs i boken följande: Biomassa ger stora möjligheter att sänka koldioxidutsläppen: Biomassa kan hjälpa att minska utsläppen av koldioxid. planerar att växa inom biomassa. Användningen av biomassa är beroende av stödsystem. Kolkraft är en hörnsten i det europeiska energisystemet: kommer att optimera sina nuvarande kolkraftverk. Byggandet av Boxberg och Moorburg kommer att slutföras. Ökad sameldning med biomassa och användandet av CCS-teknik kommer att spela en viktig roll för . Kärnkraft vinner ökat stöd i : Kärnkraft ger stora volymer elektricitet med låga koldioxidutsläpp. har en konkurrensfördel genom att vara en framträdande kärnkraftsoperatör. håller dörren öppen för framtida tillväxt inom kärnkraft. Naturgas är en övergångsteknik till ett hållbart energisystem: Naturgas har lägre specifika utsläpp än andra fossila bränslen och blir mer konkurrenskraftigt när kostnaderna för koldioxidutsläpp ökar. Naturgasens flexibilitet fungerar väl ihop med en ökad andel vindkraft. kommer att behålla sin nuvarande gasverksamhet och håller ögonen öppna för långsiktiga tillväxtmöjligheter. Vattenkraft blir alltmer attraktivt: Vattenkraft är en förnybar energikälla som kan producera stora volymer elektricitet och fungera som både baskraft och reglerkraft. är ett av största företag inom vattenkraft, vilket ger konkurrensfördelar. vill växa inom vattenkraft när tillfälle ges. Vindkraft har stora tillväxtmöjligheter: har tydliga konkurrensfördelar inom havsbaserad vindkraft. ser en stor tillväxtpotential i vindkraft. Lönsamheten är beroende av stödsystem. avslog, som tidigare nämnts, en motion i vilken ett återtagande av regeringens bemyndigande att minska ägandet i förordades (bet. 2010/11:NU7). I betänkandet redovisades det att regeringen har bemyndigande att sälja statens aktier i dåvarande Nordbanken (prop. 1991/92:21, bet. 1991/92:NU4).