bet · GZ01UbU2 · 2011-12-01 00:00:00 — Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkningen av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen öka med 2012. Ökningen förklaras av att prisbasbeloppet är högre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Utgiftsnivån bedöms öka med 2012 till följd av förändrade volymer jämfört med . Jämfört med de antaganden om antalet studiemedelstagare som låg till grund för beräkningen av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms dock antalet studiemedelstagare minska. Anslagsförändringar till följd av överföring från andra anslag fick i regleringsbrevet i uppdrag att successivt utöka antagningen av studenter till psykologutbildningen. motsvarar det utökade antalet platser 90 helårsstudenter. Med anledning av denna satsning föreslås anslaget öka med 2012 genom en överföring från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri. Anslagsförändringar till följd av övriga skäl Utgifterna 2012 bedöms jämfört med bli lägre till följd av minskade volymer. Regleringsbeloppet när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften blir dock ca 2012, jämfört med ca 2011. Regleringsbeloppen fastställs av och utgör skillnaden mellan den löpande inbetalda preliminära avgiften och den slutliga ålderspensionsavgiften. I kommittémotion 2011/12:Ub474 (S) yrkande 1 föreslås att anslaget ökas med utöver regeringens förslag. Behoven av utbildning är stora och växande både för individen och för samhället. Medel avsätts för studiemedel m.m. för de utbildningsplatser som Socialdemokraterna föreslår inom utgiftsområdena 16 Utbildning och universitetsforskning samt 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. I kommittémotion 2011/12:Ub494 (MP) yrkande 1 föreslås att anslaget ökas med utöver regeringens förslag. vill höja studiemedlet med genom en höjning av bidragsdelen och anslår för detta. Unga som saknar fullgod gymnasieutbildning ska ges möjlighet till studiemedel utan återbetalningskrav för att läsa in gymnasiet på folkhögskola eller komvux. avsätts för detta 2012. avsätts och avsätts . Vidare avsätts 2012 för studiemedel för 1 000 fler platser inom kvalificerad yrkesutbildning (KY) 2012 och 2 500 fler fria platser inom vuxenutbildning. Satsningen görs också 2013. vill vidare höja det extra tillägg till studiemedlet, som den student som också är förälder har rätt till, med för barn 1 och 2 och för barn 35 vid heltidsstudier. avsätts för detta. I partimotion 2011/12:Fi241 (MP) yrkande 15 samt kommittémotion 2011/12:Ub495 (MP) yrkandena 13 och 18 finns förslag om tillkännagivanden om höjningar av studiemedel och barntillägg enligt vad som redovisats i stycket ovan. I kommittémotion 2011/12:Ub522 (SD) avsätts resurser för 9 000 nya komvuxplatser samt 8 000 nya platser på . Anslaget föreslås således öka med jämfört med regeringens förslag. I motion 2011/12:Ub283 (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande till regeringen med samma innebörd. föreslår i partimotion 2011/12:Ub475 yrkande 3 i denna del en studiemedelshöjning till 2012. I denna höjning ingår ett höjt studiebidrag med . Det innebär att bidragsdelens andel ökar från till av totalbeloppet. Det motsvarar för 40 veckors heltidsstudier. För studerande med det högre bidraget höjs bidragets andel från eller till för 40 veckors studier. Anslaget ökar därför med . satsning på fler utbildningsplatser inom komvux, och högskolan leder till att fler studerande får studiemedel. Dessutom införs ett särskilt studiestöd för arbetslösa ungdomar där bidraget utgör av totalbeloppet. Sammanlagt blir det ca 38 000 fler studiemedelstagare, och anslaget behöver öka med . En förlängning av vissa lärarutbildningar innebär att anslaget höjs med . En betald specialistutbildning för sjuksköterskor bör införas, och anslaget minskas därför med . Sammantaget föreslår att anslaget ökas med utöver regeringens förslag. I partimotion 2011/12:Ub475 yrkande 1 föreslås att beslutar om ändring av 3 kap. 1113 §§ studiestödslagen (1999:1395) enligt vad som anges i motionen. Motionens lagförslag innebär att studiemedlet höjs i enlighet med förslag. Utskottet vill inledningsvis välkomna regeringens tidigare och aktuella satsningar på nya utbildningsplatser. Satsningarna leder till ökade behov av studiemedel. Utskottet delar regeringens bedömning att den tillfälliga satsningen på arbetslösa ungdomar i åldrarna som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning bör förlängas, så att dessa ungdomar under vissa förutsättningar kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlet även för studier på grundläggande eller gymnasial nivå som påbörjas . När det gäller nivån på studiemedlen vill utskottet påminna om att med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen höjdes studiemedelsbeloppet med per studiemånad (prop. 2009/10:1 utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127). Som framgår av den nu aktuella budgetpropositionen konstaterar vid en jämförelse med konsumentprisindex att studiemedlets köpkraft var den högsta sedan det moderna studiemedelssystemet infördes . Därefter har studiemedlet höjts med ytterligare fr.o.m. . Reformerna innebär att studiemedlet uppgår till per studiemånad vid heltidsstudier. Även det s.k. fribeloppet har fr.o.m. höjts från ca till (prop. 2010/11:1 utg.omr 15, bet. 2010/11:UbU2, rskr. 2010/11:136, prop. 2011/12:1 utg.omr. 15 s. 33). Därmed ges studerande ökade möjligheter till förbättrad ekonomi, och en viktig signal om att arbete ska löna sig sänds. Nivåerna i studiemedelssystemet är dessutom indexerade med prisbasbeloppet för att kompensera för prisutvecklingen. Utskottet kan vidare konstatera att motionärernas förslag ligger högre än den ram som har beslutat för utgiftsområdet. Motionerna kan således inte ligga till grund för beslut. Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringens förslag är väl avvägt. Således tillstyrks propositionen medan motionerna avstyrks. Utskottets förslag i korthet anvisar 4 till anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. Därmed bifalls propositionen medan en motion om en annan anslagsnivå avslås. Jämför särskilt yttrande 4 (V). Anslaget används för utgifter för räntor på studielån som har tagits upp i . Inbetalda räntor redovisas mot inkomsttitel Räntor på studielån och uppgick till ca 2010. Anslaget används dessutom för utgifter till följd av avskrivningar av studielån. Regeringen föreslår att 4 anvisas till anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. för . Regeringen beräknar och föreslår följande förändringar på anslagsnivån . Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår att medel anvisas för en utökad satsning på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) med ca 5 000 platser , och beräknas medel för ca 1 000 platser. Satsningen bedöms öka utgifterna för studiemedelsräntor med 2012. Medel föreslås för en tillfällig satsning inom med ca 1 000 platser , och beräknas medel för ca 500 platser. Satsningen bedöms öka utgifterna för studiemedelsräntor med 2012. Regeringen avser att föreslå en rätt för studerande med studiemedel att få studiemedlets lånedel avskriven för tid i samband med att en studerandes barn har avlidit. Utgifterna på anslaget bedöms därmed öka med 2012. Som nämnts ovan bör den tillfälliga satsningen där den högre bidragsnivån inom studiemedlet i vissa fall kan lämnas till studerande som är förlängas med . Anslaget bör därför ökas med ca . I enlighet med beräkningar i budgetpropositionen bedömer regeringen utöver ovanstående att utgifterna kommer att öka med ca 2012. För att stimulera kommunerna att bedriva lärlingsutbildning inom den gymnasiala vuxenutbildningen beräknade regeringen i budgetpropositionen att medel avsätts för perioden 20122014. Satsningen innebär att utgifterna för studiemedelsräntor föreslås öka med 2012. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar De makroekonomiska förutsättningar som påverkar utgifterna för studiemedelsräntor är nivån på upplåningsräntan i och prisbasbeloppet. Förändringar av upplåningsränta och prisbasbelopp jämfört med antaganden i budgetpropositionen ger den sammantagna effekten att utgifterna bedöms minska med 2012. Den främsta anledningen till att utgifterna beräknas minska är att upplåningsräntan bedöms bli lägre jämfört med räntan så som den beräknades i budgetpropositionen . Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Trots att den utestående skulden för studielån i beräknas fortsätta att öka bedöms ränteutgifterna minska med motsvarande 2012 på grund av att antalet studiemedelstagare beräknas minska. Anslaget för studiemedelsräntor omfattar även avskrivningar av studielån. Utgifterna för avskrivning har ökat och beräknas öka även . Anslagsförändringar till följd av överföring från andra anslag fick i regleringsbrevet i uppdrag att successivt utöka antagningen av studenter till psykologutbildningen. motsvarar det utökade antalet platser 90 helårsstudenter. Med anledning av denna satsning föreslås anslaget öka med 2012 genom en överföring från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri. I partimotion 2011/12:Ub475 yrkande 3 i denna del föreslås att anslaget minskas med jämfört med regeringens förslag. förslag om höjning av studiebidraget under anslag 1:2 Studiemedel m.m. gör att lånedelens andel minskar, vilket innebär att utgifterna för räntor på lån som tas upp i minskar. Utskottet har ovan tillstyrkt regeringens förslag om studiemedel och avstyrkt förslag om höjning av studiebidraget. Utskottet avstyrker även det nu aktuella motionsyrkandet samt tillstyrker regeringens förslag. 1:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk. Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för utgifter för bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan, s.k. Rg-bidrag. Bidraget lämnas till döva och hörselskadade elever vid riksgymnasierna i för kostnader för resor och boende. Motsvarande gäller för svårt rörelsehindrade elever vid särskilt anpassad gymnasial utbildning i , , och . Anslaget används även för utgifter för bidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar, s.k. TUFF-ersättning. Rg-bidraget är ett rättighetsstyrt bidrag. Utgifterna för TUFF är beroende av anvisade medel och efterfrågan på detta stöd. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk för . Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål. Vidare bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget göra beställningar som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013. Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för utgifter för produktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker och för utvecklingsprojekt i syfte att effektivisera produktionsmetoderna. Anslaget disponeras av Talboks- och som i samverkan med andra bibliotek ska förse synskadade och andra läshandikappade med litteratur. Kostnaderna för verksamheten minskade . ökade efterfrågan på talböcker. Det totala antalet studenter som är inskrivna med rätt att beställa nyproduktion ökade . För att täcka det underskott som uppstod ökade anslaget med och så bör ske även 2012. Anslaget 1:7 bör minskas med motsvarande belopp. bedöms utgiften för produktion av studielitteratur vara oförändrad jämfört med . Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål för . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:6 m.m. Vidare bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån intill ett belopp av 176 . Motioner med förslag om andra nivåer avslås. Därmed bifalls propositionen. Jämför särskilda yttrandena 1 (S) och 4 (V). Anslaget används för Centrala () förvaltningskostnader. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:6 m.m. för . Med anledning av satsningen på utbildning till följd av propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, rskr. 2008/09:183) tillfördes anslaget 2011. Anslaget höjdes eftersom utbildningssatsningarna innebar att fler studerande skulle utnyttja studiemedelssystemet och CSN:s arbetsbelastning därmed skulle öka. Anslaget bör minskas med motsvarande belopp 2012. Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån intill ett belopp av 176 . Regeringen anger som skäl för förslaget att den totala skulden för studielån hos beräknas uppgå till ca vid utgången av 2011 för studielån tagna efter 1988. beräknas nettoupplåningen till , avskrivningar till och konvertering av äldre lån till lån upptagna i till . Det totala lånebehovet bedöms bli ca 176 . I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Ub474 yrkande 2 föreslås att bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån intill ett belopp av 177 . framhåller att partiets förslag om höjning av studiebidraget gör att lånedelen minskar, och därmed minskar också låneutbetalningarna. I partimotion 2011/12:Ub475 (V) yrkande 2 föreslås således ett bemyndigande om lån som är lägre än regeringens förslag. Utskottet har ovan tillstyrkt regeringens förslag om studiemedel och avstyrkt motstående motioner. Utskottet tillstyrker således regeringens förslag och avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:7 . Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för förvaltningskostnader. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:7 för . För att täcka det underskott som uppstod 2009 på anslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål ökade anslaget 1:5 med och så bör ske även 2012. Anslaget 1:7 bör därför minskas med motsvarande belopp. Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Anslag och bemyndiganden inom utgiftsområde 15 Studiestöd (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi vill framhålla att behöver en ny färdriktning. Vi vill ha ett samhälle där välfärd och möjligheter kommer alla till del. Där vi river hinder för människors frihet så att de kan förverkliga sina drömmar. Vi vill utveckla mot ett mer modernt och framåtblickande samhälle byggt på gemenskap, solidaritet, rättvisa, kreativitet och trygghet. Vi kan aldrig acceptera arbetslösheten. Full sysselsättning är det övergripande målet för den socialdemokratiska ekonomiska politiken. Som land har vi inte råd med det slöseri som arbetslösheten innebär. När alla har ett arbete blir rikt, både ekonomiskt och mänskligt. Alla har skyldighet att bidra till samhällets utveckling utifrån sina förutsättningar. Med fler människor i arbete klarar vi att finansiera utbildning, vård och omsorg för alla. Vi har högre ekonomiska ambitioner för . ska ligga i framkant av utvecklingen även . Då måste vi vara handlingskraftiga . Vi förnyar vår ekonomiska politik. ska använda varenda skattekrona rätt, för att säkra framtidens tillväxt. Vi har en tydlig vision för att göra till en konkurrenskraftig, kunskapsbaserad ekonomi. Om vi ska stå starka måste vi konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor och inte med låga löner. Regeringens ensidiga ekonomiska politik baserad på stora skattesänkningar har nått vägs ände. Utanförskapet är oförändrat, arbetslösheten har ökat, klyftorna och barnfattigdomen har växt liksom de ekonomiska skillnaderna mellan könen. Fler är långtidsarbetslösa, bostadsbyggandet har minskat och skolresultaten försämrats. behöver en ny färdriktning också för den ekonomiska politiken. Läget i världsekonomin är allvarligt. Risken för recession i är uppenbar. Det ställer stora krav på den ekonomiska politiken även i . Starka offentliga finanser är avgörande. gäller det att göra rätt saker. Vi vill prioritera investeringar i det som också långsiktigt bygger starkt utbildning, infrastruktur och bostäder. Då behöver vi utveckla svensk konkurrenskraft. behöver en förstärkt strategisk samverkan mellan staten, näringslivet och akademin med mer av samarbete och gemensamma prioriteringar av såväl forskningsresurser som utbildning. Skolan står i fokus. En kunskapsbaserad ekonomi börjar i en skola där alla barn lyckas. Vi vill skapa en modern kunskapsskola med kvalitet och kreativitet i centrum. Alla skolor ska vara bra skolor. Det kräver att vi investerar i lärarnas kompetens och utveckling. Utbildning är en färskvara, därför tror vi på det livslånga lärandet. ska bli en kunskapsnation av världsklass, och då måste fler ges chansen till god utbildning. Vi har inte råd att inte ta vara på de tillväxtmöjligheter som ligger i ett mer jämställt samhälle. Kvinnors möjligheter till arbete och utveckling är en viktig del av en ny färdriktning för . Ekonomin växer när människor växer. Ökade klyftor ger inte fler jobb och en bättre ekonomisk utveckling. Strävan efter ekonomisk utveckling och ökad jämlikhet är två sidor av samma mynt. Det ska alltid krävas av den enskilde att denne gör rätt för sig efter bästa förmåga. Men var och en ska också veta att samhället fungerar och möjliggör ett bättre liv för alla. Detta är kärnan i vad vi kallar värdeburen tillväxt, en moralisk ekonomisk utveckling. Vår politik innebär satsningar på flera olika politikområden. Miljöproblemen kräver investeringar och tuffa miljökrav. Vi tror på ett modernt arbetsliv där de anställdas intressen står i centrum. Storstäder som bärs fram av en pulserande framtidstro är en viktig ingrediens i bygget av ett modernt och konkurrenskraftigt . Det behövs en ny bostadspolitik som ger en större rörlighet på bostadsmarknaden och blandande bostadsområden. är ett glest befolkat land med behov av snabba miljövänliga transporter. En del i en ny färdriktning för bör vara att nu börja lägga grunden för fungerande snabba järnvägar i . Den som känner att välfärden krackelerar rustar sig för ojämlikhet. Det är det vi kunnat se i vårt land . Den utvecklingen kan aldrig vara ett framgångsrecept. Samhällen som håller ihop, med stor tillit människor emellan, har bättre ekonomisk tillväxt och lägre brottslighet än samhällen med låg tillit. En omfattande generell välfärd ökar tilliten i samhället. behöver en ny färdriktning där alla tillsammans är med och tar ett gemensamt ansvar för att hålla ihop vårt land. De som tjänar allra bäst kan bidra lite mer i ett tufft ekonomiskt läge. Tillsammans kan vi med en aktiv social investeringspolitik prioritera att avskaffa barnfattigdomen, ge fler barn och unga god utbildning och möjligheter till kulturupplever och möjliggöra för fler att komma ut i arbete. Då får vi ett bättre samhälle för alla. Det ekonomiska läget är mycket osäkert. stora beroende av omvärlden gör att det finns betydande risker för en klart försämrad utveckling i vårt land. Vi menar att det måste finnas en beredskap att i ett sådant läge stimulera ekonomin för att hålla uppe den inhemska efterfrågan. Vi kommer därför mycket nogsamt att studera den ekonomiska utvecklingen och är beredda att återkomma med ytterligare insatser om det skulle visa sig nödvändigt. Eftersom vårt förslag till ramar för utgiftsområdena inte har vunnit stöd i kan vi inte yrka bifall till vårt motionsförslag om utgiftsområde 15 Studiestöd. Vi vill dock framföra följande. Behoven av utbildning är stora och växande. För individen handlar det om att få bättre möjligheter till ett arbete. För samhället handlar det om att tillgodose efterfrågan på kvalificerad arbetskraft och stärka konkurrenskraft. Vi föreslår i vår kommittémotion 2011/12:Ub474 att tillförs utöver regeringens förslag. Det innebär att medel avsätts för studiemedel m.m. för de utbildningsplatser som vi föreslår inom utgiftsområdena 16 Utbildning och universitetsforskning samt 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Vidare föreslår vi i vår kommittémotion att bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån intill ett belopp av 177 . Anslag och bemyndiganden inom utgiftsområde 15 Studiestöd (MP) (MP) anför: högskolor och universitet ska präglas av kvalitet, mångfald och tillgänglighet. Ett samhälle i ständig utveckling behöver en väl fungerande högre utbildning. En av de viktigaste åtgärderna för att garantera en öppen och tillgänglig högskola är att möjliggöra för alla, oavsett bakgrund, att studera. har större ambitioner än regeringen inom utgiftsområde 15 Studiestöd. I detta särskilda yttrande redovisar jag hur vill se inriktningen på politiken inom området. Jämfört med många andra länder är ett av de mest förmånliga länderna att studera i. Men trots detta är det svårt att leva på studiemedlet, och svenska studenter tillhör de mest skuldsatta när de tar ut sin examen. För att möjliggöra för fler att studera på heltid och för att skapa en mer rimlig försörjning för studenter vill höja studiemedlet med genom en höjning av bidragsdelen . anslår för det här ändamålet. vill också öka det extra tillägg till studiemedlet som den student som också är förälder har rätt till med vid heltidsstudier. För detta ändamål avsätts i budgeten. En bredare rekrytering till högre utbildning är centralt. Vidare föreslår att unga mellan , som saknar fullgod gymnasieutbildning, ska ges möjlighet till studiemedel utan återbetalningskrav för att läsa in gymnasiet på folkhögskola eller komvux. Stödet kan fördelas av Arbetsförmedlingen som har att bedöma vilka behov av särskilda insatser som finns för individen. Tanken är att det utvidgade stödet ska fungera som en extra knuff över tröskeln. Därför ges det under maximalt , och därefter återgår individen till det ordinarie studiestödssystemet. Denna satsning innebär år 1, år 2 och år 3. Tröskeln för att komma tillbaka till skolan måste bli lägre för den grupp unga som står längst ifrån arbetsmarknaden. Därför är detta en viktig satsning. avsätter också medel för studiemedel för 1 000 fler platser inom kvalificerad yrkesutbildning (KY) 20122014 och 2 500 fler fria platser inom vuxenutbildning 20122013. Anslag och bemyndiganden inom utgiftsområde 15 Studiestöd (SD) (SD) anför: är ett Sverigevänligt parti. har idémässigt låtit sig inspireras av såväl socialkonservatismen som delar av den svenska folkhemstanken. Syftet är att kombinera principen om grundläggande social rättvisa med traditionella värdekonservativa idéer. Det övergripande målet med politik är att skapa ett välmående samhälle ett folkhem präglat av trygghet, harmoni och solidaritet. Erfarenheter från vår historia och vår omvärld visar att de viktigaste faktorerna för att kunna skapa ett sådant samhälle är småskalighet, en fungerande rättstat, en stark gemensam identitet och grundläggande social rättvisa. Några nyckelord i partiets politik är förvaltarskap, stabilitet, trygghet, kontinuitet och omtanke. är ett land som är präglat av hänsyn och trygghet, ett land där medborgarna känner samhörighet och därigenom en naturlig tillit till andra medborgare. söker bygga ett land där frihet och öppenhet är ledord för alla. Det är ett land där vårt folkhem är byggt på en gemensam värdegrund och på svenskarnas rätt att utvecklas på egna villkor. I förs en ansvarsfull invandringspolitik.