bet · GY01UU10 · 2011-05-12 00:00:00 — Handräckningsdirektivet omfattar främst informationsutbyte, men det innehåller även bestämmelser om annat samarbete, såsom koordinerade, simultana utredningar samt möjligheter för tjänstemän i en medlemsstat att närvara vid utredningar i en annan medlemsstat. Direktivet innehåller ett utvidgat tillämpningsområde och omfattar huvudsakligen alla direkta skatter. När det gäller informationsutbyte på begäran i enskilda fall anges att standard på detta område ska gälla fullt ut, vilket innebär att det inte ska gå att vägra att lämna uppgifter med hänvisning till banksekretess eller till att uppgifterna inte tas in för egna beskattningsändamål. Direktivet innehåller även bestämmelser om ett automatiskt informationsutbyte om vissa inkomster. Allt informationsutbyte enligt direktivet effektiviseras genom ett tydligare förfarande och gemensamma tekniska format. Utskottet framhåller att även om anslutningen till standard för informationsutbyte i skatteärenden nu ökar snabbt är det viktigt att de åtaganden om informationsutbyte som görs i avtalen också genomförs i praktiken. Inom globala forum för transparens och informationsutbyte på skatteområdet genomförs därför landrevisioner. Utskottet ser som positivt att det inom görs ansträngningar för att snabbt utveckla nätverket för utbyte av information på skatteområdet. Utvecklingsländer, men även många minde länder, saknar de resurser som behövs för att ingå ett stort antal avtal. Även större länder kan ha svårt att samla de resurser som krävs för att förhandla fram avtal med många små och avlägset belägna länder. För att underlätta för dessa länder att skapa ett nätverk av avtal har utvecklat en teknik med multilaterala förhandlingar som förs i syfte att ingå bilaterala avtal. Utskottet noterar att modellen har utvecklats med det nordiska samarbetet på detta område som förebild. Utskottet noterar vidare att den konvention om handräckning i skatteärenden som tillkommit på svenskt initiativ och som utarbetats av och förändrades så att den uppfyller standard för informationsutbyte i skatteärenden m.m. Konventionen har också öppnats för tillträde av länder som inte är medlemmar i eller . Med det anförda avstyrker utskottet motion 2010/11:U8 (S) yrkandena 4 och 5. Rättsliga och inrikes frågor I skrivelsens avsnitt om rättsliga och inrikes frågor understryker regeringen att unionens medlemsstater samarbetar för att förebygga och bekämpa gränsöverskridande och allvarlig brottslighet. För att förverkliga denna målsättning samarbetar medlemsstaterna på olika sätt mot t.ex. organiserad brottslighet, terrorism, penningtvätt, människohandel och narkotikasmuggling. Regeringen redogör även specifikt för spörsmål som gäller straffrättsliga sanktioner mot människohandel (s. 125126). Skrivelsen uppmärksammar även frågor om asyl och invandring (s. 128136). Regeringen anför att EU har som mål att skapa en gemensam politik för invandring, vilket också stärker unionens konkurrenskraft. I Stockholmsprogrammet har bekräftat målsättningen att upprätta ett gemensamt område för skydd, som har sin grund i ett gemensamt asylförfarande och en enhetlig status för dem som beviljas skydd. I kommittémotion 2010/11:U8 yrkande 6 anför Socialdemokraterna att regeringen nu måste ta initiativ i EU för att tydliggöra att prostitution och människohandel har ett starkt samband samt föra fram den svenska sexköpslagen som ett bra exempel på hur prostitution bekämpas. Den utvärdering som gjorts av sexköpslagen i SOU 2010:49 visar att förbudet mot köp av sexuell tjänst har haft avsedd effekt och är ett viktigt instrument för att förebygga och bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål. I kommittémotion 2010/11:U8 yrkande 7 framhåller Socialdemokraterna att fokus i ett gemensamt europeiskt asylsystem måste vara EU-ländernas gemensamma ansvar att värna de mänskliga rättigheterna och internationella konventioner samt att bereda möjligheter för de flyende att söka asyl. För att det ska fungera krävs ett solidariskt ansvar av EU:s medlemsstater. Motionärerna menar att den rådande situationen i är bevis för att EU:s massflyktsdirektiv borde tillämpas för att säkerställa snabbt stöd till dem som flyr från krig och förtryck. I kommittémotion 2010/11:U296 yrkande 17 lyfter fram s.k. trafficking, en illegal handel med människor för att utöva kommersiell sexuell exploatering eller tvångsarbete, en modern form av slaveri. Motionärerna anför att av den globala människohandeln sker för sexuellt utnyttjande. Till har människohandeln från , , ökat. Ett stort antal kvinnor och barn från , och säljs också till . framhåller att bör verka för en intensifierad kamp inom EU mot människohandel. konstaterar att frågor som faller under justitieutskottets beredningsområde i skrivelsen behandlas under följande avsnitt: 17.10 E-juridik gör det lättare att hitta europeisk rättsinformation 18 Polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete (förutom 18.3.5 Effektivare tullsamarbete) 20.3.1 för grundläggande rättigheter 20.3.2 Programmet Grundläggande rättigheter och medborgarskap 35.2.2 Gränsöverskridande uppföljning av trafikförseelser. erinrar om att det tidigare (bet. 2008/09:JuU4 s. 10) har uttryckt att människohandel är en allvarlig kränkning av den enskilda individens människovärde och rätt att få bestämma över sitt liv och sin kropp. Prostitution och människohandel för sexuella ändamål är ett allvarligt hinder för social jämlikhet och jämställdhet mellan könen och för de utsattas möjlighet att åtnjuta sina mänskliga rättigheter. vidhåller även sin uppfattning att insatser för att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål måste präglas av internationell samverkan. Det är därför med tillfredsställelse som justitieutskottet noterar att direktivet om förebyggande och bekämpande av människohandel samt skydd av offer har antagits. noterar att enligt motion 2010/11:U8 (S) yrkande 6 bör inom EU tydliggöra att prostitution och människohandel för sexuella ändamål har ett starkt samband och föra fram den svenska sexköpslagen som ett bra exempel på hur prostitution bekämpas. anför att det har behandlat liknande motionsyrkanden (bet. 2008/09:JuU4, 2009/10:JuU33 och 2010/11:JuU8). I betänkande 2008/09:JuU4 hade justitieutskottet begärt ett yttrande från utrikesutskottet som där underströk vikten av att sexköpslag även i fortsättningen tas upp i relevanta kontakter. hänvisade även till det uppdrag som regeringen lämnat till med anledning av Handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167). Uppdraget innebar att vidareutveckla och ta fram besöksprogram för utländska nyckelaktörer som vill studera arbetet i med att förebygga och bekämpa prostitution och handel med människor för sexuella ändamål. skulle inom ramen för uppdraget också genomföra informationsaktiviteter och presentationer i utlandet. Svenska institutets uppdrag slutredovisades . Av redovisningen framgår det att uppdraget i stor utsträckning har realiserats genom seminarier, konferenser och möten där svenska nyckelaktörer presenterat bakomliggande perspektiv, initiativ och faktiska metoder inom det svenska arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Verksamheter har genomförts både i och utomlands. Av dessa kan särskilt nämnas ett utbildningsseminarium för diplomater och konsulär personal i . Aktiviteten hölls i permanenta EU-representations lokaler i och kan ses som ett strategiskt initiativ att föra ut information om det svenska exemplet i samband med ordförandeskap i EU. Vidare har en skrift tagits fram om den svenska synen på människohandel och prostitution, och skriften finns tillgänglig på engelska, spanska, ryska och turkiska. Dessutom har fyra kortfilmer producerats. Kampen mot människohandel var en högt prioriterad fråga under det svenska EU-ordförandeskapet . Det nu antagna direktivet om förebyggande och bekämpande av människohandel samt skydd av offer bygger till största delen på resultatet av förhandlingarna om det förslag till rambeslut som behandlades under det svenska EU-ordförandeskapet och som det nåddes en bred samsyn om vid rådet (rättsliga och inrikes frågor) . Frågan om människohandel för sexuella ändamål behandlades även på ordförandekonferensen mellan gränsöverskridande brottsbekämpning och rättssäkerhet med fokus på människohandel för sexuella ändamål som justitieutskott stod värd för. Utöver detta arrangerade den en konferens i om utvecklingen av EU:s arbete mot människohandel med fokus på relationerna och samarbetet med ursprungsländer för människohandel och länder som människohandeln passerar igenom. I dessa sammanhang tog man också upp betydelsen av att minska efterfrågan på köp av sexuella tjänster för att stävja sexköp och människohandel. anger avslutningsvis att det ser positivt på det arbete som bedrivs på uppdrag av regeringen såväl nationellt som internationellt. Mot bakgrund av det anförda anser inte justitieutskottet att något initiativ är nödvändigt med anledning av motionsyrkandet. Yrkandet bör därför avstyrkas. I övrigt har justitieutskottet inte något att anföra med anledning av regeringens skrivelse. När det gäller rättsliga och inrikes frågor anger att den har samrått i frågor om utbyte av information. Skyddet för den enskilde har i dessa sammanhang poängterats vid ett flertal tillfällen. Det har t.ex. gjorts då nämnden vid flera samråd diskuterat frågan om ett avtal mellan och om informationsutbyte för bekämpning av terrorism och dess finansiering. Ett annat exempel är samråden om reglering av hur flygpassageraruppgifter, s.k. PNR-uppgifter, får användas. Frågorna om asyl, invandring, visering och annan politik som rör fri rörlighet för personer har ett nära samband med EU:s yttre förbindelser. Hit hör viseringsfrihet, viseringsförenklingsavtal och migrationsfrågorna. Samråd med nämnden om olika aspekter av dessa frågor har skett inför möten i rådet för rättsliga och inrikes frågor och rådet för utrikes frågor. Utskottet noterar att regeringen framhöll i sin deklaration vid utrikespolitiska debatt i att en av de viktigaste utmaningarna för och det internationella samfundet är att säkra och underlätta de flöden som ger globaliseringen dess kraft, men att vi också måste kunna motverka och kontrollera de flöden som riskerar att underminera våra samhällen. Dit hör bl.a. organiserad brottslighet och människohandel. Utskottet konstaterar att regeringen framhåller i skrivelsen att EU:s åtgärder för att förebygga och bekämpa gränsöverskridande och allvarlig organiserad brottslighet ska ge ett mervärde och bedrivas på ett effektivt sätt. bevakar att samtliga åtgärder är förenliga med grundläggande principer om rättssäkerhet och respekterar den personliga integriteten. Stärkt gränskontroll är ett viktigt instrument för att bekämpa gränsöverskridande brottslighet. När det gäller straffrättsliga sanktioner mot människohandel noterar utskottet att allmänna rådet antog ett direktiv om förebyggande och bekämpande av människohandel samt skydd av offer. Kommissionen hade presenterat ett förslag till direktiv om förebyggande och bekämpande av människohandel samt skydd av offer (KOM(2010) 95, faktapromemoria 2009/10:FPM64). Förslaget byggde till största delen på förhandlingsresultatet beträffande det förslag till rambeslut som förhandlades under det svenska EU-ordförandeskapet och som det nåddes en bred samsyn om vid rådet (rättsliga och inrikes frågor) . Direktivet syftar till att skapa ett mer sammanhållet synsätt i kampen mot människohandel för att i ökad utsträckning förebygga och lagföra människohandelsbrott samt skydda brottsoffrens rättigheter. Utskottet noterar att direktivet innehåller bestämmelser om bl.a. en utvidgad kriminalisering av människohandel, kriminalisering av anstiftan av, medhjälp och försök till sådant brott, skärpta lägsta maximistraff och försvårande omständigheter. Vidare behandlas ansvar och sanktioner för juridiska personer. I vissa fall ska människohandelsoffer inte åtalas eller straffas för brott som de tvingas begå. Direktivet omfattar även regler om utredning och lagföring, inklusive preskription, utvidgad jurisdiktion, undantag från kravet på dubbel straffbarhet, och hjälp och stöd till samt skydd av brottsoffer. Det innehåller även krav på övervägande av kriminalisering av att använda tjänster från människohandelsoffer samt inrättande av nationella rapportörer. Utskottet konstaterar att godkände konvention om bekämpande av människohandel (prop. 2009/10:152, bet. 2009/10:JuU33, rskr. 2009/10:273) , och att ratificerade konventionen . konstaterade i sitt betänkande att bör fortsätta att aktivt främja och delta i det internationella samarbetet mot människohandel. framhöll att konvention mot människohandel kompletterar övriga internationella instrument, främst genom att stärka offrens rättigheter och genom att tillhandahålla en övervakningsmekanism. Polisen och åklagarna ges genom konventionen förbättrade verktyg i det internationella arbetet. Utskottet anser att bekämpandet av människohandel även i fortsättningen ska vara en högt prioriterad fråga för regeringen. I detta arbete är det europeiska samarbetet av central betydelse. Utskottet ställer sig också positivt till de åtgärder som vidtagits i kampen mot människohandel. Med det anförda anser utskottet motionen tillgodosedd och avstyrker därmed motion 2010/11:U296 (V) yrkande 17. Motionsvis framförs krav på initiativ i EU för att tydliggöra att prostitution och människohandel har ett starkt samband. erinrar i sitt yttrande om att det tidigare (bet. 2008/09:JuU4 s. 10) har uttryckt att människohandel är en allvarlig kränkning av den enskilda individens människovärde och rätt att få bestämma över sitt liv och sin kropp. Prostitution och människohandel för sexuella ändamål är ett allvarligt hinder för social jämlikhet och jämställdhet mellan könen och för de utsattas möjlighet att åtnjuta sina mänskliga rättigheter. vidhåller även sin uppfattning att insatser för att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål måste präglas av internationell samverkan. noterar därför, liksom justitieutskottet, med tillfredsställelse att det ovannämnda direktivet om förebyggande och bekämpande av människohandel samt skydd av offer har antagits. har i ett yttrande till justitieutskottet (yttr. 2008/09:UU3y, bet. 2008/09:JuU4) understrukit vikten av att sexköpslag även i fortsättningen tas upp i relevanta internationella sammanhang. hänvisade även till det uppdrag som regeringen lämnat till med anledning av Handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) och konstaterade att informationsuppdraget till låg i linje med detta budskap. Uppdraget innebar att vidareutveckla och ta fram besöksprogram för utländska nyckelaktörer som vill studera arbetet i med att förebygga och bekämpa prostitution och handel med människor för sexuella ändamål. skulle inom ramen för uppdraget också genomföra informationsaktiviteter och presentationer i utlandet. I justitieutskottets yttrande anförs det att Svenska institutets uppdrag slutredovisades . Av redovisningen framgår det att uppdraget i stor utsträckning har realiserats genom seminarier, konferenser och möten där svenska nyckelaktörer presenterat bakomliggande perspektiv, initiativ och faktiska metoder inom det svenska arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Verksamheter har genomförts både i och utomlands. Av dessa kan särskilt nämnas ett utbildningsseminarium för diplomater och konsulär personal i . Aktiviteten hölls i permanenta EU-representations lokaler i och kan ses som ett strategiskt initiativ att föra ut information om det svenska exemplet i samband med ordförandeskap i EU. konstaterar att kampen mot människohandel var en högt prioriterad fråga under det svenska EU-ordförandeskapet . Förutom förhandlingarna om det förslag till rambeslut som ledde till det nu antagna direktivet behandlades frågan om människohandel för sexuella ändamål även på ordförandekonferensen mellan gränsöverskridande brottsbekämpning och rättssäkerhet med fokus på människohandel för sexuella ändamål , med justitieutskott som värd. Utöver detta arrangerade den en konferens i om utvecklingen av EU:s arbete mot människohandel med fokus på relationerna och samarbetet med ursprungsländer för människohandel och länder som människohandeln passerar igenom. I dessa sammanhang tog man också upp betydelsen av att minska efterfrågan på köp av sexuella tjänster för att stävja sexköp och människohandel. anger avslutningsvis att det ser positivt på det arbete som bedrivs på uppdrag av regeringen såväl nationellt som internationellt. Mot bakgrund av det anförda anser inte justitieutskottet att något initiativ är nödvändigt med anledning av motionsyrkandet och att yrkandet därför bör avstyrkas. gör ingen annan bedömning än justitieutskottet. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2010/11:U8 (S) yrkande 6. Motionsvis anförs vikten av ett gemensamt europeiskt asylsystem. Utskottet konstaterar att asylpolitiken är ett konkret sätt att visa och stå upp för de värden som unionen är satt att försvara. Utskottet understryker vikten av att verkar för att genom ett fördjupat europeiskt samarbete säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som, inom ramen för den reglerade invandringen, underlättar rörligheten över gränserna, främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring och tillvaratar och beaktar migrationens positiva effekter för utvecklingsländerna. Utskottet konstaterar vidare att en rad viktiga steg redan har tagits på vägen mot ett gemensamt europeiskt asylsystem. Utskottet noterar att förhandlingar i rådet har fortsatt om kommissionens förslag till ändringar i Dublinförordningen, asylprocedurdirektivet, mottagandedirektivet och skyddsgrundsdirektivet. Utskottet ser som positivt att regeringen har verkat för att förhandlingarna om dessa rättsakter ska gå framåt. I fråga om mottagandedirektivet och asylprocedurdirektivet finns det en samsyn bland medlemsstaterna om att omfattande förändringar behöver göras i dessa förslag. Kommissionen har meddelat att nya förslag vad gäller mottagandedirektivet och asylprocedurdirektivet kommer att presenteras . Utskottet understryker vikten av att dessa rättsakter inte är för detaljerade och leder till längre handläggningstider samt att frågor som regleras även i andra rättsakter behandlas på ett enhetligt sätt. Utskottet konstaterar att kommissionen presenterade ett förslag till ändringar när det gäller systemet för fingeravtryck 2010, Eurodacförordningen. Kommissionen har därefter meddelat att ännu ett förslag är att vänta, som ska ge brottsbekämpande myndigheter tillgång till Eurodac. Utskottet noterar även att kommissionens förslag om ändring av rådets direktiv om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning antogs vid mötet inom rådet för rättsliga och inrikes frågor. Ändringen av direktivet innebär att även personer som har beviljats internationellt skydd enligt skyddsgrundsdirektivet ska kunna ansöka om att få ställning som varaktigt bosatta och därigenom kunna åtnjuta rätten till fri rörlighet inom EU samt, under vissa villkor, likabehandling med EU-medborgare i fråga om ekonomiska och sociala förmåner. Utskottet noterar att socialförsäkringsutskottet i samband med godkännandet av Lissabonfördraget konstaterade att utgångspunkten i fördraget är att EU ska utarbeta en gemensam politik för asyl, invandring och kontroll av de yttre gränserna som grundar sig på solidaritet mellan medlemsstaterna och som är rättvis för medborgare i tredjeländer. 2008/09:SfU2y). delade regeringens bedömning att en gemensam asyl- och invandringspolitik för hela unionen, där medlemsstaterna tillämpar samma bestämmelser och erkänner varandras beslut, sammantaget ger en bättre ordning för medlemsstaterna och för den enskilde, och även en mer rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna. Utskottet delar nu liksom i sitt tidigare betänkande 2008/09:UU8 socialförsäkringsutskottets ställningstaganden. Utskottet ansluter sig vidare till socialförsäkringsutskottets ställningstagande i ett yttrande över Stockholmsprogrammet (yttr. 2008/09:SfU2y), där rätten att söka asyl framhålls som grundläggande. En EU-gemensam asylpolitik måste därför garantera var och en tillgång till rättssäkra skyddssystem och grunda sig på solidaritet mellan medlemsstaterna. Slutligen noteras socialförsäkringsutskottets betänkande 2010/11:SfU6, där värnandet av rätten och möjligheten att söka asyl framhålls. Utskottet delar socialförsäkringsutskottets bedömning att flera av EU:s medlemsstater brister på ett oacceptabelt sätt i sin hantering av asylsökande. Utskottet välkomnar att i dessa sammanhang verkar för att ge () en framträdande roll. Enskilda medlemsstater ska inte förhindras att ha en mer generös inställning i förhållande till den asylsökande än den som EU som helhet har. Utskottet förutsätter att även i fortsättningen kommer att verka för en asyl- och migrationspolitik inom EU som tillgodoser höga rättssäkerhetskrav och som ger ett rimligt skydd för individer med behov av internationellt skydd. Med det ovan anförda avstyrks motion 2010/11:U8 (S) yrkande 7. Sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård I skrivelsen behandlas frågor om sysselsättning och socialpolitik (s. 140143). Regeringen framhåller att har välkomnat anpassningen av den europeiska sysselsättningsstrategin till den nya 2020-strategin och arbetet med att stärka utvärderingen och uppföljningen av medlemsstaternas insatser på området. Inom ramen för den öppna samordningsmetoden utbyter medlemsstaterna erfarenheter och god praxis/erfarenheter som kan öka den sociala sammanhållningen i medlemsstaterna. För arbetet inom ramen för den öppna samordningsmetoden har en särskild kommitté för social trygghet och delaktighet inrättats. I kommittén är medlemsstaterna och kommissionen representerade. Regeringen redogör i skrivelsen även för hälsofrågor (s. 153157) och anför att områdena folkhälsa respektive hälso- och sjukvård huvudsakligen faller under nationell kompetens, men att det finns ett stort mervärde av att arbeta tillsammans i EU inom dessa områden. har ny gemenskapslagstiftning tillkommit. Regeringen har varit drivande i arbetet för en trygg och effektiv vård över organisatoriska och geografiska gränser i EU, vilket illustreras bl.a. av det svenska engagemanget i e-hälsa och i förhandlingarna om patientrörlighetsdirektivet. I kommittémotion 2010/11:U8 yrkande 8 betonar Socialdemokraterna vikten av att konkurrera med kompetens och inte med låga löner. Socialdemokraterna vill riva upp , så att likvärdiga löne- och anställningsvillkor kan gälla för alla som arbetar i . Genom Lavaldomen har domstolen slagit in på en väg där löne- och anställningsvillkor blir ett konkurrensmedel i . Motionärerna menar att framtid inte ligger i att konkurrera med låga löner utan med trygga och goda arbetsvillkor, hög sysselsättning och kunskap. Socialdemokraterna vill att EU antar ett juridiskt bindande socialt protokoll som tydliggör att de fackliga rättigheterna, förhandlings- och konflikträtt samt rätten att teckna kollektivavtal, gäller inom unionen. I kommittémotion 2010/11:U8 yrkande 9 argumenterar mot att sjukvården skulle bli en del av tjänstesektorn och omfattas av tjänstedirektivet. Motionärerna ser positivt på införandet av ett patientrörlighetsdirektiv. Socialdemokraterna vill betona vikten av att sjukvården är en nationell angelägenhet och inte omfattas av EU:s gemensamma politik. Den bör satsa på högkvalitativ och tillgänglig sjukvård här hemma i stället för ogenomtänkta skattesänkningar.