bet · GY01KrU5 · 2011-02-07 00:00:00 — Men de lösningar som föreslås i de här motionerna tror inte vi leder till vad som i så fall skulle kunna vara större rättvisor.Även om det kan anses finnas vissa orättvisor tycker vi att avgiftssystemet ger public service-bolagen en tydligt fristående roll, då resurserna inte urholkas vid nedskärningar av statsbudgeten. Som svar på alla de motioner som skrivits i ämnet finns ett utskottssvar som visar på att frågan om finansieringssystemet togs upp så sent som hösten 2009.Sponsringen i SVT är en annan mycket viktig fråga i betänkandet och den S-motion som berör detta är angelägen. Det finns en oro inför den ambition som regeringen har gett uttryck för, nämligen att inte tillåta sponsring i SVT. Det kan skapa en omöjlighet att klara av att sända bland annat stora sportarrangemang. Hotet i sig är tillräckligt. Jag och utgår från att det finns ett utrymme för att även viss sponsring tillåts . Det är också av vikt att ta ansvar för människors olika förutsättningar. Det kan inte vara så att det är plånbokens tjocklek som avgör om man kan få tillgång till stora sportarrangemang i tv.Public service kan man säga skapades i och den utvecklades även i . Det har gett en hög kvalitet. Det har gett oss ett starkt utbud. Man kan säga att det är lite av en nationell tillgång, en viktig arena som behövs när mycket annat splittras upp och styrs av andra värden än de som finns i modellen runt public service. Medierna och mediepolitiken är viktiga för . Dels därför att det är en intressant bransch som skapar jobb och utveckling, dels därför att branschen ger information och mycket annat. Det här är en bransch som är viktig för , och det är en bransch där det händer mycket just . Bland tidningarna funderar man . Hur står sig papperstidningen framöver? Vad innebär läsplattor och den konjunkturnedgång vi har sett i annonsmarknaden ? Kommer de upp ur den nedgången igen? Privatradion har svårt att räkna hem fler satsningar. Spotify utmanar SR fortsatt starkt. tvekar många inför det digitala genombrott som också radion tycks vara på väg in i. Hur skapas då nya valmöjligheter för lyssnarna?På tv-sidan ser vi nya plattformar. Vi ser en dynamisk program- och producentmiljö med on demand-tjänster. Tv kommer framöver att bli alltmer interaktivt.Sedan har vi en kontrollstation i sändningsavtalet för public service-företagen som bidrar till den intressanta diskussionen om medierna just . Det är bra.Den tekniska utvecklingen är på många sätt grunden för diskussionerna inte bara i utan i hela världen om medierna framöver. Man funderar på hur framtidens mediekonsumtion kommer att se ut och vilken roll dagens mediehus kommer att ha i den framtida medievärlden. förs en viktig diskussion om vad fragmentiseringen innebär för det demokratiska samtalet och hur mångfalden inte bara innebär mer lättuggat utan också ytterligare input till ett seriöst samhälleligt samtal.När vi tittar tillbaka på den situation vi nu befinner oss i kommer vi säkert att se att vi just nu var inne i ett formativt skede när det gäller mediernas utveckling. Detta ställer krav på oss politiker. Vi måste vara beredda på att se förändringarna, att fundera över vad förändringarna innebär för politiken och vara tydliga med vilka värderingar vi vill ska styra mediepolitiken.Det är ingen slump att det i krig och konflikter ofta är mediehuset som först anfalls. Det är ingen slump att diktatorer ger sig på journalister. Medierna är viktiga för demokratin och det demokratiska samtalet. Det är också därför viktigt att vi som sysslar med politiken funderar på vart medieutvecklingen är på väg. Det finns anledning att återkomma till dessa diskussioner i mer samlad form framöver.Herr talman! Det finns ett flertal motioner från olika politiska partier om förändringar av public service-verksamheten. Några ifrågasätter public service-företagen över huvud taget och föreslår att allt säljs. Min och åsikt är att public service-verksamheten verkligen behövs, att det är viktigt med oberoende och självständig public service-verksamhet som med stor integritet erbjuder kvalitet och ett varierat utbud. Det här innebär inte att varje förändring är otänkbar, och det innebär inte heller att allt som görs är klanderfritt.Radio- och tv-avgiften är en annan fråga som flera motionärer tar upp och som har tagits upp i debatten tidigare. Det finns all anledning att diskutera avgiftens framtid. Den tekniska utvecklingen påverkar legitimiteten och gör det svårare att fastslå vad som är en tv-apparat. Det kan undergräva förtroendet för avgiften. kan man konstatera att fler och fler faktiskt betalar avgiften. har vi sett ett uppsving i betalningsviljan. Men jag tror att det är viktigt att vi alla är beredda - och det är vi i - att diskutera förändringar. Vi måste hitta en modell som innebär att public service-verksamheten finansieras på ett sätt som bevarar självständigheten och som befolkningen finner legitim.I rasar nu en debatt om public service-företagens självständighet. Det är efter det att regeringen har skrivit in en bisats om att radio särskilt ska lyfta fram det kristna kulturarvet och i en fotnot säger att gudstjänster ska sändas. Det finns de som tycker att vi ska ha något liknande i . Jag vill varna för det. Jag tror att det är viktigt att vi som lyssnar på radio och tittar på tv vet om att de avvägningar som görs på redaktioner sker efter vad som är viktigt. Vilket stoff som finns med och vilka vinklingar som görs ska vara relevanta. Det ska inte kunna ifrågasättas om ett uppdrag speglar ett visst kulturarv eller en viss ideologisk inriktning.Vi politiker ska inte fatta beslut om tv-tablån och inte heller radiotablån.Herr talman! I en S-reservation yrkar man bifall till en motion som handlar om att all landslagsidrott ska kunna ses av alla invånare i . Jag noterar att själv var lite tveksam till den formuleringen i sitt anförande och i reservationen. En närliggande och mer rimlig diskussion gäller om SVT framöver ska få möjlighet att sända stora evenemang som och . Jag uppfattade att ställde en fråga om detta. Vi i tycker inte att det är rimligt med ett regelverk som innebär att SVT aldrig mer kan sända sådana arrangemang och evenemang.Två av oppositionspartierna har inga reservationer alls. Däremot har de lagt fram intressanta särskilda yttranden. De innehåller en hel del intressanta saker att läsa. Av dem kan man utläsa att i dessa partier finns diskussioner om och funderingar över hur medielandskapets utveckling måste mötas i den politiska sfären framöver. Det är bra att en sådan diskussion förs. Men i ett betänkande som hanterar motioner blir utskottets behandling och debatter styrda av motionernas innehåll. Det är lite synd. Vi behöver en diskussion om radions digitalisering. Vi behöver en diskussion om UR:s framtid och hur UR:s roll i utbildningen kan utvecklas. Vi behöver en diskussion om hur medierna konvergerar alltmer och hur privatradions situation ser ut. Om detta tror jag att vi får återkomma i ett senare betänkande.Jag yrkar bifall till utskottets förslag och därmed avslag på motionerna. tar upp det i medierna omdiskuterade ärendet i där man har slagit fast att public service-företagen ska ha i uppdrag att värna det nationella kulturarvet och även den kristna delen av kulturarvet. Enligt är det här en utveckling mot en farlig styrning.Jag förstår egentligen inte varför tycker att detta är så upprörande och konstigt. Jag förstår inte heller vad som är den principiella skillnaden mellan beslutet i och vad som står i det svenska sändningstillståndet om att beakta språkliga och etniska minoriteters intressen, att verka för en nordisk kulturgemenskap och värna det svenska språket. Jag ser ingen principiell skillnad mellan det som har skett i och det som står i det svenska sändningstillståndet.Jag skulle vilja veta om , eftersom han kritiserar den danska situationen, vill slopa skrivningarna i sändningstillståndet eller om det bara handlar om att han inte vill att saker som han själv inte vill verka för ska finnas med under förespeglingen att det handlar om någon form av principiell invändning. Situationen i och den i ser olika ut. Jag tror att det i fortfarande finns en statskyrka. Det finns det inte längre i . Diskussionen i föranleddes av att radio funderade på att avskaffa gudstjänsterna i tv och radio, och det skapade en stor debatt. En sådan debatt har vi inte i Sverige.Vi är tydliga med att det finns ett kulturuppdrag för public service-företagen. I det kulturuppdraget finns också en uppgift att spegla kulturarvets utveckling och hur det ser ut i . Man kommer naturligtvis att finna att det kristna kulturarvet är en stor och viktig del av det svenska kulturarvet - men inte det enda. Att särskilt tala om vilken del av kulturarvet som public service-verksamheten ska spegla tycker jag är onödigt. I ett program som handlar om kulturarvet blir det säkert naturligt så att det kristna arvet spelar en viss roll. Men det finns också andra delar av kulturarvet som inte är kristna och som också måste visas. Stoffet ska väljas efter vad som är relevant och intressant för programmet. Vinklingen ska väljas efter vad som är relevant och sant. Detta ska inte regleras av ett sändningsavtal eller en fotnot som säger att gudstjänster måste sändas. Jag tycker att vi kan hålla oss ifrån sådant.Däremot är det intressant att diskussionen förs. Det är nyttigt att föra en sådan diskussion, men det måste inte nödvändigtvis synas i ett sändningstillstånd. Det är knappast så att det råder allmän konsensus i samhället om vad som är relevant. Det är väl bland annat därför vi har demokratiska politiska institutioner. Om inte har någon principiell inställning mot att det kvarblir som det är, att det finns en viss styrning där vi från de folkvaldas sida pekar ut villkor som vi ställer upp för public service-företagens sändningstillstånd, verkar det egentligen inte finnas några skillnader i princip mellan oss. Då tolkar jag det som att inte tycker att det är särskilt viktigt att vi värnar kulturarvet och att public service-verksamheten får det som ett uppdrag. Det är därför han använder så starka ord när han fördömer förslaget i . Jag vet inte om jag använde så starka ord. Jag tycker att det är rimligt att public service diskuterar kulturarvet ur många synvinklar. Jag tror att man när man gör det finner att en hel del är inspirerat av kristendom och en hel del är inspirerat av någonting helt annat. En hel del kommer från tider när kristendomen inte ens fanns.Jag tror att det är viktigt att vi också har existentiella diskussioner i public service och välkomnar det - det har sin roll i public service. Däremot tycker jag inte att vi i sändningstillstånd bör skriva in att man särskilt ska visa upp det kristna eller att man särskilt ska jobba för att upprätthålla det kristna kulturarvet. Jag tycker att uppdraget är något större än så.För mig handlar public service och mediepolitiken generellt om att vidga vyerna och göra ramarna större för människor, inte att krympa dem. Det är en viktig principiell skillnad mellan mig och . Jag säger bara Mumindalen, inte så mycket för Snorkfröken eller Lilla My och inte så mycket för att de i den serien pratar finaste dialekt. Mumindalen är för mig när min pappa kånkade in den första färg-tv:n hemma, ställde upp den i farmors och farfars gamla vardagsrum och slog på den. hade vi haft två kanaler, och skulle vi få färg-tv hemma. Där satt man framför tv:n och tittade på Mumindalen.För mig var det något alldeles speciellt, och minnet lever kvar. Mina barn har däremot svårt att förstå min och min generations fascination, och lite grann tvångsbeteende, varje . De förstår inte riktigt vad det är för speciellt med en gång , och dessutom samma och samma.Världen har förändrats. Medievärlden har förändrats - tack och lov. Men vissa saker består även i en föränderlig värld. värnar ett starkt public service med en mångfald av olika programtyper. Högkvalitativa samhälls- och kulturprogram har för oss en självklar plats i utbudet, men det gäller även sportsändningar och breda underhållningsprogram. När det gäller det senare kan sponsringsintäkter vara avgörande för att ha möjlighet att sända exempelvis . Det är därför viktigt att möjligheten till sponsring finns kvar.Om uppdraget för public service skulle snävas av och de enbart skulle tillåtas att sända smala program som andra aktörer på mediemarknaden inte gör skulle bredden i publiken smalna av. Färre skulle sannolikt ta del av utbudet, och då skulle också den folkbildningsfunktion som finns inbyggd i public service minska. Det är inte minst viktigt ur ett demokratiperspektiv att många tar del av utbudet. Den granskande journalistik som sker inom public service har stor betydelse för att belysa hur samhället fungerar, även när de granskar oss politiska partier. Då är det bra att många hittar till kanalerna.I upplever vi att det finns en bred uppslutning i samhället kring idén om behovet av en av såväl politiken som marknaden oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst. Många skiftande intressen måste tillgodoses. Programmen behöver spegla hela samhället och ha ett brett utbud som är tillgängligt också för personer med funktionshinder.En finansiering som är stabil och förutsägbar över tiden är grunden för en oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst även . Det är nog inte rimligt att finansiera public service med dagens tv-avgiftssystem. Alternativet med skattefinansiering har också sina komplikationer. Det finns en risk att oberoendet för public service undermineras om anslaget bestäms politiskt i den ordinarie statsbudgeten. Då kan det uppfattas som att politiken styr tillgången till resurser efter vad man för tillfället tycker om programproduktionen.Herr talman! är det inte rimligt att koppla tv-avgiften till hushållet när det man tittar på tv:n i kan vara antingen tv:n i vardagsrummet men lika gärna datorn på jobbet eller mobiltelefonen. I stället bör andra alternativ utredas. Ett exempel som har tittat på är att ta ut en public service-avgift av alla skattebetalare, som man gör med till exempel begravningsavgiften - utan några andra paralleller. Vi betalar då för vår gemensamma public service-produktion via en public service-avgift, lika för alla oberoende av inkomst och omöjlig att smita från.Centerpartiet anser att public service ska fortsatt ha ett brett programutbud och vara politiskt och kommersiellt oberoende.Med detta anförande, herr talman, har jag beskrivit ståndpunkter när det gäller SVT i olika delar, och jag yrkar bifall till förslaget i kulturutskottets betänkande nr 5. Här ser ni en som är så gammal att han fanns före tv:n, men efter runristarnas vernissage. Men jag vet ingen fråga som egentligen är viktigare än den som handlar om public service inom kulturområdet. har ett särskilt yttrande i detta betänkande nr 5, och jag skulle vilja prata i lite allmänna ordalag om det som jag ser som otroligt viktigt när det gäller public service.Vi lever i ett både stort och vackert land som heter . Vi lever både nära varandra och glest befolkade här uppe i höga nord. Vi delar synen på alla människors lika värde och den demokratiska tanken att alla ska ha likvärdiga medborgerliga rättigheter. Detta gäller yttrande- och tryckfriheten, rätten till information och delaktighet i vårt humanistiska samtal i det offentliga rummet.I allmänhetens tjänst heter på engelska . Radio och tv är de nedärvda kanalerna, men den nya tekniken tillhandahåller fortlöpande nya möjligheter att ta del av programverksamheten både i public service och i de privatfinansierade kanalerna.Public service har alltså uppdraget att i allmänhetens tjänst bedriva en programverksamhet som varje medborgare i vårt avlånga land har möjlighet att avnjuta tillsammans med kaffekoppen i sitt eget vardagsrum. Public service äger ett stort förtroende hos befolkningen tack vare sin höga kvalitet, sin variationsrikedom och förmågan att ur olika synvinklar och på ett opartiskt sätt skildra den verklighet som vi alla lever i.Därför vill vi i verkligen stödja, värna om och utveckla detta demokratiska och kvalitetsmedvetna medium, inte minst ur ett gammalt, hederligt folkbildningsperspektiv.Herr talman! Jag är alltså gammal nog att som barn ha fått uppleva alla dessa underbara tv-teaterföreställningar som visades också i vårt nordvärmländska vardagsrum, med , , och , för att nämna några. Det var högtidskvällar i svartvitt! Endast det bästa var - och är - gott nog för det svenska folket!Även om de flesta, i och utanför , kan tala sig varma för public service dyker det med ojämna mellanrum ofta upp en försåtlig kritik som ställer allmänhetens public service mot kommersialismens påstådda valfrihet. För en regering som i varje läge sätter pengarna, vinsten och den ekonomiska tillväxten som alltings mål och mening är det inte så konstigt om argumenten svajar i mediedebatten.Jag ska ge några exempel på det som lite styggt kan kallas undermineringen av public service. Förhandsgranskningen som regeringen beslutat - utan föregående debatt - kan givetvis ses som ett förtäckt hot mot public service. Man hävdar att detta främst gäller tekniska och därmed neutrala frågor, men så enkelt är det faktiskt inte.Jag vill citera den gamle amerikanske mediegurun som kunde konstatera: "The medium is the message." Mediet är budskapet. Tekniken är förvisso inte neutral. Den kan användas för vitt skilda syften.Herr talman! Den tekniska utvecklingen går rasande fort. Det är mer än viktigt att vi har förmågan och viljan att se med deras ögon som ännu inte är födda.Debatten runt förhandsgranskningen och andra mediefrågor hamnar självklart i yttrandefrihetens hamn. Det förtjänar att påpekas att det tyvärr inte råder någon likhet inför de ekonomiska lagar som råder i vårt samhälle. Risken är uppenbar att till exempel SVT:s innovativa idéer helt enkelt kan adopteras och kanske säljas vidare.Vi motsätter oss att public service måste be staten om lov när man ska utveckla nya former för sin verksamhet. I det sändningstillstånd som finns mellan staten och public service ställs det redan tydliga krav på den så viktiga opartiskheten.Ett annat exempel på regeringens ambition att urholka public services framtida ekonomi och programutbud är ifrågasättandet av sponsring i tv. Ja, vår moderata kulturminister vill till och med ta bort all ekonomisk sponsring i SVT, om jag har förstått det hela rätt. Frågan är då om hon har de övriga allianspartierna med sig. Det torde knappast vara fallet.På detta sätt hoppas den så kallade valfrihetens företrädare kunna avleda de stora sportevenemangen från allmänhetens kanaler och förlägga dessa i de kommersiella, vilket också redan har skett. Därmed förlorar många tv-tittare runt om i landet sin självklara rätt att ta del av de stora mästerskapstävlingarna och andra kostsamma evenemang. Det är intressant att höra tala om behovet av public service befriad från kommersialism, som drar en lans för att släppa in sponsring i public service-televisionen.Jag skulle gärna vilja att utvecklade hur man kan befria public service från kapitalism och kommersialism och vara positiv till sponsring. Då skulle jag kunna befria från dålig nattsömn genom att säga att mitt stora önskemål vore att inte heller denna sponsring behövdes. Det är inte heller någon stor procent av de totala kostnaderna som kommer från sponsringspengar, har jag förstått av vår kulturminister. Vad jag minns kanske det var 6-7 procent.Om detta nödvändiga ont innebär att man runt om i hela landet kan se flera stora, viktiga och i folkintresset oumbärliga sportevenemang till exempel, då tummar jag på min principfasthet. Jag tycker nog att skulle kunna kosta på sig att vara mer principfast än så. Den summa det handlar om vad gäller den kommersiella sponsringen är ca i en total budget för public service som omsluter mer än 4 miljarder.Borde vi inte kunna ha en public service fri från kommersialism och kapitalism? Jag sade alldeles att det vore bra. Men jag är inte den som är ekonomidirektör på och har inte total inblick i de siffrorna.Det avgörande i frågan är inte principen att det inte ska vara sponsring i allmänhetens television, utan det viktiga är att om det hänger på dessa sponsringsmiljoner är det desto viktigare att de kommer till och att programmen kan ses runt om i . , när så mycket av debattiden här i kammaren har riktats mot utrikespolitiken, skulle jag vilja börja med att vi gemensamt riktar blickarna mot det land som har varit i världsmediernas fokus : Egypten.Ingen här inne och ingen annan heller tror jag kan säga något annat än att orsaken till att föll var de sociala mediernas kraft. Det var Internet, Youtube, Facebook, Twitter och allt som finns där som var starka politiska redskap när det handlade om att besegra en diktator.För hörde jag president jämföra de demonstrerande ungdomarnas seger över i med valförlust. menade att förlorade på grund av intåget av tv, ett medium som med rörliga bilder visade på de skillnader som fanns i landet. föll när de nya medierna gjorde det möjligt för medborgare att tydligt se orättvisorna i och dela dessa med varandra utan att censuren kunde stoppa dem.Internet och sociala medier är inte bara ett politiskt redskap. I morse kollade jag på nyheterna på datorn via SVT Play. På vägen till jobbet lyssnade jag på i min mobiltelefon. Jag tar del av public service-företagens tjänster, men jag äger ingen tv.Jag är , och många unga är i samma situation som jag. Spelplanen för public service håller på att ritas om i grunden. Den medieverklighet som vi lever i förändras.Att politiken ska hålla samma takt som utvecklingen kanske är lite för mycket begärt. Men vi måste inse att det system som vi har är under upplösning. Det kan vara på sin plats att fräscha upp minnet av hur det egentligen såg ut för 50 eller , när det system som vi har lanserades. Då fanns det enbart några få radiokanaler och bara en tv-kanal i ett stort mediemonopol.Den betänkandetext som vi debatterar och har att ta ställning till innebär, om bifaller förslaget, att vi tar ett steg för att reformera systemet med en föråldrad tv-avgift. Vi kan själva läsa i betänkandet: "Utskottet anser att det finns anledning att diskutera olika alternativ för att finansiera radio och tv i allmänhetens tjänst, inte minst med anledning av den tekniska utvecklingen. "I motion har vi lyft fram ett par olika modeller som skulle kunna ersätta dagens system. Det är viktigt att vi är följsamma och följer utvecklingen. Men det är också viktigt med en bred överenskommelse.Frågorna om framtidens public service, om tv-avgiften och om sponsring av sändningar kommer att tas upp i samband med det nya sändningstillstånd för public service-företagen som ska träda i kraft . Därför ser jag det inte som nödvändigt att bifalla någon av de lagda motionerna, även om vissa av dem innehåller goda idéer, idéer som vi i riksdag får ta med oss i arbetet med framtidens radio och tv.Fru talman! Kostnaderna för att kontrollera att folk betalar sin tv-avgift uppgår till . Det kan låta lite i förhållande till de som tas in. Men summan är fyra fem gånger högre än vad SVT får i sponsringsmedel . Det är mycket pengar. Här finns en möjlig rationaliseringspotential.I det här sammanhanget vill jag tydligt markera ställning till frågan om sponsring i . Vi tycker att SVT även i fortsättningen ska få sända sponsrade idrottsevenemang. Det gör det möjligt att stora och viktiga sändningar blir tillgängliga för en bred publik. Jag har egentligen ingen replik, utan jag vill bara uttrycka vår och min uppskattning över de redogörelser som du har gjort för del och som också ni andra på den borgerliga kanten har gjort. Ni har visat intresse för att ha ett brett public service framöver. Det bäddar för att vi i utskottet kan ha en konstruktiv diskussion om framtiden för radio och tv.Jag noterar dock att fortfarande försöker få Vänstern med sig i något slags iver att inte gilla sponsringsspåret. Jag tror inte att han nådde någon framgång här .