bet · GY01KU20d3 · 2011-01-01 00:00:00 — Skånberg (KD): Herr ordförande! Kulturministern har varit tydlig med att brevet inte är att uppfatta som styrning utan som ett allmänpolitiskt uttalande. Så långt är vi klara. Men jag skulle vilja att kulturministern sade något om skillnaden mellan som stiftelse och styrning av en myndighet. Har den skillnaden någon betydelse i ministerns sätt att kommunicera och skriva brev? Kultur- och idrottsminister (M): Jag har skrivit brev också till ledare för myndigheter. Det är väl egentligen inte någon skillnad. Men det är trots allt så att vi från regeringens sida utser styrelsen för stiftelsen . Vi har mål- och resultatdialoger med stiftelsen, precis som vi har med exempelvis , som är en myndighet. Den dialogen är egentligen densamma. Sedan finns det naturligtvis en skillnad mellan en myndighet och en stiftelse, som är ett privaträttsligt subjekt, tror jag att det heter på juridikspråk. Men i detta fall gör det ingen större skillnad, utan styrelsen är vår, och de får också sina pengar via staten till stor del. Skånberg (KD): Ska jag uppfatta kulturministerns svar så att det här brevet inte hade varit riktigt likadant formulerat om det hade varit fråga om att kommunicera med en myndighet, att utrymmet blir något större när det är ett privaträttsligt subjekt? Kultur- och idrottsminister (M): Det är lite svårt att svara på. Det här var en reaktion i frustration över att man kanske inte riktigt hade uppmärksammat betydelsen av att vi nu gjorde en så pass stor satsning, betydligt större än de själva hade önskat från början. (S): Jag ska snabba mig på. Jag återgår till yttrandefriheten, som jag tycker det är intressant att fundera över. Brevet är i någon mening en reaktion på ett uttalande som gör, eller hur? Ni får det till er, reagerar, tycker att ett antal saker är anmärkningsvärda och blir förvånade. Jag skulle vilja koppla detta till det ordföranden tog upp. Statsrådets rådgivare skriver på en privat Facebooksida att är otacksamma bidragstagare. Det är för mig ett ganska kraftfullt uttalande, och det är framför allt inte något positivt. Det är nästan lite stigmatiserande i någon mening. Då blir jag intresserad och funderar över om detta skapar samma reaktion hos statsrådet som uttalande. Tyckte statsrådet att detta var ett anmärkningsvärt uttalande? Blev statsrådet förvånad på samma sätt som hon blev förvånad över uttalande? I mina öron var dennes uttalande mycket modestare än detta om otacksamma bidragstagare. Hur reagerade statsrådet? Kultur- och idrottsminister (M): Min medarbetares inlägg på Facebook blev inte känt för mig förrän . Det var inte resultatet av någon diskussion som vi hade haft eller sanktionerat på något sätt. Det här var ett inlägg på hans privata Facebooksida riktat till hans privata vänner och vad jag förstått skrivet utanför arbetstid. Jag vill inte göra några kommentarer om detta, men det var ingenting som på något sätt var understött från min sida. Yttrandefriheten gäller oss alla. (S): Det var vi alldeles överens om eller någonting i den stilen. Jag delar den uppfattningen helt och hållet. Men jag måste uppfatta svaret som att statsrådet tar avstånd från uttrycket otacksamma bidragstagare. Eller missförstod jag? Kultur- och idrottsminister (M): Jag skulle inte uttrycka mig så. Jag tycker inte att de är otacksamma bidragstagare. Jag tycker att vi har haft en väldigt bra relation till . Det var också därför dessa uttalanden i en av våra större morgontidningar gjorde mig väldigt förvånad. (M): Herr ordförande! Som kulturministern redan har varit inne på har önskat ett breddat filmavtal med de . Är det vanligt att man under ett avtals löptid breddar ett avtal, och kommer de 100 miljonerna nu att finnas med i förhandlingen om det nya filmavtalet? Kultur- och idrottsminister (M): Nej, det är inte vanligt. Jag vet inte ens om det någonsin har förekommit att man under pågående avtal plötsligt gjort någon sådan förstärkning, exempelvis med . Det skulle jag snarare tolka som en vision av vad svensk film skulle behöva efter det då gällande filmavtal som är förlängt med och går ut . Det har varit väldigt viktigt för oss. Vi tycker att svensk film ska ha en bra och stabil grund. Dessutom har svensk film vunnit många internationella priser, vilket vi alla kan glädja oss åt. Detta är en stor kulturpolitisk fråga för oss alla. Men hur svensk film ska finansieras framöver är en fråga för utredaren. Vi vill gärna bredda finansieringen till att omfatta fler parter. vision om ytterligare 100 miljoner, som jag tror lämnades i ett remisssvar på , som kom , får ses som just en vision. Vi vill ju alla att vi ska kunna göra bra svensk film. Ordföranden: Jag tror att vi stannar där och i stället går över till den andra fråga som vi har att hantera . Den handlar om förhandsgranskningen av public service. Det är ett ärende som har kommit till genom att det i de senaste anslagsvillkoren för public service-företagen finns med ett avsnitt som handlar om att public service-företagen SVT, och Utbildningsradion ska inlämna till regeringen och Myndigheten för radio och tv om de inför nya tjänster. Där ska det ske en förhandsgranskning med ett antal punkter i grunden. Jag lämnar ordet först till så att hon kan beskriva hur hon ser på detta. Vi har haft ledningen för här som har berättat hur de är ganska upprörda över denna hantering. Kulturministern får nu en möjlighet. Kultur- och idrottsminister (M): Tack! Vi har gjort ett litet skifte här, så i stället för sitter nu här, som är sakkunnig på departementet inte politiskt, dock, utan tjänsteman och som har arbetat framför allt med just denna fråga. Det är bra att jag också får möjlighet att redogöra för hur det ligger till när det handlar om mediepolitiken. Det råder nämligen i grunden, vill jag påstå, en bred politisk enighet kring flera av de stora mediepolitiska frågorna. Denna enighet är extra tydlig just när det handlar om radio och tv i allmänhetens tjänst. Regeringens mediepolitik inriktar sig på att med yttrandefriheten som grund säkerställa mångfald, kvalitet och konkurrens. Radio och tv i allmänhetens tjänst har därmed en väldigt viktig roll. , och Utbildningsradion har, vill jag också säga, ett närmast unikt stort förtroende hos allmänheten. En nyckelfaktor för att man ska kunna upprätthålla detta förtroende handlar om oberoende och avståndet från politiken. 2010/11:KU20 BILAGA UTFRÅGNINGAR I den public service-proposition som presenterades och som också antogs av togs viktiga steg för att öka de tre bolagens, alltså , och Utbildningsradions, oberoende och minska den politiska styrningen. Regeringens ambition när vi har blickat framåt mot nästa tillståndsperiod är att denna inriktning ska fortsätta. Genom att flytta tillståndsgivningen för kommersiella kanaler till nuvarande Myndigheten för radio och tv det ligger alltså inte hos regeringen längre har regeringen ökat avstånden till politiken också för övriga medieföretag. Anmälningskravet som gäller nya tjänster i , och Utbildningsradion har varit föremål för en hel del debatt. När man hör diskussionerna kan man få intrycket att detta är något helt nytt. Det är det inte. Frågan om gränserna för programföretagens verksamhet har diskuteras i olika sammanhang , och även under den föregående tillståndsperioden gällde att företagen inte fick starta permanenta nya programkanaler eller liknande tjänster utan regeringens medgivande. Detta motiverades av den dåvarande socialdemokratiska regeringen med att uppgiften för radio och tv i allmänhetens tjänst att fungera som en samlande kraft kräver en programverksamhet som inte splittras upp i alltför många olika kanaler och tjänster. Detta är en uppfattning vi också delar. beslutade regeringen om ett uppdrag till Myndigheten för radio och tv gällande förhandsprövning av nya tjänster på , och Utbildningsradion. Bakgrunden till detta uppdrag är beslut om public service-proposi- tionen. beslut innebar bland annat att nya, permanenta programtjänster eller andra tjänster av större betydelse som de tre bolagen vill lansera ska anmälas till regeringen för godkännande. I propositionen angavs också att det kunde vara lämpligt att själva prövningen av tjänsterna görs på myndighetsnivå, alltså inte av regeringen utan av Myndigheten för radio och tv. Det nämndes också i propositionen att regeringen avsåg att utarbeta en modell för hur sådana prövningar skulle kunna ske. Jag kan konstatera att beslut i denna del fattades i bred politisk enighet. Utskottsbetänkandet innehöll inga reservationer i denna del och behandlade heller inte några motioner i frågan. Anmälningskravet i enlighet med beslut skrevs in i anslagsvillkoren för , och Utbildningsradion och har alltså gällt under ett drygt år. Därefter har regeringen fortsatt att agera precis som vi lovat att vi skulle göra i propositionen och i det beslut som enhälligt tog, det vill säga utarbeta en modell för hur dessa prövningar av anmälningar ska ske. Vi lät en utredare, , ta fram en promemoria med förslag på hur en sådan modell skulle kunna se ut, och den remitterades till ett stort antal intressenter, bland annat , och Utbildningsradion, som lämnade synpunkter. get bereddes sedan vidare och resulterade i regeringsbeslutet om uppdraget till Myndigheten för radio och tv. beslutade regeringen om anslagsvillkor för , och Utbildningsradion , som innehåller mer detaljerade anvisningar om vad företagens anmälningar av nya tjänster ska innehålla. får , och Utbildningsradion ca för sin verksamhet. Större utvärderingar av verksamheten görs inför varje ny tillståndsperiod. Om företagen, som, särskilt när det gäller , verkar inom en bransch där det råder benhård konkurrens för det gör det vill ändra och utöka sin verksamhet mellan de olika värderingarna som ska göras, är det rimligt att en extra prövning görs. Frågan om förhandsprövning har också sin grund i , som som medlem i unionen förstås måste följa. Radio- och tvavgifterna räknas där som ett statligt stöd. Stöd till radio och tv i allmänhetens tjänst är tillåtet enligt Amsterdamprotokollet, som är en viktig del i detta, så länge det är nödvändigt och proportionerligt, det vill säga inte inverkar negativt på konkurrensen i större utsträckning än vad som behövs för att syftet med verksamheten, det vill säga med public service, ska kunna uppnås. För att detta ska kunna mätas krävs en prövning av såväl tjänstens allmänna värde, på engelska så kallat public value, som dess marknadspåverkan eller market impact. kom ett nytt meddelande från om statsstödsreglernas tillämpning på radio och tv i allmänhetens tjänst. arbetade aktivt, vill jag säga, tillsammans med ett antal andra medlemsländer för att påverka utformningen av detta meddelande. Viktiga frågor som drevs och som vi också fick genomslag för var att meddelandet skulle ge utrymme för flexibilitet och möjlighet för medlemsländerna själva att bestämma om den exakta utformningen av de nationella regelverken. Utgångspunkten för den svenska modellen för förhandsprövningar har varit att uppfylla kommissionens minimikrav inte mer än så. Ordföranden: jag be kulturministern att inte vara alltför långvarig. Kultur- och idrottsminister (M): Det är viktigt att man har bakgrunden. Jag är alldeles strax klar, herr ordförande. Den fråga som har fått störst uppmärksamhet i denna debatt är beslutet om det var förenligt med yttrandefrihetsgrundlagen, och har också lämnat en utförlig redovisning av detta i skriftliga svar till . Jag vill bara kort påpeka att det är viktigt att man också gör skillnad mellan de villkor som hör till sändningstillståndet och de villkor som är kopplade till tilldelning av pengar från radio- och tv-avgiften, det vill säga anslagsvillkoren. Dessa villkor handlar inte om sändningarna utan om huru- vida nya tjänster, till exempel nya programkanaler, ska få bekostas av tvavgiftsmedel, alltså tv-licensen. Vår uppfattning inom regeringen är att detta är förenligt med yttrandefrihetsgrundlagen. Jag är ledsen om detta blev lite långt. Vi går till från Vänstern, som har lämnat in denna granskning. (V): Jag börjar där ministern slutade, med att man anser att detta är förenligt med yttrandefrihetsgrundlagen och att det inte bryter mot censurförbudet. Vi har fått svar från regeringen till på frågorna. Man konstaterar att det inte är något brott bland annat på grund av att det är bolagen själva som beslutar vad som ska granskas. står det att man måste lämna in anmälningar för att få ersättning. För mig blir det lite otydligt: Kan man verkligen välja bort att anmäla och ändå få anslaget? Kultur- och idrottsminister (M): Ja, det är de tre bolagen som själva avgör. Man ska väl tillägga, så att det inte blir någon förvirring, att det handlar om permanenta tjänster. Det handlar inte om exempelvis försöksverksamhet eller testverksamhet. Detta är faktiskt inte något nytt, utan det har funnits med . Det nya är bland annat att det här nu ska anmälas till Myndigheten för radio och tv. (V): Det finns väl fler saker som är nytt än att det just ska anmälas till myndigheten. Marknadspåverkansdelen är vad jag förstår också ny, så det är inte bara att det ska anmälas till en myndighet som är nytt. Det här med vad som egentligen ska granskas tycker jag också är oklart, och jag har faktiskt inte förstått det riktigt. Vi har fått beskedet att innehållet i program inte ska granskas, men innehållet eller inriktningen i programtjänster ska granskas. Det gäller kärnverksamhet och kompletterande verksamhet. Skulle kulturministern kunna redogöra lite tydligare för vad det faktiskt är som ska granskas, så att också de företag som ska lämna in för granskning kan förstå det? Kultur- och idrottsminister (M): Jag tror nog att bolagen är rätt klara över detta, för det står rätt tydligt i anslagsvillkoren vad det handlar om de anslagsvillkor som regeringen fattade beslut om, tror jag, . Frågan är som sagt inte ny. Är det fråga om nya, permanenta tjänster har man fått anmäla det tidigare också. Det har varit en promemoria som har varit ute på remiss och som de tre bolagen har kunnat lämna synpunkter på. Det är alltså om man startar någon helt ny kanal. Jag vill inte ge mig in på en diskussion om vad det skulle kunna vara, men det ska i så fall anmälas. Det är dock inte ett absolut krav; vi har, vilket jag också har varit tydlig med, velat lägga oss nära minimikraven som har uppställts. Detta har varit en diskussion som har funnits inom Europeiska unionen . Man väljer dock själv vad man vill anmäla. (V): Jag tycker fortfarande inte att det är klart, men det går väl inte att få det tydligare än så. I det förslag som var ute på remiss, som kulturministern hänvisar till, är ju inte det beslut som är taget om anslagsvillkoren likadant som det som var i remissrundan. Där var det nämligen så att man angav att en kort sammanfattning skulle lämnas in och att den skulle vara föremål för en öppen konsultation. I uppdraget till Myndigheten för radio och tv har man skrivit att en öppen konsultation kan ske på lämpligt sätt, och det finns ingen begränsning i vad som ska lämnas ut för en öppen konsultation i det uppdraget. Det är då en ganska stor skillnad mellan remissrundan och det som faktiskt har beslutats, och då undrar jag på vilket sätt beredningen däremellan har gått till och hur man kom fram till att göra ett sådant beslut i anslagsvillkoren. Kultur- och idrottsminister (M): Jag kan inte se att skillnaden är särskilt stor. Det som kom fram och som man ville skulle anmälas ansåg också i sitt remissyttrande vara skäligt. Det man reagerade över och möjligen var orolig för var om detta möjligen kunde krocka med yttrandefrihetsgrundlagen. Det har vi genom omfattande konsultationer med justitieutskottet och den del som arbetar med grundlagsfrågor där gått igenom. Det var viktigt att ta remissinstansernas synpunkter på allvar, och då har den entydiga uppfattningen varit att detta inte strider mot yttrandefrihetsgrundlagen. Ordföranden: Jag undrar om det inte var som ministern avsåg. Kultur- och idrottsminister (M): Jo. Sa jag någonting annat så glöm det! (V): Ja, men det man svarade på i remissrundan var förslaget i remissen. Där angavs att det skulle vara en liten, kort sammanfattning som skulle läggas ut för öppen konsultation, och så ser inte direktivet ut till Myndigheten för radio och tv. Då undrar jag vad det är som har hänt däremellan, hur det har beretts i förhållande till remissrundans förslag och det slutgiltiga beslutet. Kultur- och idrottsminister (M): Det har att göra med det meddelande som kom från kommissionen och som vi också skulle ta hänsyn till. Det är det som ligger som en del i det här och Amsterdamprotokollet. (V): Men det är ändå en fråga om hur det har beretts här. Ett meddelande från är just ett meddelande från EU- kommissionen som sedan ska omsättas till svenska förhållanden. Vi har ett system med sändningsvillkor och ett system där vi fattar beslut i . Här kommer det, från att ha varit en remissrunda till att bli anslags- villkor, att bli en förändring som jag uppfattar som ganska stor utan att frågan har beretts i och inte heller varit ute på en remissrunda igen, vad jag kan förstå. Jag undrar hur man kom fram till att man var tvungen att göra den förändringen så snabbt. Jag vet att det kom ett EU-meddelande, men det är ju bara ett EU-meddelande. Kultur- och idrottsminister (M): Ja, men ett EU- meddelande är också någonting som vi behöver förhålla oss till. Det gör samtliga länder. , som ju inte är medlem i Europeiska unionen, har ju också att förhålla sig till det och går i vissa fall till och med längre. Vi har valt att lägga oss så nära minimikraven som möjligt för att inte hamna i någon rättsprocess som vi inte önskar där andra skulle kunna göra anmälningar. har valt en annan linje och har mer detaljerade krav. I kan man själv ta initiativ. Det gäller också högre krav i bland annat . Vi har valt att lägga oss så nära minimikraven som möjligt, så det som har kommit fram uppfattar jag egentligen inte som något särskilt nytt. (V): Jag vet inte om jag uttrycker mig väldigt otydligt, men jag får försöka formulera om frågan. Det har kommit ett EU-meddelande, och det har vi att förhålla oss till och se över. Det ska också beredas för att se hur det kan användas utifrån svenska förhållanden och hur det ska gå till. Meddelandet kom efter remissrundan och före anslagsvillkoren. Det gjorde också att anslagsvillkoren förändrades utifrån meddelandet. Min fråga är fortfarande: På vilket sätt skedde den beredning av ärendet som gjorde att man valde att ta ställning som man gjorde? På vilket sätt blandades andra parter in i att ge sin syn på hur meddelandet skulle användas för svenska förhållanden? Kultur- och idrottsminister (M): Mitt svar på frågan är att meddelandet kom före remissrundan. Man har haft kännedom om innehållet i meddelandet, också från de tre bolagens sida. (V): Men bolagen svarade ju på remissrundan utifrån remissen, och sedan blev det ett annat beslut i regeringen. Vad föranledde förändringen där, och på vilket sätt bereddes den? Kultur- och idrottsminister (M): Till en promemoria, i det här fallet, som gick på remiss hör ju också den diskussion som förs i frågan i stort, och det meddelande som kom från kommissionen var inte nytt. Den här frågan har varit föremål för diskussion . De tre programbolagen har också varit nere i tillsammans med mig för att diskutera och påverka den här frågan. Det var ingen nyhet i det som kom från kommissionens sida. Snarare har vi vunnit gehör för våra åsikter , att det här ska läggas så nära och avgöras av medlemsstaterna själva. i (S): Också jag vill uppehålla mig lite vid meddelandet. Det ska omsättas i svensk lag. har tydligt tryckt på att vi har en väldigt stark yttrande- och tryckfrihetsgrundlag och att EU har sina begränsningar i vad vi kan omsätta i svensk lag här. Men ministern har själv uttryckt att detta var ett krav från EU, och då syftar jag på delen marknadspåverkan. Ministern säger att det inte var något nytt i meddelandet, men enligt vår uppfattning och vad vi har fått fram här var just delen marknadspåverkan ett nytt inslag här. Kultur- och idrottsminister (M): Nej, det är egentligen inte nytt. Det hänvisas till Amsterdamprotokollet nu har jag inte det exakta citatet framför mig, men det kan jag leta upp om där det står att om det är en tjänst som får stor påverkan på marknaden i stort och som ligger utanför det som är kärnverksamheten i public servicebolagen måste tjänsten anmälas. Man har en stor respekt i meddelandet för det som är public service-bolagens uppgift och verksamhet. i (S): Men om detta inte var något nytt, varför fanns det då inte med i riksdagsbeslutet ? Där nämns ju inte med ett ord bedömningen av tjänstens marknadspåverkan utan bara allmänintresset eller public value. Kultur- och idrottsminister (M): Det står tydligt i propositionen att det som handlar om ska beaktas. Jag har också tagit upp det i mina kontakter med , där jag har berättat vilka frågor som har varit på gång på rådsmötena i . i (S): Men ordet marknadspåverkan fanns inte med där, utan det var alltså statsstödsreglerna i stort som skulle tas i beaktande? Kultur- och idrottsminister (M): Ja, men Amsterdamprotokollet är ju ingenting nytt, och det hänvisas i public servicepropositionen till och de krav som ställs. Det står väldigt tydligt. Och det hade ingen i utskottet eller reagerat på eller haft någon annan uppfattning om, utan det var i enlighet med detta som fattade sitt beslut. i (S): En kritik har också varit att förhandsprövningsbeslutet om anslagsvillkoren inte föregicks av en grundlig rättslig analys av om det kunde komma för nära eller överskrida gränsen för vad yttrandefriheten tillåter. Hur ser ministern på den kritiken? Kultur- och idrottsminister (M): Den framfördes, vet jag. Jag nämnde också i tidigare svar här att vi hade omfattande beredningar i frågan med grundlagsenhet just därför att den här frågan hade väckts. Vi anser att det har gjorts en rättslighet prövning i den här frågan och att beslutet inte skulle strida mot grundlagarna, vilket är viktigt. Därmed kan man säga att det var bra att i sitt remissyttrande lyfte frågan, så att vi fick anledning att göra en extra granskning av denna fråga. i (S): När det gäller sändningstillstånden 2013 ska programföretagens verksamhet präglas av oberoende och stark integritet och bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intresse- och maktsfärer i samhället. är man väldigt tydlig med att medierna är en av maktsfärerna i det svenska samhället. Det tror jag är ganska oomdiskuterat. Hur ser ministern att detta står i förhållande till andra privata aktörer som ska ge sig in i den här prövningen och ha möjlighet att yttra sig över public service-bolagens nya verksamhetsidéer? De ska alltså få dem på remiss eller via annan öppen konsultation. Var synen på andra konkurrerande förhållanden och andra bolag något som togs med i den rättsliga analysen? Kultur- och idrottsminister (M): Men detta har ju inget att göra med grundlagsfrågan, utan frågan är vilka tjänster som bekostas med allmänna medel, i det här fallet radio- och tv-avgiften, som de tre bolagen ska kunna ta med sig in i sin verksamhet. Vi har en tuff konkurrens på medieområdet, och det är jag väldigt glad över. Men eftersom villkoren från början ser så väldigt olika ut är det viktigt att det råder tydlighet, transparens och fri konkurrens. i (S): Uppfattar jag ministern rätt att om den här frågan hade legat i sändningstillståndet hade det inte varit acceptabelt enligt grundlagen? Kultur- och idrottsminister (M): Förfarandet, öppenheten, är väldigt tydligt uttryckt också i meddelandet från EU-kommissio- nen. Det var inte något nytt, och det strider inte, som vi har sett det, mot grundlagen. i (S): Ministern sade att det låg i anslagsvillkoret därför att det har kopplats till just vad man får göra för radio- och tvpengarna.