bet · GZ01FiU1 · 2011-11-15 00:00:00 — Utskottet noterar avslutningsvis att förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:000) behöver tillföras en ändring i punkt 22 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till skatteförfarandelagen som innebär att uttrycket 13 kap. 2 § ersätts med uttrycket 13 kap. 2 eller 2 a § och att uttrycket 23 kap. 6 § ersätts med utrycket 23 kap. 6 respektive 7 §. Med det anförda tillstyrker utskottet att antar regeringens förslag och avslår de aktuella motionsyrkandena. Lättnadsreglernas tillämpning på oäkta bostadsföretag Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker att tillämpningen av lättnadsreglerna i förhållande till s.k. oäkta bostadsföretag förlängs t.o.m. utgången av 2015. Bestämmelserna i 43 kap. IL om skattefrihet för viss utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade företag upphörde att gälla . På förslag av skatteutskottet beslöt att andelar i s.k. oäkta bostadsföretag under en övergångstid inte skulle omfattas av de reformerade reglerna för onoterade företag (bet. 2005/06:SkU10). Detta innebar att medlemmarna i oäkta bostadsföretag fick behålla den skattenedsättning som de s.k. lättnadsreglerna innebär fram t.o.m. utgången av 2008. Lagtekniskt skedde detta genom en övergångsbestämmelse. Utskottet ansåg att det var lämpligt att vänta med ett ställningstagande i avvaktan på den översyn av skattesituationen för de oäkta bostadsrättsföreningarna som regeringen, enligt vad utskottet erfarit, hade för avsikt att vidta. I proposition 2007/08:156 konstaterade regeringen att någon översyn av skattereglerna för bostadsrättsföreningar och andra bostadsföretag inte hade kommit till stånd och att tillämpningen av lättnadsreglerna i förhållande till oäkta bostadsföretag skulle förlängas till utgången av 2011. antog regeringens förslag (bet. 2008/09:SkU3). Regeringen föreslår att tillämpningen av lättnadsreglerna i förhållande till s.k. oäkta bostadsföretag förlängs t.o.m. utgången av 2015. Kostnaderna för att förlänga lättnadsreglerna beräknas uppgå till . Eventuellt ökade kostnader för och de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms rymmas inom befintliga anslag. Utskottet har inte något att invända mot regeringens förslag och tillstyrker propositionen i denna del. Höjt schablonavdrag vid andrahandsuthyrning av bostäder Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsförslagen. Jämför avvikande meningarna 3 (SD) och 4 (V). Avdrag får göras vid upplåtelse av privatbostadsfastigheter, privatbostäder och hyreslägenheter med ett fast schablonbelopp som uppgår till . Beloppets storlek höjdes från till med motiveringen att det hade varit oförändrat och att det fanns mycket som talade för att en större skattelättnad skulle komma att stimulera andrahandsmarknaden för bostäder (prop. 2008/09:47, bet. 2008/09:SkU11). höjdes avdraget från till nuvarande nivå (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU1, yttr. 2010/11:SkU1y). Enligt förslaget ska schablonavdraget vid upplåtelse av privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyresrätt höjas från till fr.o.m. . Av förenklingsskäl gäller höjningen även schablonavdraget vid försäljning av produkter från den egna bostaden. Även om det är svårt att bedöma exakt hur bostadsutbudet kommer att påverkas, måste utgångspunkten enligt regeringens mening vara att ett höjt schablonbelopp stimulerar till ökad andrahandsuthyrning, vilket bl.a. kan främja rörligheten på arbetsmarknaden och öka utbudet av bostäder till studenter. Förutom att kunna stimulera till ökad andrahandsuthyrning torde ett höjt schablonbelopp även i viss mån kunna inverka positivt på de skattskyldigas benägenhet att över huvud taget redovisa inkomster av uthyrning av den egna bostaden, anförs det i propositionen. Lagändringen träder i kraft . Förslaget att höja schablonavdraget beräknas ge upphov till ett skattebortfall på . Förslaget bedöms inte medföra några ökade kostnader för och de allmänna förvaltningsdomstolarna. I motion Fi243 yrkande 2 i denna del avvisas regeringens förslag om höjt schablonavdrag vid andrahandsuthyrning. Motionärerna vill i stället satsa på nyproduktionen av miljövänliga hyresrätter. föreslår i motion Fi242 yrkande 4 i denna del att det ska vara skattefritt att hyra ut halva sin bostad till studenter. Även inkomster från andrahandsuthyrning av hela bostaden bör undantas från beskattning om bostaden hyrs ut till unga studerande. Förbättrade villkor för andrahandsuthyrning av bostäder bör kunna stimulera utbudet av bostäder på andrahandsmarknaden. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en höjning av schablonavdraget vid upplåtelse av privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyreslägenhet. Utskottet har heller inte något att invända mot att höjningen av förenklingsskäl även ska gälla schablonavdraget vid försäljning av produkter från den egna bostaden. Följaktligen avstyrker utskottet motion Fi243 yrkande 2 i denna del. Utskottet anser att regeringens förslag är väl avvägt och är inte berett att föreslå en mer generell skattebefrielse. Även motionen Fi242 yrkande 4 avstyrks i denna del. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om ändringar i beskattningen av boendet. Jämför avvikande meningarna 2 (MP) och 4 (V). Den statliga fastighetsskatten på småhus och bostadsdelen i hyreshus ersattes av en fastighetsavgift (prop. 2007/08: 27, bet. 2007/08:SkU10). För småhus bestämdes fastighetsavgiften till per värderingsenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften för bostadsdelen i hyreshus bestämdes till per bostadslägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften ska räknas upp med utvecklingen av inkomstbasbeloppet. Den sänkning av fastighetsskatteuttaget som skedde i och med övergången till systemet med avgift 2008 finansieras inom bostadssektorn genom dels höjd kapitalvinstskatt på bostäder, dels förändrade regler om uppskov med kapitalvinst knuten till avyttring av privatbostad. Genom beslut (prop. 2009/10:33, bet. 2009/10:SkU15) utvidgades systemet med fastighetsavgift fr.o.m. så att det även omfattar fastigheter med småhus som saknar byggnadsvärde, dvs. hus för vilka värdet understiger , och tomtmark för småhus som är bebyggd med småhus på ofri grund, t.ex. bostadshus på en tomt som arrenderas. Utvidgningen finansieras genom att taket för uppskovsbelopp sänktes (prop. 2009/10:33, bet. 2009/10:SkU15). För den som äger hälften av bostaden blir taket . Om de sammanlagda medlen från kapitalvinsten för ursprungsbostaden och eventuellt tidigare erhållna uppskovsbelopp överstiger 1,45 miljoner ska överskjutande del tas upp till beskattning. Uttaget av fastighetsavgift har begränsats för pensionärer och personer som får sjuk- eller aktivitetsersättning (prop. 2007/08:156, bet. 2008/09:SkU3). I motion Fi241 yrkande 23 i denna del anförs det att bristen på studentbostäder och de höga kostnaderna för den som fått en sådan bostad är allvarliga problem som drabbar tusentals studenter . Motionärerna vill att alla som bor i studentkorridor ska få sänkt hyra och föreslår att varje studentkorridor beskattas som en bostad. Det är inte rimligt, menar motionärerna, att ett rum i en studentkorridor ska beskattas på samma sätt som en hyreslägenhet. Ett liknande yrkande framförs i motion Fi243 yrkande 2 i denna del. I sistnämnda motion framhålls också vikten av skattemässig neutralitet mellan olika boendeformer. Motionärerna, som anser att hyresrätten är missgynnad, vill därför ta bort fastighetsskatten på hyresfastigheter. Därigenom skulle boendekostnaderna för hyresgästerna kunna sänkas. I motion Fi243 yrkande 2 i denna del föreslås att villor med taxeringsvärden på eller mer, utöver fastighetsavgiften ska beskattas av den del av taxeringsvärdet som överstiger . Enligt motionärerna skulle detta innebära att av småhusen får höjd skatt jämfört med dagens regler. Vidare föreslås att begränsningsregeln i fastighetsskatten ska utvidgas till att omfatta alla. Ingen kommer därmed att betala av sin inkomst i fastighetsskatt, inklusive den s.k. kommunala fastighetsavgiften. Motionärerna anser också att möjligheten till uppskov med kapitalvinsten vid försäljning av en bostad ska tas bort. I ett första steg föreslås att taket för uppskovsbelopp sänks till . När det gäller motionsförslagen om olika ändringar i beskattningen av boendet vill utskottet framhålla att de målsättningar som har formulerats för bostadspolitiken bl.a. utgår från att det är viktigt med en mångfald av boendeformer. Flera av de skatteförändringar för bostadssektorn som har beslutats sedan regeringsskiftet har förbättrat de boendes skattemässiga situation. Fastighetsskatteuttaget för egnahem, bostadsrätter, kooperativa hyresrätter och andra hyresrätter har sänkts. Det ska också nämnas att åtgärder för att främja hyresrättens ställning ingår i regeringens reformambitioner. En första grund för detta har lagts genom reformeringen av hyressättningssystemet som gjordes i bred enighet med parterna. förslag om ett högre årligt skatteuttag för vissa egnahem innebär åtminstone delvis en återgång till det tidigare systemet med ett högt löpande skatteuttag av vissa bostäder i storstadsområden och andra områden där fastighetspriserna är höga. För dem som skulle drabbas av den föreslagna skärpningen uppstår, utöver det högre skatteuttaget, samma problematik med oförutsebarhet som var kännetecknande för den tidigare statliga fastighetsskatten på boendet. Dessutom kan utformningen av förslaget ses som ett första steg till ett återinförande av den tidigare fastighetsskatten, något som skulle drabba betydligt fler personer än de som äger villor med taxeringsvärden som överstiger . Utskottet vill inte medverka till en sådan omläggning som motionärerna förespråkar. Taket för uppskov med beskattning av kapitalvinst vid försäljning av en privatbostad sänktes . Utskottet är inte berett att nu förorda ytterligare sänkningar. När det gäller frågan om fastighetsavgiften för hyreshus med studentbostäder beräknas denna som för andra hyreshus utifrån antalet bostadslägenheter. Vad som menas med bostadslägenhet knyter an till definitionen av bostadslägenhet i jordabalken, och därför behövs inte någon egen definition för att ta ut fastighetsavgift, vilket skulle kunna skapa särskilda gränsdragningsproblem vid tillämpningen av skattereglerna. I många fall torde dessutom fastighetsavgiften för hyreshus med studentbostäder komma att bestämmas till ett lägre belopp än nuvarande per bostadslägenhet, eftersom avgiften är begränsad till som högst av hyreshusets taxeringsvärde. Den generellt sänkta beskattningen av bostäder i hyreshus får på detta sätt genomslag även för hyreshus med studentbostäder. Det ska också tilläggas att förslaget i budgetpropositionen om höjt schablonavdrag vid andrahandsuthyrning bl.a. syftar till att stimulera utbudet av bostäder till studenter. Sammanfattningsvis anser utskottet att motionärernas förslag om olika förändringar i boendebeskattningen ska avslås av . Skatt på förmögenhet, arv och gåva Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att återinföra en särskild skatt på förmögenhet, arv och gåva. Jämför avvikande mening 4 (V). Slopandet av förmögenhetsskatten beslutades av 2007 och gavs verkan fr.o.m. (prop. 2007/08:26, bet. 2007/08:SkU15). togs förmögenhetsskatt ut av den skattepliktiga förmögenheten över ett fribelopp om för enskilda fysiska personer och för sambeskattade par. Sambeskattade föräldrar respektive ensamföräldrar sambeskattades med sina hemmavarande barn . Juridiska personer var med några få undantag inte skattskyldiga till förmögenhetsskatt. fattade beslut om att arvs- och gåvoskatten skulle upphöra att gälla vid utgången av 2004 (prop. 2004/05:25, bet. 2004/05:SkU18). Efter tsunamikatastrofen i beslöt att i en särskild lag införa ett undantag som innebar att arvs- och gåvoskatt inte ska tas ut, om skattskyldigheten inträtt fr.o.m. t.o.m. (prop. 2004/05:97, bet. 2004/05:FiU29). hade fysiska personer vid arvsbeskattningen rätt till ett grundavdrag på och vid gåvobeskattningen med . Föreningar och andra juridiska personer hade rätt till grundavdrag vid arvsbeskattningen med och vid gåvobeskattningen med . Skatten togs ut progressivt efter en skala som innehöll skattesatserna 10, 20 respektive . Skiktgränserna varierade på grund av vilken klass som mottagaren tillhörde. I motion Fi243 yrkande 2 i denna del föreslås att förmögenhetsskatt och arvskatt återinförs . Enligt motionen bör arvsskatt betalas av dödsboet innan arvet skiftas. Utgångspunkten ska vara att arv mellan makar och sambor undantas liksom näringstillgångar vid företagsövertagande. Arvsskatt bör enligt en preliminär bedömning kunna tas ut av kvarlåtenskapen efter ett grundavdrag på . För att undvika skatteundandragande bör det införas en skatt på gåvor. Den närmare utformningen av såväl förmögenhetsskatten som arvs- och gåvoskatten bör noggrant utredas. Utskottet tar starkt avstånd från förslag om ett återinförande av förmögenhetsskatten. En av de viktigaste åtgärderna för att främja tillgången på kapital, inte minst för de mindre företagen, är beslutet att slopa förmögenhetsskatten. Därmed försvann en skatt som till följd av oenhetliga värderingsregler och många undantag även skapade kryphål som uppmuntrade till skatteplanering och orationella transaktioner. konstaterade i betänkandet Våra skatter (SOU 2002:47) att den smala basen för förmögenhetsskatten till följd av många undantag och nedsättningar skapade starka incitament till rent skattebetingade beslut hos hushåll och i företag, såväl legala som illegala. Därigenom utvecklades skatten till att för många bli närmast frivillig som den genom sitt sätt att verka skadade samhällsekonomin. De regler som syftade till att lyfta bort arbetande kapital i företag från förmögenhetsskatten gav upphov till besvärliga gränsdragningsproblem. Kapital som i själva verket var avsett för näringsverksamheten riskerade att bli behandlat som ägarens privata kapitalplacering vid förmögenhetsbeskattningen. Detta kunde bli påtagligt hämmande vid tillfällen då likviditeten i ett litet företag var högre än vanligt, t.ex. till följd av omstruktureringar. Någon tillfredsställande lösning för att komma till rätta med den typen av gränsdragningsproblem hade det inte varit möjligt att åstadkomma, eftersom det alltid måste till bedömningar i varje enskilt fall där och den skattskyldige kunde ha olika uppfattningar. Förmögenhetsskatten gav även upphov till problem för boende i egnahem med snabbt stigande taxeringsvärden, inte minst för personer som betalat av sina småhus och därför måste börja betala förmögenhetsskatt. Även arvs- och gåvoskatten var starkt kritiserad innan den avskaffades helt . Det handlade om olikheter i värderingen av aktier vid arvs- och gåvobeskattningen som medförde att bolag av skatteskäl flyttat från börsens A-lista till O-listan. Uttaget av arvs- och gåvoskatt i samband med generationsövergångar i småföretag skapade stora problem. Kritiken gällde också möjligheterna till skatteplanering. Genom skatternas konstruktion och värderingsreglerna i lagen om arvsskatt och gåvoskatt var möjligheterna att på lagligt sätt minska arvs- och gåvoskatten omfattande. Därtill kom att skatterna var relativt kostsamma att administrera. Att möta kritiken mot arvs- och gåvobeskattningen med ändrade regler ansågs inte möjlig. Mot denna bakgrund beslöt ett enigt skatteutskott att tillstyrka den dåvarande regeringens förslag om att avskaffa såväl arvsskatten som gåvoskatten. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan och tar följaktligen avstånd även från motionsförslaget om att återinföra någon form av arvs- och gåvoskatt. Med det sagda avstyrker utskottet motion Fi243 yrkande 2 i dessa delar. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om riskkapitalavdrag med hänvisning till pågående utredningsarbete. Jämför avvikande mening 1 (S). I Socialdemokraternas motion Fi240 yrkande 27 förordas ett riskkapitalavdrag för den som investerar i ett nystartat företag. Avdrag ska kunna göras av det investerade beloppet, dock maximalt per person och år. För budgetåret vill motionärerna avsätta för ändamålet. beslutade regeringen om direktiv till en utredning som ska se över beskattningen av bolag i syfte att beskattningen utformas så att företagande, investeringar och sysselsättning gynnas (dir. 2011:1). Utredningen har tagit namnet . Kommittén ska bl.a. undersöka olika möjligheter att minska beskattningen av riskkapital i bolagssektorn och därmed göra villkoren mer lika för investeringar som finansieras med eget kapital respektive lånat kapital. ska kommittén i ett första delbetänkande lämna förslag till skatteincitament för att stimulera tillgången på riskvilligt kapital. Utskottet kan således konstatera att det ligger inom ramen för det pågående utredningsarbetet att undersöka olika möjligheter att minska beskattningen av riskkapital i bolagssektorn. Resultatet av utredningens arbete ska självfallet avvaktas innan fattar något beslut i frågor som rör riskkapitalavdrag. Utskottet avstyrker därmed yrkande 27 i motion Fi240. Utökad avdragsrätt för företags utgifter för forskning och utveckling, m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om utökad avdragsrätt för företags utgifter för forskning och utveckling och avstyrker motionsförslag om höjd bolagsskatt och skattereduktion för forskningssatsningar. Jämför avvikande mening 4 (V). Regeringen föreslår att utgifter för forskning och utveckling som har eller kan antas få betydelse för den huvudsakliga näringsverksamheten eller verksamheten i övrigt ska dras av. Förslaget föreslås träda i kraft och tillämpas på utgifter som är hänförliga till tiden efter . Förslaget innebär att bestämmelsen om avdrag för forskning och utveckling (16 kap. 9 § IL) justeras så att det klart framgår att avdrag ska göras inte bara för forskning och utveckling som, i enlighet med nuvarande rättstillämpning, har eller kan antas få betydelse för den huvudsakliga näringsverksamheten, utan också för forskning och utveckling som har eller kan antas få betydelse för verksamheten i övrigt. som forskning och utveckling som har samband med företagets kärnverksamhet alltjämt berättigar till avdrag kommer bestämmelsen att omfatta även annan forskning och utveckling om företaget har ett rimligt intresse av den, vid en helhetsbedömning som beaktar alla aspekter av företagets verksamhet. Lagändringen föreslås träda i kraft och tillämpas första gången på utgifter som är hänförliga till tiden efter . De ökade avdragsmöjligheterna bedöms leda till att de offentliga finanserna försvagas med ca . Förslaget bedöms inte leda till någon ökad arbetsbörda för och de allmänna förvaltningsdomstolarna. I motion Fi243 yrkande 2 i denna del avvisas regeringens förslag till utökade avdragsmöjligheter för forskning och utveckling. I samma motion föreslås en höjning av bolagsskatten till , vilket beräknas öka budgetens inkomstsida med 2012, och med 8 miljarder respektive . Enligt motionärerna ligger den s.k. effektiva genomsnittliga bolagsskatten lägre än i de flesta länder i , vilket beror på att den svenska företagsbeskattningen medger generösa möjligheter till överavskrivningar, avsättning till periodiseringsfonder m.m. Bland de förändringar på utgiftssidan som partiet i samma motion föreslår inom ramen för en sådan åtgärd finns bl.a. ett förslag till skattereduktion för forskningssatsningar i företag med upp till 250 anställda med högst av företagets kostnader upp till ett tak på . Det sistnämnda förslaget finns också i motionerna Sf281 (V) yrkande 3 och N414 (V) yrkande 3. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till en utökad avdragsrätt för företags utgifter för forskning och utveckling. Propositionens förslag i denna del tillstyrks således och motionsförslaget om att avvisa detsamma avstyrks. När det gäller de förslag om höjd bolagsskatt som finns i motion Fi243 yrkande 2 vill utskottet erinra om att bolagsskatten och expansionsfondsskatten för småföretagen sänktes fr.o.m. från till med hänvisning till att har haft en högre bolagsskatt än EU-genomsnittet. Skattesänkningarna hade sin bakgrund i önskemålen att förbättra villkoren för lokalisering av företag till , för investeringar i och för redovisning av inkomster i och därmed att förstärka den svenska skattebasen. Det ska också nämnas att det i uppdrag ingår att ta fram förslag som breddar bolagsskattebasen för att bl.a. möjliggöra en sänkning av bolagsskatten. I kommitténs uppdrag ingår också att undersöka möjligheterna att införa skatteincitament för forskning och utveckling. Uppdraget i den delen ska redovisas . Utskottet anser att senaste beslut om en sänkning av bolagsskattesatsen ska ligga fast i avvaktan på resultatet av pågående utredningsarbete i . förslag om höjd bolagsskatt och den skattereduktion som partiet vill finansiera inom ramen för en sådan åtgärd avstyrks således. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkandena om undantag från uttagsbeskattning för medlemmars uttag av el från vindkraftskooperativ och om att utreda frågor som aktualiseras av uttagsbeskattningen. Jämför avvikande mening 2 (MP). I 22 kap. IL finns bestämmelser om beskattning vid uttag av en tillgång eller en tjänst ur näringsverksamheten. Med uttag avses att den skattskyldige tillgodogör sig en tillgång från näringsverksamheten för privat bruk eller för överföring till en annan näringsverksamhet (22 kap. 2 § IL). Med uttag avses bl.a. också att den skattskyldige överlåter en tillgång utan ersättning eller mot ersättning som understiger marknadsvärdet utan att detta är affärsmässigt motiverat (22 kap. 3 § IL). Uttag av en tillgång eller en tjänst ska behandlas som om den avyttras mot en ersättning som motsvarar marknadsvärdet. Det är detta som kallas uttagsbeskattning (22 kap. 7 § IL). Beskattning av uttag är inte begränsad till någon särskild företagsform eller typ av verksamhet. Uttagsbeskattning har funnits i svensk rätt . Uttagsbeskattning anses vara ett nödvändigt inslag i skattesystemet för att upprätthålla systemets grundläggande funktion att finansiera det allmännas åtaganden och välfärden. Utan uttagsbeskattning skulle ägare till företag kunna ta ut hela eller delar av värdet av det egna företagets produktion för sin privata konsumtion och därigenom undvika beskattning av företagets inkomster. I motion Fi241 yrkande 23 i denna del finns ett förslag om slopad uttagsbeskattning av kooperativt ägda vindkraftverk för vilket partiet vill avsätta för nästa budgetår. Därutöver vill motionärerna tillsätta en utredning för att i första hand utreda begreppet marknadspris för kooperativ el som tillämpas vid uttagsbeskattningen, alternativt se över möjligheten att beräkna avdraget för utdelning på ett sätt som inte missgynnar vindkraftskooperativ. Senaste behandling i utskottet Med anledning av motioner om uttagsbeskattning av vindkraftskooperativ uttalade utskottet bl.a. följande i betänkande 2010/11:SkU22 s.19 f. Juridiska personer dubbelbeskattas i ekonomisk mening genom att inkomsterna först beskattas i den juridiska personen bolagsskatt och hos ägaren som beskattas för utdelning eller den lägre skattesats som gäller för utdelning av onoterade andelar, , och utdelning upp till viss nivå i fåmansbolag, . Den sammanlagda skatten vid ägarskatt blir därför . Kooperativa föreningar är till skillnad från andra juridiska personer enkelbeskattade. I en konsumentkooperativ verksamhet blir skattebelastningen ungefär hälften av skattebelastningen för andra företagsformer. En slopad uttagsbeskattning av föreningen för medlemmarnas privata elförbrukning skulle öppna en möjlighet till inkomstskattefrihet för elproduktion som drivs i formen av kooperativ förening. Detta skulle innebära ett långtgående avsteg från det neutralitets- och likformighetstänkande som varit utgångspunkten för skattereformen. Det skulle dessutom ur ett EU-perspektiv bli problematiskt från statsstödssynpunkt.