bet · GY01SoU11 · 2011-03-08 00:00:00 — 2010/11:SoU11 Funktionshindersfrågor I betänkandet behandlas 52 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör funktionshindersfrågor. Som ett led i beredningen av detta ärende har företrädare för och vid ett besök i utskottet informerat om hur arbetet med en enhetlig modell för bedömning av andra personliga behov m.m. när det gäller personlig assistans, ett s.k. behovsbedömningsinstrument, fortskrider. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, främst på grund av pågående arbete på området. I betänkandet finns 15 reservationer och 4 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2010/11:So288 av och (båda FP), 2010/11:So470 av (S) yrkandena 1 och 3 samt 2010/11:So577 av m.fl. (V). Reservation 1 (V) 2010/11:So233 av (S), 2010/11:So297 av (S), 2010/11:So374 av och (båda S) och 2010/11:So409 av (M) yrkande 1. Reservation 2 (S) 2010/11:So409 av (M) yrkande 2, 2010/11:So485 av (KD) yrkande 2 och 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 6. 2010/11:So205 av (KD), 2010/11:So250 av (M), 2010/11:So287 av (FP) yrkande 2, 2010/11:So456 av m.fl. (S), 2010/11:So485 av (KD) yrkande 1 och 2010/11:So592 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3. Reservation 3 (S) Reservation 4 (V) 2010/11:So536 av (S). Reservation 5 (S) 2010/11:So455 av (S). Reservation 6 (S) 2010/11:So287 av (FP) yrkande 4 och 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 7. Behovsbedömning vid personlig assistans 2010/11:So214 av (S), 2010/11:So221 av (S), 2010/11:So558 av och (båda MP) yrkande 1 och 2010/11:So587 av m.fl. (V). Reservation 7 (MP) Reservation 8 (V) Behov av mer än en personlig assistent 2010/11:So558 av och (båda MP) yrkande 2. Reservation 9 (MP) Åldersgräns för personlig assistans 2010/11:So224 av och (båda S) yrkande 2 och 2010/11:So373 av m.fl. (S). Personlig assistans under skoltid 2010/11:So534 av (S). Personlig assistans vid sjukhusvistelse 2010/11:So558 av och (båda MP) yrkande 3. Reservation 10 (MP, V) Kostnadsansvar för personlig assistans 2010/11:So292 av i (S). Kvalitetssäkring av personliga assistenter 2010/11:So526 av och (båda M). 2010/11:So224 av och (båda S) yrkande 1, 2010/11:So290 av (FP), 2010/11:So375 av (S) yrkande 1 och 2010/11:So547 av de (M). Reservation 11 (S, MP, V) 2010/11:So240 av (S) och 2010/11:So579 av m.fl. (V). Reservation 12 (V) 2010/11:So210 av (S), 2010/11:So226 av (FP), 2010/11:So287 av (FP) yrkande 3, 2010/11:So302 av Finn och (båda M) och 2010/11:So558 av och (båda MP) yrkande 4. Reservation 13 (MP) 2010/11:So402 av (KD). 2010/11:So300 av (M) och 2010/11:So336 av (S). Reservation 14 (S) 2010/11:So269 av (M). 2010/11:So418 av och (båda S), 2010/11:So550 av (M), 2010/11:So584 av m.fl. (V) och 2010/11:So604 av (MP). Reservation 15 (S, MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (S), (S), (S), (C), (MP), Per Ramhorn (SD), (V), (M), (FP) och (KD). I betänkandet behandlas 52 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör funktionshindersfrågor. Som ett led i beredningen av detta ärende har företrädare för och vid ett besök i utskottet informerat om hur arbetet med en enhetlig modell för bedömning av andra personliga behov m.m. när det gäller personlig assistans, ett s.k. behovsbedömningsinstrument, fortskrider. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, den nationella handlingsplanen, utvärdering av handlingsplanen, den framtida strategin, koordinator, organisationsstöd och nationella informationskampanjer. Jämför reservationerna 1 (V), 2 (S), 3 (S), 4 (V), 5 (S) och 6 (S). FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning I motion So577 av m.fl. (V) begärs ett tillkännagivande om att upprätta en genomförandeplan för om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. I motion So470 av (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör uppdra till myndigheter som utövar tillsyn över den kommunala verksamheten att också övervaka kommunernas efterlevnad av konventionen. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att arbetet bör intensifieras på de områden där vi inte fullt ut lever upp till konventionens åtaganden, dvs. främst medvetandegörande, tillgänglighet och arbete och sysselsättning för personer med funktionsnedsättning. I motion So288 av och (båda FP) begärs ett tillkännagivande om behovet av att i lag förtydliga rätten till assistansersättning för att kunna leva upp till FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. I motion So233 av (S) begärs ett tillkännagivande om att målen i handlingsplanen för att förbättra tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning bör uppfyllas. I motion So374 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om tillgänglig information som ett mål för handikappolitiken. I motion So297 av (S) begärs ett tillkännagivande om ökad tillgänglighet. Motionären efterfrågar konkreta beslut och åtgärder . I motion So409 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av att anta en ny handlingsplan för att öka tillgängligheten i samhället för personer med funktionsnedsättning. I motion So409 av (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att handlingsplanen ska vara möjlig att följa upp och utvärdera. I motion So543 av m.fl. (MP) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om en utvärdering av de åtgärder som utförts i kommunerna i och med att 2010 utsågs till tillgänglighetens år. I motion So485 av (KD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av att redovisa kommuners och landstings tillgänglighetsresultat i öppna jämförelser. I motion So592 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om en utredning om levnadsvillkoren för kvinnor och flickor med funktionsnedsättning och hur de kan förbättras. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om ett jämställdhetsperspektiv i den framtida strategin för funktionshinderspolitiken. I motion So456 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om stödinsatser för personer med osynliga funktionshinder. Motionärerna anför att behovet av stödinsatser i olika former är mycket angeläget. Allt från att tillse att det finns ett socialförsäkringssystem som säkerställer målgruppens behov till att stödja den sociala ekonomin på så sätt att stöd ordnas för dessa personer, t.ex. genom upprättande av sociala företag. I motion So250 av (M) begärs ett tillkännagivande om hörselinstruktörer. Motionären anför att regeringen bör ta initiativ till en översyn över hur stödet via hörselinstruktörer till människor med nedsatt hörsel kan fungera bättre och på lika villkor över hela . I motion So287 av (FP) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att verka för att tjänster från olika myndigheter samlas under ett tak onestop shop för personer med funktionsnedsättning. I motion So205 av (KD) begärs ett tillkännagivande om assistanshundar. Motionären anför att en lag som reglerar var och hur assistanshundar får tillträde skulle skapa tydlighet och enhetlighet över hela landet samt underlätta vardagen för de allt fler personer som är beroende av assistanshund. I motion So485 av (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av en utredning för att sätta nya tillgänglighetsmål och föreslå index för tillgänglighetskriterier. I motion So536 av (S) begärs ett tillkännagivande om möjligheten till en koordinator för familjer med funktionshindrade barn. I motion So455 av (S) begärs ett tillkännagivande om stöd till mindre verksamheter som inriktar sina aktiviteter på stöd för personer med funktionshinder. I motion So543 av m.fl. (MP) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om en nationell informationskampanj om barn och unga med funktionsnedsättning. I motion So287 av (FP) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att verka för att genomföra en nationell informationskampanj för att påverka attityder och värderingar kring funktionsnedsättning. hos har beslutat om ett antal termer på det handikappolitiska området. Termerna funktionsnedsättning och funktionshinder har där getts följande definitioner. Funktionsnedsättning beskriver nedsättning av en fysisk, psykisk eller intellektuell funktionsförmåga. Funktionshinder beskriver i sin tur den begränsning som en funktionsnedsättning innebär för en person i relation till omgivningen. Termen handikapp tas bort, och avråder från att använda den som synonym till såväl funktionsnedsättning som funktionshinder. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning undertecknades av . undertecknade även ett fakultativt protokoll till konventionen som innebär att den som anser att hans eller hennes rättigheter är kränkta har möjlighet att klaga till en övervakningskommitté. Konventionen och protokollet trädde i kraft , och för del trädde den i kraft . Detta kunde ske utan ändringar i gällande lagstiftning (prop. 2008/09:28, bet. 2008/09:SoU3, rskr. 2008/09:38). Enligt artikel 35.1 i konventionen ska varje konventionsstat lämna en fullständig rapport om de åtgärder som den vidtagit för att verkställa sina skyldigheter enligt konventionen efter konventionens ikraftträdande för konventionsstaten i fråga. första rapport om hur efterlever konventionen överlämnades till kommittén för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (, protokoll § 19). Syftet med rapporten är att beskriva hur mänskliga rättigheter främjas och skyddas i med fokus på personer med funktionsnedsättning. I rapporten redogörs för de åtgärder som vidtagits och för de utmaningar som identifierats i regeringens genomgång för att klargöra hur svensk lagstiftning och övriga förhållanden i ställer sig till konventionen. Motionsyrkanden om FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning behandlades av utskottet i betänkande 2009/10:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. (prop. 2009/10:1, rskr. 2009/10:131). Utskottet uttalade då följande (s. 78, 1 reservation S, V, MP): Utskottet konstaterar att regeringen nu bereder betänkande och frågan om hur genomförandet och övervakningen av konventionen ska organiseras för att garantera personer med funktionsnedsättning deras mänskliga rättigheter. Vidare har och metoder i socialt arbete (IMS) fått i uppdrag att ta fram ett instrument för att bättre kunna bedöma behovet av personlig assistans. Utskottet anser med hänsyn härtill att motionerna ska avstyrkas. Kommissionen har lagt fram ett förslag till en ny funktionshinderstrategi som ska löpa . Meddelandet 20102020: Nya åtgärder för ett hinderfritt samhälle i EU (KOM(2010) 636) presenterades vid Epsco (Rådet för sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) . Enligt faktapromemoria Ny funktionshinderstrategi i EU (2010/11:FPM45) stämmer de grundläggande utgångspunkterna för strategin och de övergripande målen väl med de nationella målen för funktionshinderspolitiken, varför välkomnar strategin. Dokumentet har hänvisats till socialutskottet för granskning enligt 10 kap. 5 § riksdagsordningen. Överläggning hölls (kommande bet. 2010/11:SoU13). Den nationella handlingsplanen m.m. Regeringen lämnade regeringens skrivelse Uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken och grunden för en strategi framåt (skr. 2009/10:166, bet. 2009/10:SoU20, rskr. 2009/10:343) till . Skrivelsen utgör den tredje och sista uppföljningen av den nationella handlingsplanen Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). I skrivelsen redogör regeringen samlat för hur arbetet med att genomföra handlingsplanen har utvecklats sedan den antogs av 2000 och . I skrivelsen beskrivs arbetet med att genomföra handlingsplanen, den utveckling som arbetet lett till, regeringens sammanfattande bedömning av resultatet samt grunden och inriktningsmålen för en strategi framåt. Regeringens bedömning är att arbetet med handlingsplanen etablerat en grund för handikappolitiken och att tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning förbättrats inom flertalet sektorer i samhället. återstår arbete innan personer med funktionsnedsättning kan delta i samhällets alla delar på jämlika villkor. Regeringen ser även att frågorna som en del av arbetet med mänskliga rättigheter har stärkts för handlingsplanen och avser att ytterligare förstärka detta perspektiv i det framtida arbetet. Regeringen avser också att öka kunskapen om mångfald inom ramen för handikappolitiken. Regeringen avser att utforma en strategi framåt utifrån den handikappolitiska grunden att handikappolitiken är tvärsektoriell, att genomförandet är en del av arbetet med mänskliga rättigheter, att ansvars- och finansieringsprincipen gäller och att statliga myndigheter har ett särskilt ansvar i genomförandet av handikappolitiken. De övergripande mål som presenterades i den nationella handlingsplanen ligger fast. Regeringen anser att politiken ska skapa en samhällsgemenskap med mångfald som grund, ett samhälle som utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning. Av utskottets ställningstagande framgår följande (s. 15). Utskottet delar bedömningen att arbetet med den nationella handlingsplanen för handikappolitiken har etablerat en grund för handikappolitiken och att tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning förbättrats inom flertalet sektorer i samhället. Mycket arbete återstår dock innan personer med funktionsnedsättning kan delta i samhällets alla delar på jämlika villkor. Utskottet konstaterar att de övergripande mål som presenterades i den nationella handlingsplanen ligger fast och ser positivt på det strategiarbete som inletts i syfte att uppnå de fastställda handikappolitiska målen. De övergripande inriktningsmål som presenteras i skrivelsen är en viktig grund för det fortsatta arbetet. För att konkretisera de övergripande målen för funktionshinderspolitiken och de inriktningsmål som angetts i skrivelsen till kommer regeringen enligt budgetpropositionen utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:SoU1, rskr. 2010/11:124 och 125) att fastställa en ny strategi för funktionshinderspolitiken som sträcker sig . Strategin ska beskriva de delmål som utformats för genomförandet inom berörda utgiftsområden och en plan för hur dessa ska följas upp. Som ett led i detta arbete har i uppdrag att ta fram underlag för statistik om barn och unga med funktionsnedsättning. Uppdraget ska redovisas (S2010/8868/ST). Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) har i uppdrag att ta fram en undersökningspanel gällande personer med funktionsnedsättning och utbetalning av medel. Uppdraget ska redovisas (S2010/8885/ ST). har i uppdrag att kartlägga och analysera redovisade skillnader mellan kvinnor och män, pojkar och flickor inom ramen för statistik och uppföljning gällande insatser inom lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, och socialtjänstlagen (2001:453), främst insatser riktade till äldre och personer med funktionsnedsättning. Uppdraget ska även omfatta relevant statistik som gäller dessa målgrupper inom rehabilitering och andra relevanta insatser inom hälso- och sjukvårdens område. Inom uppdraget ska utifrån identifierade skillnader mellan kvinnor och män, pojkar och flickor göra en analys av dess orsaker och konsekvenser. Uppdraget ska redovisas till regeringen . för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) har i uppdrag att kartlägga och analysera nationell forskning inom området funktionsnedsättning. FAS ska göra en bedömning av forskning för ökad kunskap om hinder som personer med funktionsnedsättning kan möta i samhället och som skapar utanförskap och förhindrar delaktighet. Kartläggningen av detta forskningsområde ska göras i samråd med andra forskningsfinansiärer. Uppdraget ska redovisas (S2011/1516/FST [delvis]). Av budgetpropositionen utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:SoU1, rskr. 2010/11:124 och 125) framgår följande (s. 115 f.). Regeringen tillsatte 2006 en interdepartemental statssekreterargrupp med uppdraget att ta fram en strategi för hur takten i tillgänglighetsarbetet kunde ökas. Regeringen tog i samverkan med Kommuner och Landsting fram strategin, Enkelt avhjälpt. Strategin innehåller insatser inom tre prioriterade områden; tillgänglig kollektivtrafik, tillgänglig statsförvaltning och enkelt avhjälpta hinder. Regeringen kommer även inom ramen för ett pågående uppdrag till åtta länsstyrelser att stimulera arbetet för ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning bland annat i kommunernas översiktsplanering. i , , , , , , och fick i regleringsbrevet ett fyraårigt uppdrag att aktivt stödja kommunerna i länet att brett inkludera tillgänglighet för äldre och personer med funktionsnedsättning som ett genomgående perspektiv i planarbetet. Handisam arbetar med att samordna handikappolitiken i . Av webbplatsen framgår följande. I Öppna jämförelser ges en samlad bild av myndigheternas tillgänglighetsarbete. Här kan man se vilka tillgänglighetskriterier en specifik myndighet uppfyller och göra jämförelser myndigheterna emellan. Öppna jämförelser av tillgängligheten i staten har tagits fram för att påskynda arbetet med en tillgänglig statsförvaltning. För att få en bild av hur tillgängligheten utvecklas sammanställer Handisam statistik som finns . Det är myndigheter och andra aktörer som är ansvariga för statistiken som presenteras ur ett funktionshindersperspektiv. Statistiken ger ingen heltäckande bild men kan ses som indikatorer för hur arbetet utvecklas . I rapporten av regeringsuppdrag (S2008/4547/ST) redovisar Handisam ett uppdrag att genomföra en kartläggning av hur landets kommuner och landsting arbetar med tillgänglighetsdatabaser. Enligt regleringsbrevet för avseende Handisam fick myndigheten i uppdrag att genom en riktad informationsinsats stödja i första hand kommuner och landsting och deras samarbetspartner i deras arbete med att genomföra FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning inom ramen för sina ansvarsområden. Uppdraget ska genomföras i samråd med handikapporganisationerna och i samråd med Kommuner och Landsting (SKL). Enligt uppgift från en tjänsteman på har en preliminär rapportering skett och en slutrapport planeras i myndighetens årsredovisning. Av Hjälpmedelsinstitutets webbplats () framgår följande. Assistanshundar är hundar som används som hjälpmedel för en enskild förare. En assistanshund som är i tjänst eller under utbildning har ett tjänstetäcke och är i sällskap med sin förare. De flesta assistanshundar är ledarhundar. Det finns cirka 250 ledarhundar. Övriga assistanshundar är servicehundar för rörelsehindrade, signalhundar för hörselskadade, diabeteshundar och epilepsihundar. Dessa service- och signalhundar är utbildade som hjälpmedel för personer med ett visst kroniskt funktionshinder och är drygt 100 stycken. Tillträde för hundar i offentliga miljöer regleras i kommunernas allmänna lokala ordningsstadgar. är ledarhundar undantagna från dessa stadgar och har i princip fritt tillträde till alla offentliga miljöer. Övriga assistanshundar har likställts med ledarhundar i den lokala ordningsstadgan i 132 kommuner. I övriga 158 kommuner har inga undantag för assistanshundar, förutom för ledarhundar, inskrivits. Efter det att en enkät sänts ut av har en stor förändring skett och av kommunerna har beslutat att likställa service- och signalhundar med ledarhundar i den lokala ordningsstadgan. Landstingen har i regel inte något regelverk eller någon policy när det gäller tillträde för assistanshundar till landstingens lokaler. medger vägledning Hygien, kapitel 5.7.9.3 Skadedjur och tamdjur, undantag från EU:s förordning nummer 852/2004 kapitel IX punkt 4 vad gäller service- och signalhundar enligt följande: Funktionshindrad person bör få medföra ledarhund, servicehund eller signalhund i vissa delar av en butik, under förutsättning att detta inte medför risk för att livsmedlen kontamineras. fick 2008 i uppdrag att i samverkan med genomföra en treårig försöksverksamhet med service- och signalhundar. ska ansvara för och driva projektet och ska utvärdera försöket. Försöksverksamheten syftar till att öka antalet service- och signalhundar i aktiv tjänst för att kunna göra en utvärdering av hur en ökad användning av service- och signalhundar påverkar brukarens behov av offentliga stödinsatser. Verksamheten ska enligt uppdraget starta och avslutas . ska lämna en utvärdering av försöksverksamheten till (S2008/10496/ST). Motionsyrkanden om tillgänglighet mål och resultat behandlades av utskottet i betänkande 2009/10:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. (prop. 2009/10:1, rskr. 2009/10:131). Utskottet uttalade då följande (s. 77 f., ingen reservation): Regeringen har i skrivelser till 2002 och 2006 redovisat hur handlingsplanen följts upp. Utskottet noterar att förberedelser pågår inför den sista aviserade uppföljningen till , bl.a. genom olika uppdrag till Statskontoret, alla sektorsmyndigheter, Handisam samt länsstyrelserna som ligger inom ramen för detta arbete. Vidare pågår ett arbete inom Handisam med att utveckla system för att ta fram mätbara indikatorer inom politikområdet. Mot bakgrund av att detta intensiva arbete nu pågår anser utskottet inte att bör ta några initiativ i frågan. Motionerna avstyrks därför. Motionsyrkanden om att identifiera och undanröja hinder behandlades i samma betänkande. Utskottet uttalade då följande (s. 78, ingen reservation): Utskottet anser att det är mycket angeläget att tillgängligheten i samhället ökar och noterar att arbetet med att riva hinder har fortsatt hög prioritet. Den huvudsakliga grunden för regeringens politik är att även utgå från den nationella handlingsplanen. Utskottet vill särskilt lyfta fram den statssekreterargrupp som har regeringens uppdrag att påskynda arbetet med att genomföra handlingsplanen. Statssekreterargruppen har tagit fram en strategi Enkelt avhjälpt för hur målen i handlingsplanen ska nås . Utskottet kan i det sammanhanget konstatera att strategin tar upp prioriterade frågor om tillgänglighet i lokaler, på allmänna platser och inom statsförvaltningen genom bl.a. lokala servicekontor och utveckling inom e-förvaltningen. Utskottet finner mot bakgrund av det sagda att det inte föreligger skäl att bifalla motionerna Motionsyrkanden om mål för handikappolitiken behandlades också i betänkandet. Utskottet uttalade då följande (s. 78, 1 reservation V): Utskottet anser liksom motionärerna att det är angeläget att kvinnor och män med funktionshinder har möjlighet att leva under likvärdiga förutsättningar och att barn och unga med funktionsnedsättning ges möjlighet att stärka sin ställning i samhällslivet. Utskottet kan konstatera att dessa frågor ligger inom ramen för målen för handikappolitiken och anser därför att inte bör ta några initiativ i frågan. I regleringsbrevet för avseende fick i uppdrag att ta fram en kunskapsöversikt kring situationen för familjer med barn med funktionsnedsättning och familjer där vårdnadshavare har en funktionsnedsättning. ska enligt uppdraget analysera hur generella familje- och föräldrastödsinsatser kan kompletteras samt hur befintliga insatser riktade till målgruppen kan effektiviseras för att skapa förutsättningar för ett familjeliv där föräldrar och barn kan utvecklas som individer och i gemenskap. I uppdraget ingår även att analysera hur befintliga insatser riktade till målgruppen bidrar till att öka tillgängligheten till generella aktiviteter i samhället som erbjuds barn och föräldrar. redovisade sitt uppdrag i rapporten för familjer där barn eller vårdnadshavare har en funktionsnedsättning.