bet · GY01KU20d3 · 2011-01-01 00:00:00 — (M): Herr ordförande! Vilka uppgifter var det som presssekreteraren menade borde infogas i reportaget? Jag har förstått att utbildningsministern hade gjort några ytterligare uttalanden som han ansåg borde tillföras. : Han hade gjort ett uttalande om att man skulle ge Skolinspektionen möjlighet att stoppa utdelningar från skolföretag som inte skötte sig. Om jag minns rätt hade han sagt detta i en lördagsintervju eller partiledarutfrågning i radio. Det var en reaktion på det vi höll på att gräva i att man på något sätt skulle hindra utdelningar. (M): Anser du att det sakligt sett var konstigt att utbildningsministerns senaste uttalanden i frågan var mest relevanta? : Vi får alltid synpunkter på reportage. I det här fallet var det ett utspel av karaktären vallöfte som hade getts . Det fanns ingenting som talade vare sig för eller emot att det skulle gå att genomföra; man visste ju inte hur det skulle gå i valet. Det var snarare av karaktären vallöfte. I det här fallet skulle vi i så fall ha redovisat alla partiers inställning i den här skolfrågan och inte bara vad tyckte skulle ske om han vann valet någon vecka . (M): Blev du förvånad över att pressekreteraren hade synpunkter på programmet efter att han hade sett det? : Ja, jag blev förvånad över det sätt han framförde synpunkterna på. Jag kan inte påminna mig att det har skett tidigare. (M): Utbildningsministern medverkade i programmet i diskussionen med . Framförde han då de synpunkter som pressekreteraren tidigare hade påpekat att han hade? : Märkligt nog inte alls på det konkreta sätt som presssekreteraren krävde. Utbildningsministern hade ju tillfälle att själv framföra det i debatten. Debatten kanske inte gick som han hade tänkt. Han framförde att man planerade att vidta åtgärder för att titta på vinsterna inom friskolan. Ordföranden: Jag får intrycket att det du egentligen reagerade på är det sätt som pressekreteraren framförde synpunkterna på. : Vi utsätts för påtryckningar på märkliga och sofistikerade sätt för att ändra innehållet i reportage och granskningar. Men att så handfast uttryckligen kräva att vi ska klippa om ett reportage före sändning är ovanligt. Ordföranden: du några ord som förklarar din reaktion? : Jag minns inte hur orden föll. Jag minns bara att jag ringde till redaktören och att stämningen var märklig. Vi var konfunderade över hur han kunde ringa och uttrycka sig på det sättet. Jag ska inte försöka citera honom, men det var tydliga krav. Ordföranden: Du sade att kravet var att ni skulle klippa om. Handlade det både om att stryka inslag och att lägga till nya? : Som jag minns det var det att vi skulle lägga till senaste åsikter om detta. Ordföranden: Han hade ju ändå möjlighet att säga detta i programmet. (FP): Herr ordförande! Jag har inledningsvis en mer generell fråga till . Du sade att det alltid kommer synpunkter och kommentarer. Är det mycket kontakter och samtal när ministrar och toppolitiker kommer till ? Är det en del av normalbilden? : Inte när det gäller den politiska och offentliga världen. Det känns som att de kan spelreglerna och inte ringer och försöker påverka. Det som gjorde det extra konstigt var att det var en person från den sfären den offentliga politiska världen. (FP): Är det mycket kontakter för att det ska fungera logistiskt? Har man kontakter med ministrar och deras stab? När politiker och ministrar diskuterar programmet efteråt är det ju det. Det händer långt ifrån . Men vi har självklart mycket kontakt med pressekreterarna. (FP): Du nämnde inledningsvis att det framfördes högljudda krav. Min fråga är om det är direkta citat av pressekreteraren att det har framförts krav eller att han har krävt något. : Att han krävde det är tveklöst, men vilka ord han använde minns jag inte exakt. Det var väldiga tydliga krav på att det skulle klippas om. (FP): På din blogg skrev du om detta efter samtalet, vilket flera ledamöter redan har påpekat. Utöver att skriva på hemsidan eller bloggen för , tog du upp detta formellt med högre chefer på , eller vidtog du några andra mer formella åtgärder? : Nej, det gjorde jag inte. Som ansvarig utgivare är jag ju fullt ut ansvarig för sändningen. Jag diskuterade med programchefen eftersom hon också hade fått ett samtal. Hon ringde mig eftersom vi båda hade fått samtal. Jag har inte drivit det formellt, gjort någon framställan eller skrivit brev. (C): Finns de samtal som fördes mellan utbildningsministerns pressekreterare och din programchef eller med dig inspelade så att det har varit möjligt för dig att inför den här utfrågningen kontrollera vad som sades? Har du i så fall kontrollerat vad som sades? : Även om alla tror att vi spelar in alla samtal så gör vi inte det. Nej, de finns inte inspelade. (SD): Var det så att du uppfattade denna kontakt som ett försök till mer eller mindre otillbörlig påverkan? : Det var tveklöst en påverkan. Det var ett försök till påverkan. Det var själva skälet till att han ringde. Han ville ha ändringar. Det fanns inget annat skäl till att han ringde. (SD): Det var en påverkan, men hur uppfattade du arten av den påverkan? Var det en välkommen påverkan, vilket det kan vara, eller var den ovälkommen? Tyckte du att den hörde till spelreglerna? : Nej, jag tyckte inte att den hörde till spelreglerna. Det var väl ingen välkommen påverkan. Men jag kan inte heller säga att det egentligen spelade någon roll. Men det är klart att det var märkligt. (V): Jag har inga ytterligare frågor. Skånberg (KD): På din blogg skriver du: Det var ovanligt lätt att avfärda. Du har beskrivit att det inte är sällsynt att människor har synpunkter på programmet men att just detta krav var ovanligt lätt att avfärda. Har du någon kommentar till det? : Jag och de som var inblandade i programmet tyckte att det var ett väldigt obefogat krav och att det framfördes på ett sådant sätt. Det är klart att vi kan få inspel och synpunkter på program som ett reportage håller på att göras, där man i välvilja vill byta information. Det kan vara: Har ni tänkt på detta, har ni missat det och så vidare? Men i detta fall gjordes det innan och på detta sätt. Skånberg (KD): Skulle du vilja säga att dessa krav att lägga till ministerns senaste uppfattning i frågan kränkte den redaktionella självständigheten? : Det är fina ord. Ja, ett sådant krav skulle jag kunna definiera så på ett sätt. Skånberg (KD): På ett sätt, hur då? : Det är klart att om någon ringer från ett departement, som i detta fall, och ställer högljudda krav på att vi ska ändra ett reportage är det klart att det påverkar självständigheten. Självklart är det så. i (S): Jag har en kompletterande fråga. Programchefen ringde upp dig , sade du här. Var det enbart med anledning av samtalet, och hur utspelade sig det samtalet mellan er? : Hon ringde upp mig, som jag minns, bara för att försäkra sig om att vi hade fått kontakt med varandra och för att höra vad pressekreteraren hade sagt när han ringde till mig. Vi diskuterade samtalet och det märkliga i det. Det tillhör inte vanligheterna att vi talas före ett program. Men det var för att hon skulle försäkra sig om att vi hade haft någon sorts kontakt eftersom han hade ringt till henne först. i (S): Gjorde ni samma bedömning av innehållet i samtalet från pressekreteraren? : hade, såvitt jag kommer ihåg, inte sett reportaget. Hon jobbar inte operativt på det sättet och ser inte varje veckas reportage innan. Såvitt jag minns hade hon inte tagit del av detaljerna eller sett reportaget. i (S): Jag tänker på om hon också uppfattade att det var ett krav att det skulle redigeras om eller klippas om. : Hon uppfattade absolut hans krav på samma sätt. (M): Uppfattade du att denna pressekreterare hade några maktmedel till sitt förfogande för att förmå dig att ändra i programmet? Och hotade han i så fall att använda dem? : Jag kan inte minnas ordföljden, och jag kan inte riktigt se framför mig vilka maktmedel han skulle ha hotat med heller. Jag kan därför inte svara ja på att han gjorde det. (M): Uppfattade du att han ringde på uppdrag av utbildningsministern? : Jag vet inte om de hade talats vid innan eller om han enbart hade sett reportaget och ringde spontant efteråt. Jag kan inte svara på det. Han skulle ju se reportaget å vägnar på något sätt. Det var inte för att han skulle se reportaget, utan egentligen var det för att sedan skulle kunna föra en debatt om det . Huruvida själv också såg det vet jag inte. (FP): Jag ska vara kortfattad. Jag uppfattar att inte kan minnas hur de enskilda orden föll och om orden krav och kräva uttryckligen förekom. Men kan se någon rationell grund för en pressekretare, oavsett vilken, att ställa några krav i den föregivna situationen? : Nej, det kan jag inte riktigt. Det är klart att det finns lägen där man kan ha sett ett reportage och ringer och påpekar saker. Det kan vara att ett namn har stavats fel, att en uppgift är felaktig, att det är ett årtal som är fel och så vidare. Men man kräver inte att det ska ändras. Det händer snarare att man ringer och påpekar saker i vänlighet eller för att saker och ting ska bli rätt, men inte på det sättet. Skånberg (KD): Du har beskrivit att syftet med förhandsvisningen var att förbereda den som ska intervjuas redan i det inslag som han ska kommentera. Jag förstår att ni regelmässigt har förhandsvisningar för dem som kommer att bli inbjudna. Hör det till bilden att man också för ett samtal om innehållet i den del som har blivit förhandsvisad? : Nej, i normalfallet tittar man på ett reportage, och direkt efter att man har tittat på det för man en diskussion utifrån det som man har sett. Har man synpunkter på reportaget framför man i så fall dem i diskussionen efteråt. Det är sällan som man sitter och diskuterar innehållet och sedan för en debatt inför kameror, utan det är i så fall på det sättet man gör det och framför sina synpunkter. Det är därför som dessa debatter finns, just för att man ska reagera och komma med inspel och synpunkter på reportaget. (C): Du sade här att det hör till ovanligheten att du får denna typ av påtryckningssamtal. Har du några fler exempel på att du har fått det, och vad har konsekvensen blivit då? : Jag försökte faktiskt tänka efter på vägen hit. Jag kan inte påminna mig något. Jag var ansvarig utgivare under . Jag har varit redaktör och reporter . Men jag har inte hört talas om eller själv upplevt någon som på detta tydliga sätt kräver en ändring i ett reportage. (S): Det har varit intressant att lyssna på dina synpunkter, dina förklaringar och svar på frågor. Det handlar väldigt mycket om redaktionell integritet. Vi har fått ett pm från där de har försökt ge sin syn officiellt på hela detta ärende. De skriver följande: Kontakt togs i syfte att säkerställa att utgivaren var medveten om att ministern hade gjort nya uttalanden i de frågor som behandlades i programmet. Utgivaren uppgav dock att han inte ville ha med detta i sitt program. Presschefen gav då uttryck för att det var konstigt att man inte använde sig av det senaste inspelade materialet med ministerns uttalanden. Jag skulle vilja höra din reaktion och kommentar till just denna typ av värdering från sida om att det var konstigt. : Det är på sätt och vis en korrekt beskrivning förutom att han hade väldigt tydliga krav på att vi skulle ändra i reportaget, vilket inte framgår i den beskrivningen. Ordföranden: Då tackar vi för informationen. Därmed är utfrågningen slut för . Bilaga B3 och , f.d. generaldirektör respektive f.d. avdelningschef, Granskningsärende 3 Regeringens agerande kring avtal om svavelutsläpp i Ordföranden: Jag vill börja med att hälsa och särskilt välkomna, båda i egenskap av föredettingar, före detta generaldirektör och före detta avdelningschef på . Vi har bett er att komma hit till för att berätta lite närmare om hur det gick till när avtal skrevs och förhandlades i . Det är en anmälan som har kommit in till och som handlar om hur regeringen har agerat i samband med det avtalet. För att kunna reda ut det behöver vi veta lite närmare hur det gick till. Vi brukar börja med att våra gäster får inleda och berätta, och sedan ställer ledamöterna frågor. Ni är välkomna att börja. : Även som föredetting är man förvånad att man kommer in i . Men det är väl ingen merit att ha kommit hit som aktiv heller. Jag konstaterar bara att det är en upplevelse. Vi ska inte ha långa inledningsanföranden, men vi tänkte ge en lite bredare bild av själva frågan så att vi inte bara kommer in på eventuella brister och fel som kan ha begåtts. Det är viktigt att peka på att sjöfart och svavel har varit ett problemområde som har sysselsatt många, både myndigheter och politiker, för att försöka få ned det. Om man ser till verkligheten har sjöfarten svarat för av allt svavel som släpps ned i . När man ser till relationerna till landbaserade utsläpp är sjöfarten allra störst, jämfört med allt annat som släpps ut i från industriverksamhet. Det är en väldigt viktig miljöfråga som regeringen i detta fall har att jobba med. I miljömålspropositionen fanns det uttalanden från statsrådet om att det här med svavel skulle angripas inte minst internationellt och att man skulle använda sig av EU för att i IMO försöka åstadkomma förbättringar. Det finns också uttalade mål från regering och riksdag om vad som ska åstadkommas. När vi då ser på svavlet vet vi att man under slutet av 1900- talet fick en internationell överenskommelse genom en diplomatkonferens. Det var första gången man satte en gräns för vad som skulle kunna vara tillåtet när det gäller fartygsbränslens svavelinnehåll. Den internationella cappingen kom då att hamna på . Det var inte så att alla uppskattade att det var någonting radikalt bra, men ändå sade man att det var ett första steg att åstadkomma förbättringar. Inom kom man på , vilket var viktigt för oss som bor i den här delen. Men försökte man i IMO åstadkomma skärpningar av det internationella taket för utsläpp av svavel. Om jag hoppar fram till nutid och den överenskommelse som slöts i IMO fick den resultatet att man för hela världen satte gränsen 0,5, vilket är en radikalt förbättrad situation jämfört med tidigare 4,5, och i och , vilket senare har blivit en diskussion om det är bra eller dåligt. Men från miljösynpunkt är det uppenbart att det här är ett väldigt viktigt steg för att reducera utsläppen av svavel. Man kan konstatera att de länder som är berörda är förutom hela världen när det gäller 0,5, norra , , och även och , som har samma gräns. I den delen kan man konstatera att det är ett internationellt beslut som har två saker i sitt innehåll. Det ena är 0,1 men det andra är 0,5. Man får inte glömma bort att det också finns en del som rör hela världen, vilket vi som experter ändå får bedöma som ett genombrott när det gäller svavelfrågan. Ordföranden: Jag ger ordet till Socialdemokraterna. Det är en socialdemokratisk ledamot som har anmält frågan. i (S): Tack för inledningen! Det här är en jätteviktig fråga ur många aspekter, men har vi att titta på just det konstitutionella: Hur har regeringen hanterat det här? Min första fråga är: Vem är enligt er mening den avtalsslutande parten? Är det eller är det regeringen? : Man kan se på hur de här processerna går till när det gäller IMO. Till att börja med är det som är medlem i IMO, och ytterst är det regeringen som ger instruktioner om vad ska tycka i sådana sammanhang. Beroende på frågans art kan det ibland vara fråga om lagstiftning, och ska regeringen bedöma om man ska gå till eller inte. Men är aldrig medlem i IMO. Sedan kan det i enskilda fall vara så att regeringen, departementen, ser någon person som kan företräda uppfattning. I det här fallet har man valt att be Men det innebär inte att det är som sitter i situationen att bedöma om man ska eller inte ska, utan det är ytterst sedan regeringens sak. i (S): Enligt instruktionerna fick överlägga med sjöfartsmyndigheter, länder och handläggare. Och precis som ni har sagt är regeringen ytterst ansvarig i större ärenden. Förekom det någon diskussion om vem som skulle företräda , om det skulle vara eller om det skulle vara en företrädare för regeringen? : får fylla i här. Normalt är det så att regering, , och verksmyndighet kan vara väldigt nära när man jobbar tillsammans i viktiga frågor. Även om det kanske låter förmätet kan det finnas en viss sakkunskap i en myndighet som är värdefull för ett regeringskansli att ta till vara. har en annan roll, nämligen att försöka överföra den politiska intentionen. Det är väldigt vanligt att man samarbetar på det här sättet. Från fall till fall kan det vara en företrädare för myndigheten som är delegationsledare, men det kan också mycket väl vara en företrädare för . kan man till exempel utse en diplomat som leder själva diskussionen. Vill lägga till något? : Jag kan göra ett tillägg, och det är att vid de möten som är aktuella följde man helt enkelt den gängse ordningen. Det möte som var aktuellt 2008, som är föremål för de här diskussionerna, följde en ordning som vi alltid hade haft kring IMO-mötena och alltjämt har. Det var inget avsteg från någon praxis eller någon tillämpad ordning. i (S): En myndighets behörighet ni har ju sagt att det är regeringen som i princip har ingått detta avtal. Men det har ändå följts av någon form av bemyndigande från regeringens sida. I detta fall var det ett kreditivbrev, som vi har fått oss tillsänt, som skulle påvisa det bemyndigande som regeringen har skickat till er som delegationsledare och delegation. Är det ett vanligt sätt att lämna en delegation från regeringen till en myndighet? : Det är alltid så att för att kunna uppträda i IMO krävs det ett kreditivbrev från regeringen som talar om vilka personer som har behörighet att företräda . Det utfärdas av , antingen av utrikesministern eller av någon annan minister i UD. Det sker alltid. I de fall man inte har ett sådant papper har man ingen möjlighet att över huvud taget uttrycka en uppfattning i IMO. Den andra delen handlar om vad man ska säga, och det är den del som pågår i en beredning mellan olika departement och sakkunniga myndigheter. Det kan variera från fall till fall, men normalt sett när det gäller just miljöfrågor är det , , men också . I vissa fall kan man också bjuda in andra som är berörda. i (S): Jag skulle också vilja gå in en liten bit på det här med nivån. Stämmer det att den nivå som man hamnade på, 0,1, var betydligt lägre än vad man hade diskuterat ? Enligt vad vi har fått veta var det 0,5. Men i så fall, när ändrades detta och på vilket sätt? På förmötena hade, enligt vad vi har fått veta, diskussionen legat på 0,5. Jag skulle gärna vilja att ni utvecklar det lite. : Som sade är det en diskussion som har pågått sedan man bestämde sig för att revidera den speciella bilagan till huvudkonventionen, det vill säga den bilaga som hanterar just utsläpp till luft och de olika nivåerna. Under den resan, som börjar 2005 2006, var det naturligtvis många olika förslag som kom upp med olika nivåer och så vidare. Bland annat kom det som startade diskussionen kring de riktigt låga värdena från branschen själv via en stor internationell branschorganisation. Som brukligt är i en diskussion och en förhandling kokar det ned till ett mindre antal förslag. Så var det även i det här fallet. När vi gick in i slutet på 2007 och början på 2008 fanns det ett antal förslag på bordet, och allt detta kokade sedan ned till en paketlösning där 0,1 var en av parametrarna. Det fanns även på kvävesidan olika nivåer men, som sagt, också på svavelsidan. Det var det som var det förslag vi hade att förhålla oss till när vi sedan kom till huvudkommitténs möte . Det är de nivåerna som har funnits med under resans gång. i (S): Men fanns den nivån med när frågan bereddes, och fanns den instruktionen med? i (S): Så regeringen var fullständigt medveten om att det var detta som skulle kokas ned? i (S): Men det var inte det som hade behandlats på förmötena och tillsammans med organisationen? : I de underlag som togs fram inför förmötena och som sedan skickades in för gemensam beredning i fanns de förslagen med, med den lägre nivån på just svavelkontrollområdena. (M): Tack för informativa svar! Ni sade att delegationen jobbar nära tillsammans med , och då undrar jag: Är det så att förhandlingsdelegationen har haft någon huvudsaklig kontaktperson på som kommunicerat vilket mandat delegationen har och som man har rapporterat tillbaka till? : Självklart så är fallet. Det var nära kontakter med , i det här fallet . Det fanns kontakter, absolut. (M): Var det någon särskild person som ni minns så här i efterhand som var er kontaktperson? : Ja, så var fallet. (M): Vem var det? : Jag vet inte om man ska nämna namn. Ordföranden: Det är nog ingen hemlighet. : Den handläggare som var avsatt att just ha hand om sjöfart och miljöfrågorna var . (M): Vi var inne på frågan om huruvida det var som för räkning hade ingått det här avtalet. Som jag förstår det ska det finnas en förteckning över de avtal som har ingått för räkning. Är då detta avtal någonting som ingår i den förteckningen? : Det är viktigt att klarlägga att inte har någon legitimitet att sitta i IMO och ingå egna avtal, utan det är som företräder, som sitter där. Sedan kan regeringen utse den man vill ska leda en delegation. Men har icke varit någon beslutande part i detta. Och hade det varit så skulle i så fall regeringen ha tagit ett beslut att uppdra åt , bemyndiga , att på vägnar ingå en överenskommelse. Så har icke skett. Skulle jag då som chef ha varit den som satt och förhandlade skulle jag för det första veta att jag skulle fatta ett beslut, och jag hade säkerligen också dragit det för min styrelse. Det finns ingen som helst tvekan om att aldrig har trott att vi hade en uppgift att driva någon förhandling i IMO. har ju uppträtt i två skepnader. Man hade en sjöfartsinspektion. Mycket av de frågor som hanteras i IMO är av sjöteknisk natur, säkerhetsteknisk natur, och då har inspektionen haft kompetensen att vara med. Men det är återigen regeringen som är den som styr vad som ska sägas och inte sägas. Att det sedan finns ett samarbete mellan myndigheten och departementet är en annan sak. har icke vare sig trott eller haft möjligheten att ingå några avtal på det här planet. (M): Okej. Så på frågan om det är som har ingått avtalet är det ett tydligt nej. Ordföranden: Det som för mig känns lite underligt är att regeringen sedan inte fattar beslut om att man ingår det här avtalet. Vi har i alla fall inte hittat att det har funnits något beslut. Jag tänker på hur ni från verket, framför allt , ser på den situationen. Först förhandlas ett avtal, och medverkar. Sedan får man inte riktigt klart besked om är med eller inte. Det kommer inget regeringsbeslut. Hur fungerar det i sammanhanget, om man tycker att det här är ett viktigt avtal och så händer ingenting? Hur ser du på den situationen att det kan dröja innan man ens vet vad som är den svenska ståndpunkten? : Om den svenska ståndpunkten har inte svävat i något tvivelsmål, utan den har varit klar och tydlig i fråga om vad det är ska eftersträva i de förhandlingar som förs i IMO. har då haft klart för sig vad det är ska rösta för. På den punkten har det inte varit någon oklarhet. Om man nu får säga det, har vi heller aldrig tvivlat på i efterhand att uppdragsgivaren, regeringen, departementen i det fallet, skulle ha ändrat uppfattning. Sedan finns det säkerligen frågor som tycker att det är viktigt att ställa till . Och vi har sett att det förekommer en skriftlig korrespondens mellan utskottet och . Jag kan väl utnyttja min okunskap på det området och säga att det får vara en fråga som och bereder ytterligare, så jag avstår från att fråga. Jag har aldrig i sak tvivlat på att regeringen har delat den uppfattning som kom till uttryck i förhandlingarna. I och med att man heller inte har anmält till IMO att man har en annan uppfattning har det här blivit ett bindande dokument. (FP): Tack för svaren! Vi frågar och frågar efter detta med bemyndigande, och jag vill också göra det.