bet · GY01FiU20 · 2011-06-15 00:00:00 — Men bankerna har god tillgång till finansiering. stresstester visar att bankerna har god förmåga att hantera ökade kreditförluster, men att de tar större likviditetsrisker än många andra europeiska banker. rekommenderar därför de svenska bankerna att de även fortsättningsvis bibehåller eller ökar sina kapitalrelationer och minskar sina likviditets- och finansieringsrisker. På så sätt har bankerna bättre motståndskraft om den realekonomiska utvecklingen skulle försämras eller om turbulensen på de finansiella marknaderna skulle öka. Bankerna bör också förbättra sin offentliga likviditetsrapportering. Aktuella siffror över läget i ekonomin Nedan redovisas ett urval av ekonomisk statistik som publicerats efter det att regeringen lade fram vårpropositionen . Enligt nationalräkenskaperna dämpades ökningstakten i ekonomin något , men ligger fortfarande på en hög nivå. BNP-utvecklingen jämfört med blev . Säsongrensat och jämfört med blev ökningen . De kraftigaste bidragen till BNP-utvecklingen kom från export, lagerinvesteringar och fasta bruttoinvesteringar, och det är ungefär samma bild som för . Lagerinvesteringarna ökade väsentligt mer än normalt. Hushållskonsumtionen ökade jämfört med , vilket är en lägre ökningstakt än för fjolåret. Bidraget till BNP-tillväxten från hushållens konsumtion var . Exporten ökade med och importen . Exportnettot gav ett positivt bidrag till BNP-tillväxten. Produktionen inom näringslivet ökade . De varuproducerande branscherna ökade . Kemisk industri och motorfordonsindustrin gav de starkaste bidragen till utvecklingen. Tjänstebranscherna ökade , där det största bidraget kom från parti- och detaljhandeln. Offentliga myndigheters produktion ökade . Antalet sysselsatta i hela ekonomin ökade och antalet arbetade timmar ökade . Därmed minskade medelarbetstiden. I näringslivet ökade antalet arbetade timmar medan antalet arbetade timmar minskade inom offentliga myndigheter. Arbetsproduktiviteten i näringslivet ökade . Hushållens disponibla inkomster ökade i löpande priser jämfört med . Rensat för inflation ökade de disponibla inkomsterna . Hushållens finansiella sparande minskade med och uppgick till i löpande priser. Sparkvoten, exklusive sparandet i premie- och tjänstepensioner, uppgick till . Den totala produktionsnivån har precis passerat den nivå som gällde före krisen. I samband med publiceringen av reviderade SCB upp siffran för BNP-tillväxten 2010 från 5,5 till . (Källa: SCB, publicerad .) Försäljningsvolymen i detaljhandeln ökade jämfört med . Dagligvaruhandeln ökade och sällanköpsvaruhandeln . Ökningen i försäljningsvolymen var . (Källa: /SCB, publicerad .) Industrins kapacitetsutnyttjande steg till i säsongrensade tal jämfört med fjärde kvartalet 2010. Jämfört med har kapacitetsutnyttjandet ökat . (Källa: SCB, publicerad .) Industriföretagens investeringsplaner tyder på en volymökning 2011 jämfört med . Stora ökningar väntas inom metallvaruindustrin samt stål- och metallverksindustrin. (Källa: SCB, publicerad .) Enligt Konjunkturbarometern för företagen backade konfidensindikatorn för näringslivet som helhet något och det var tredje månaden i rad som indikatorn minskade. Indikatorn ligger fortfarande över det historiska genomsnittet. I tillverkningsindustrin har ordertillväxten varit fortsatt god, produktionsvolymen har höjts betydligt och antalet anställda har fortsatt att öka. Företagen är fortfarande optimistiska inför . Drygt hälften av byggföretagen uppger bristen på arbetskraft som det främsta hindret för verksamheten. Byggföretagen räknar ändå med fortsatt god tillväxt . Försäljningen inom detaljhandeln har fortsatt att öka, men den har inte utvecklats så starkt som företagen räknat med. Konfidensindikatorn för den privata tjänstesektorn föll tre enheter , men den ligger fortfarande klart över genomsnittet. Sysselsättningen har stigit ytterligare och branschen räknar med fortsatta nyrekryteringar framöver. (Källa: , publicerad .) Enligt Konjunkturbarometern för hushållen är hushållens optimism fortsatt stark . Hushållens konfidensindikator (CCI) som mäter synen på den egna och den svenska ekonomin ökade något till 17,9. Det är drygt tio enheter lägre än toppnoteringen men fortfarande klart över det historiska genomsnittet. Hushållens förväntningar på inflationen på tolv månaders sikt är , vilket är något lägre än . Löneökningarna förväntas bli . (Källa: , publicerad .) Enligt arbetskraftsundersökningen var 4 601 000 personer i åldern sysselsatta, vilket är en ökning med 120 000 personer jämfört med . Det var nästan uteslutande inom den privata sektorn som sysselsättningen ökade. Arbetslösheten var eller säsongrensat. Sysselsättningsgraden, dvs. andelen av befolkningen som är sysselsatt, var säsongrensat. Sysselsättningen ökade mest bland kvinnor. Antalet arbetslösa uppgick till 396 000, vilket är 76 000 personer färre än . Bland ungdomarna, , var 158 000 personer arbetslösa , och av dessa var mer än hälften heltidsstuderande. Detta är 36 000 färre än . Det relativa arbetslöshetstalet bland ungdomarna uppgick till . var 121 000 personer mellan långtidsarbetslösa, vilket är 32 000 personer färre än . (Källa: SCB, publicerad .) Enligt Arbetsförmedlingens månadsstatistik anmäldes totalt 62 000 nya lediga platser , vilket var 12 000 fler än under motsvarande månad 2010. Nästan vart tredje jobb som anmäldes fanns i . Flest jobb fanns inom finans- och uppdragsverksamhet. Något färre har fått arbete. 52 000 personer fick någon form av arbete , vilket är ca 1 000 personer färre än . (Källa: Arbetsförmedlingen, publicerad .) Löneutvecklingen i ekonomin som helhet var enligt konjunkturlönestatistiken. I såväl näringslivet som i den kommunala sektorn ökade lönerna medan löneutvecklingen i staten var . (Källa: , publicerad .) Inflationstakten, dvs. förändringen , var , vilket är en uppgång då den var . steg konsumentpriserna med i genomsnitt . (Källa: SCB, publicerad .) Enligt finansmarknadsstatistiken hade hushållens lån i monetära finansinstitut (MFI) en årlig tillväxttakt på . Det är en liten minskning jämfört med mars då tillväxttakten var . Man får gå för att hitta en tillväxttakt för hushållens upplåning som är lägre än . Hushållens lån hos MFI uppgick till . Av detta svarar bostadslån för 2 047 miljarder. (Källa: SCB:s finansmarknadsstatistik, publicerad .) Reporäntan höjdes till vid penningpolitiska möte . (Källa: , publicerad .) Den svenska ekonomin har fortsatt att växa starkt. BNP ökade med , vilket betyder att svensk ekonomi just nu tillhör de snabbast växande i . Den höga tillväxttakten är delvis en rekyl på den kraftiga nedgången under krisen. Den globala återhämtningen fortsätter, även om utvecklingen ser mycket olika ut för olika länder och regioner. Det är framför allt tillväxtländerna i och som driver utvecklingen, men även i och ökar den ekonomiska aktiviteten. Som skriver i sin prognos håller återhämtningen på att bli självbärande i betydelsen att handel och investeringar successivt ersätter finanspolitiska stimulanser som de främsta drivkrafterna för tillväxt. Regeringen uppger i vårpropositionen att osäkerheten om den framtida konjunkturutvecklingen är stor, även om riskbilden förskjutits i positiv riktning. En osäkerhetsfaktor som regeringen lyfter fram är risken för förnyad oro på de globala finansmarknaderna till följd av de stora statsfinansiella underskotten i många länder. Denna riskfaktor framhålls även av många andra bedömare som exempelvis och . uppger att statsskulden i genomsnitt för väntas stiga till strax av BNP . Detta är högre än före krisen. En så hög skuldsättning innebär naturligtvis ett sämre utgångsläge inför nästa lågkonjunktur. Enligt är det också alltmer brådskande att komma i gång med konsolideringen av många länders offentliga finanser. har marknadsräntorna i , och stigit kraftigt. I fortsätter statsskulden att öka. är det osäkert om det särskilt i fall är politiskt och administrativt möjligt att genomföra de åtgärder man kommit överens om med EU och IMF. Utskottet noterar vidare att i den senaste stabilitetsrapporten bedömer att de svenska bankerna är finansiellt starka, men eftersom de till stor del finansierar sig genom marknadsupplåning i utländsk valuta är de känsliga för störningar på de finansiella marknaderna. Den största risken på kort sikt är enligt att oron på de finansiella marknaderna kan öka om situationen i de statsfinansiellt svaga länderna i försämras. Utskottet menar att detta är den sannolikt viktigaste riskfaktorn för den svenska ekonomins återhämtning och tillväxt. Utskottet vill betona att är en liten och omvärldsberoende ekonomi. ser förutsättningarna för en fortsatt god tillväxt i den svenska ekonomin mycket bra ut. Men erfarenheten från finanskrisen visar hur snabbt och hur kraftigt den reala ekonomin i ett exportberoende land som kan förändras till följd av oroliga finansmarknader. Utskottet noterar att i samband med publiceringen av BNP-tillväxten för reviderade SCB också upp tillväxtsiffran från till . Det är alltså en oerhört stark återhämtning av ekonomin som skett. ska uppgången och under föregående år ses mot bakgrund av det stora fallet i ekonomin 20082009. Den totala produktionsnivån har precis passerat den nivå som gällde före krisen. Lagerinvesteringarna gav störst bidrag till BNP-tillväxten . Också de fasta investeringarna och utrikeshandeln bidrog starkt till tillväxten. ökade hushållens konsumtion med relativt måttliga . En stark utveckling av hushållens konsumtion är en väsentlig komponent i vårpropositionens tillväxtprognos. Regeringen förutser en konsumtionstillväxt på både och , som en följd av ökad disponibel inkomst, allt ljusare arbetsmarknadsutsikter samt minskat sparande. Också andra bedömare som KI och förutser en stark konsumtionstillväxt framöver, om än inte lika stark. En faktor som kan verka dämpande på konsumtionen är de höjda räntorna. Som noterar har de korta boräntorna stigit mer än vad som är motiverat med hänsyn till räntehöjningar. kan utskottet konstatera att hushållens optimism enligt Konjunkturbarometern fortfarande ligger på en hög nivå. Som regeringen redovisar i ett alternativscenario skulle en realisering av de optimistiska förväntningar som finns hos både hushåll och företag kunna leda till en än starkare återhämtning än vad som förutses i huvudscenariot. Och om konsumtionen ökade relativt måttligt , så var å andra sidan aprilsiffran för försäljningen i detaljhandeln oväntat stark, jämfört med april föregående år. Vidare kan utskottet konstatera att, parallellt med den goda tillväxten i ekonomin, fortsätter arbetsmarknaden att utvecklas starkt. Av SCB:s arbetskraftsundersökning för april framgår det att antalet sysselsatta nu är fler än före krisen. Likt är trenden för antalet sysselsatta fortfarande stark för både män och kvinnor. Också utbudet av arbetskraft fortsätter att öka snabbt som arbetslösheten minskar. Antalet arbetslösa uppgick till 373 000 personer , vilket motsvarar ett relativt arbetslöshetstal på . Mer framåtblickande indikatorer pekar vidare på att sysselsättningen kommer att fortsätta att utvecklas positivt framöver. Antalet nyanmälda lediga platser fortsätter att öka enligt Arbetsförmedlingens månadsstatistik för april, och i Konjunkturbarometern redovisar företagen positiva anställningsplaner. Enligt sistnämnda undersökning finns dock vissa tecken på rekryteringsproblem i vissa branscher. Exempelvis uppger drygt hälften av byggföretagen att bristen på arbetskraft utgör det främsta hindret för verksamheten. Men trots detta räknar byggföretagen med fortsatt god tillväxt. (Frågan om matchningen på arbetsmarknaden som motionärerna lyfter fram tar utskottet upp närmare i ställningstagandet till riktlinjerna i avsnitt 2.9.) höjde som väntat reporäntan till vid det penningpolitiska mötet . Prognosen för räntebanan lämnades oförändrad jämfört med tidigare. framhöll att en viktig förutsättning för att inte räntebanan ska justeras upp framöver är att den höga KPI-inflationen inte sätter mer påtagligt avtryck i olika aktörers långsiktiga inflationsförväntningar och i lönebildningen. och även KI förutser en något högre inflation både och jämfört med regeringen (Se tabell 1.4). I det senaste månadsutfallet för april låg inflationen på , att jämföras (mätt enligt KPI). Utskottet har noterat att reviderade upp sin inflationsprognos kraftigt jämfört med den bedömning man gjorde . Upprevideringen förklarar bl.a. med att uppdaterade vikter har ökat betydelsen för den rörliga räntan i KPI. Enligt den senaste konjunkturlönestatistiken för mars ökade lönerna i ekonomin som helhet. I takt med att arbetsmarknadsläget förbättras bedöms lönerna öka i snabbare takt enligt regeringens prognos. När nya avtal ska förhandlas fram /12 är det ett betydligt starkare konjunkturläge än vad som var fallet när nuvarande avtal tecknades. Både centrala avtal och löneökningar utöver avtal bedöms därför bli högre i nästa avtalsrunda. Regeringen bedömer dock att lönerna ökar i en relativt måttlig takt även . Som KI framhåller i Lönebildningsrapporten läggs grunden för en fortsatt nedgång av arbetslösheten om parterna inom industrin åstadkommer ett samhällsekonomiskt gynnsamt förhandlingsresultat som sätter märket för övriga förhandlingssektorer. Slutligen vill utskottet säga något om de risker som finns kopplade till hushållens skuldsättning, som regeringen också berör i vårpropositionen. I ett alternativscenario i vårpropositionen ökar både bostadspriser och hushållens skuldsättning ohållbart mycket i relation till den disponibla inkomsten. Detta sätter i gång en spiral med stigande räntor, dämpad konsumtion och fallande bostadspriser som i sin tur ytterligare dämpar konsumtionen. Utskottet höll en offentlig utfrågning om den svenska kreditutvecklingen och ansvariga myndigheters åtgärder. (Stenografiska uppteckningar från utfrågningen finns i bet. Vid utfrågningen framhöll riksbankschef riskerna med att vi både har en hushållssektor som ökar sin skuldsättning och ett finansiellt system som ökar sin marknadsupplåning. En större del av marknadsupplåningen än tidigare sker i utländsk valuta. Detta innebar sammantaget enligt riksbankschefen att det över en längre tidsperiod finns en ökad risk i systemet och därmed ökad känslighet för störningar. Enligt den senaste finansmarknadsstatistiken för april ökade hushållens lån . Det kan jämföras med då ökningstakten låg på . Utskottet kan således konstatera att en dämpning har skett, men fortfarande ökar skuldsättningen mer än inkomsterna. Om detta skulle fortsätta , finns en risk för att obalanser byggs upp i den svenska ekonomin. I utredning om risker på den svenska bostadsmarknaden konstateras visserligen att de höga svenska bostadspriserna i stor utsträckning kan förklaras av fundamentala faktorer som inkomstutveckling, realränta och bostadsutbud. Men det innebär inte nödvändigtvis att bostadspriserna kommer att utvecklas lugnt framöver, enligt utredningen. Om någon fundamental faktor skulle förändras relativt snabbt, skulle effekterna på ekonomin kunna påverkas av hur hög skuldsättningen är hos hushållen. Utskottet noterar också att såväl som IMF pekat på risken för en nedgång i de svenska huspriserna. 2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Den starka uppgången i ekonomin innebär att de offentliga finanserna har återhämtat sig snabbare än väntat. Även nästa lågkonjunktur ska kunna mötas utifrån ett överskott i de offentliga finanserna. Reformambitionerna betingas av att det uppstår ett varaktigt reformutrymme. ska, om det krävs för en trygg tillväxt, kunna gå före andra länder när det gäller att säkra ett robust finansiellt system. Trots att reformer genomförts som stärkt arbetslinjen kvarstår höga tröskeleffekter för många av dem som står utanför arbetsmarknaden. Framtida reformer bör därför inriktas på ytterligare åtgärder för att få fler i arbete och stärka långsiktiga tillväxtförutsättningar. Invandrare utgör en stor resurs för ekonomi och för mångfalden i vårt samhälle. Välfärden tryggas genom fortsatta förstärkningar av arbetslinjen. En ökad mångfald förbättrar kvaliteten och effektiviteten i de kommunala verksamheterna. Effekterna av den ekonomiska krisen på kommunsektorn bedöms bli kortvarigare och mindre omfattande jämfört med tidigare beräkningar. Ytterligare förbättringar i utbildningssystemet bör göras. Det är angeläget att även i fortsättningen stärka lärarnas kvalitet och höja statusen på läraryrket. Det är viktigt att även i fortsättningen skapar förutsättningar för ett starkt svenskt ledarskap i de pågående internationella klimatförhandlingarna. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). I detta kapitel behandlas riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringens och oppositionens förslag till riktlinjer behandlas tematiskt under rubrikerna 2.1 Offentliga finanser, 2.2 Finansiell stabilitet, 2.3 Arbetsmarknad och tillväxt, 2.4 Välfärden och kommunernas ekonomi, 2.5 Migrationspolitiken samt 2.6 Klimat, energi och infrastruktur. I avsnitt 2.7 redovisas yttranden från andra utskott, i 2.8 kompletterande information och slutligen i 2.9 finansutskottets ställningstagande till riktlinjerna. De förslag som behandlas är propositionens punkt 1 och följdmotionerna Fi9 (S), Fi12 (MP), Fi11(SD) samt Fi10 (V). Därutöver behandlas två motioner från allmänna motionstiden: A342 (S) och A386 (V). Den starka återhämtningen i ekonomin innebär en snabbare förbättring av de offentliga finanserna än vad som förutsågs i budgetpropositionen . Det finansiella sparandet för 20112014 har reviderats upp med av BNP jämfört med prognosen i budgetpropositionen . Regeringen räknar med ett överskott i de offentliga finanserna , ett överskott som successivt stiger till av BNP 2015 (se tabell 2.1). Förstärkningen av det finansiella sparandet sker huvudsakligen genom att utgifterna minskar som andel av BNP, eftersom inkomsterna som andel av BNP i stort sett är oförändrade . Tabell 2.1 Offentliga finanser Miljarder kronor och procent av BNP -0,3 Källa: ekonomiska vårproposition. Statens finanser har hämtat sig snabbt, vilket också ligger bakom förstärkningen av den offentliga sektorns finanser . Ålderspensionssystemets finansiella sparande minskar men är alltjämt positivt medan bidraget från den kommunala sektorn till den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas vara något negativt 20112015. Det goda utgångsläget, med ett överskott på av BNP 2008, gjorde det möjligt att motverka den kraftiga konjunkturnedgången med finanspolitiska stimulanser utan att äventyra de offentliga finanserna. Som finanskrisen har illustrerat är ordning och reda i de offentliga finanserna en avgörande förutsättning för att hantera de utmaningar som finanspolitiken ställs inför i en svår ekonomisk situation. offentliga finanser är en i arbetet med att nå full sysselsättning och ökat välstånd. Att återvända till och upprätthålla ett överskott i de offentliga finanserna har därför högsta prioritet. Riskbilden bedöms vara balanserad, dvs. sannolikheten för en sämre utveckling är lika stor som sannolikheten för en bättre utveckling. Statens budgetsaldo och statsskulden väntas ett budgetöverskott på (se tabell 2.2). Utöver det förbättrade konjunkturläget bidrar även ett beräkningstekniskt antagande om försäljningar av delar av statens aktieinnehav på för 20112014. antas beräkningstekniskt inga försäljningsinkomster. Tabell 2.2 Statens budgetsaldo och statsskulden Miljarder kronor och procent av BNP Inkomster i statens budget Utgifter i statens budget varav RGK:s nettoutlåning och kassamässig korrigering justerat för större engångseffekter Statsskuld i procent av BNP Konsoliderad bruttoskuld i procent av BNP1 Källa: ekonomiska vårproposition. 1 För svenska förhållanden innebär definitionen att skulden består av statsskulden och den kommunala sektorns skulder på kapitalmarknaden med avdrag för AP-fondernas innehav av statsobligationer. nettoutlåning är tillfälligt hög 2011, vilket bl.a. beror på att de totala låneramarna till , och de planerade låneramarna till ingår i beräkningen. Jämfört med budgetpropositionen beräknas nettoutlåning bli högre 2011, vilket huvudsakligen beror på att man inte längre gör något beräkningstekniskt antagande om en sammanslagning av insättningsgarantin och stabilitetsfonden. Anledningen till revideringen är att regeringen inte vill föregripa det harmoniseringsarbete som pågår inom EU när det gäller regler för stabilitetsavgifter, stabilitetsfonder och insättningsgarantier. Skuldkvoten uppgick till 2010. bidrar de snabbt växande budgetöverskotten till att statsskulden minskar, både nominellt och som andel av BNP. Skuldkvoten beräknas bli 2015. Även här bidrar det beräkningstekniska antagandet om försäljningar av delar av statens aktieinnehav. Utan det beräkningstekniska antagandet skulle skuldkvoten uppgå till 2015. minskar den konsoliderade bruttoskulden, den s.k. Maastrichtskulden, nominellt. Det beror på att överskotten i det finansiella sparandet till övervägande del består av statens sparande och därmed bidrar till att amortera på skulden. Sammantaget beräknas skulden minska med . Av minskningen är en följd av redan genomförda och beräkningstekniskt antagna försäljningar av statens aktieinnehav. Överskottsmålet innebär att den offentliga sektorns finansiella sparande ska motsvara av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Överskottsmålet utvärderas i första hand i ett framåtblickande perspektiv, som ett underlag för en bedömning av det framtida reformutrymmet eller behovet av besparingar. För den framåtblickande analysen av hur den föreslagna finanspolitiken förhåller sig till överskottsmålet används det strukturella sparandet och ett sjuårigt glidande medelvärde för det finansiella sparandet. Vid bedömningen av sjuårsindikatorn tar man även hänsyn till det genomsnittliga konjunkturläget, uttryckt som ett BNP-gap, för vilken indikatorn beräknas. Tabell 2.3 Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för uppföljning av överskottsmålet Procent av BNP respektive potentiell BNP -0,3 -3,8 -1,9 -0,7 -0,1 -1,4 -1,8 -1,9 Källa: ekonomiska vårproposition. Sjuårsindikatorn är som lägst 2010 och 2011 då den är av BNP. Den ökar sedan till av BNP 2012. Om man beaktar resursutnyttjandet pekar indikatorn på ett sparande som ligger mer än en procentenhet över målet samtliga år. Vid bedömningen måste dock, enligt regeringen, hänsyn tas till att de stora negativa BNP-gapen under den senaste konjunkturnedgången med stor sannolikhet inte kommer att motsvaras av lika stora positiva gap efter prognosperioden. Av det skälet bör inte värdet på den konjunkturjusterade sjuårsindikatorn beaktas fullt ut. Trots detta pekar en sammantagen bedömning av den ojusterade och konjunkturjusterade sjuårsindikatorn på ett sparande som ligger väl över överskottsmålet, framför allt mot slutet av prognosperioden. Det strukturella sparandet sjunker till som lägst av BNP 2011 för att sedan åter stärkas under 20122015, vilket är en starkare utveckling än den som förutsågs i budgetpropositionen . Även denna indikator visar således på ett sparande som ligger av BNP 2011 och som fortsätter att öka åren därefter. Regeringen anger dock att det finns en betydande osäkerhet i en bedömning över en så lång tidshorisont. Regeringen gör också en bakåtblickande analys för att kunna bedöma om överskottsmålet uppnåtts och om det finns tendenser till systematiska felaktigheter i finanspolitiken i förhållande till överskottsmålet som minskar sannolikheten för att överskottsmålet ska nås . Regeringens slutsats är att den bakåtblickande analysen inte pekar på några stora systematiska fel. Bedömning av reformutrymmet inför budgetpropositionen Finanspolitiken ska vara i linje med de kriterier för en väl avvägd finanspolitik som anges i regeringens skrivelse för finanspolitiken (skr. 2010/11.79).