bet · GY01KU21 · 2011-05-12 00:00:00 — Utredningen påpekade även att den konstitutionella praxis som vuxit fram innebär att utgångspunkten bör vara att regeringen tillgodoser ett tillkännagivande, men om regeringen inte delar mening i en fråga och inte har för avsikt att tillgodose önskemål, bör den underrätta om detta inom den tidsgräns som angetts i tillkännagivandet. Även skälen till varför regeringen inte har tillgodosett tillkännagivandet bör redovisas. Vidare konstaterade utredningen att ordningen i allt väsentligt fungerade väl och att det dessutom inte kunde uteslutas att praxis kunde komma att utvecklas ytterligare, något som skulle kunna försvåras med en reglering i grundlag. Behandling av riksdagsskrivelserna /922010/11 Nedan redogörs det i tabell 2 för antalet riksdagsskrivelser och andelen ej slutbehandlade riksdagsskrivelser i regeringens redogörelser /922010/11. Av tabellen framgår att andelen ej slutbehandlade skrivelser under de senaste fem förra mandatperioderna har kretsat kring med några undantag. Vidare kan noteras att antalet riksdagsskrivelser under varje har minskat något inledning för att sedan /01 stabilisera sig kring strax över 400 stycken. Det enda undantaget är antalet riksdagsskrivelser som redovisas i skrivelse 2007/08:75 (och som alltså huvudsakligen gäller de riksdagsskrivelser som motiverats av riksdagsbeslut under riksmötena /07 och tidigare), där antalet skrivelser uppgick till 391 stycken. En tänkbar förklaring till variationen i denna del är att en ny regering som stöddes av en riksdagsmajoritet tillträdde . Tabell 2 Antalet redovisade samt andelen ej slutbehandlade riksdagsskrivelser (rskr.) i regeringens redogörelser /922010/11 Ej slutbehandlade rskr. Ej slutbehandlade rskr. (andel i %) Källa: kanslis genomgång av de kronologiska registren för riksdagsskrivelserna i skrivelse 1991/92:15, 1992/93:15, 1993/94:15, 1994/95:15, 1995/96:15, 1996/97:15, 1997/98:75, 1998/99:75, 1999/2000:75, 2000/01:75, 2001/02:75, 2002/03:75, 2003/04:75, 2004/05:75, 2005/06:75, 2006/07:75, 2007/08:75, 2008/09:75, 2009/10:75 och 2010/11:75. Därutöver kan man under de tre senaste riksmötena skönja en oavbruten minskande trend vad gäller andelen ej slutbehandlade riksdagsskrivelser. har tidigare ingen betydande utveckling i riktning mot en minskning av andelen ej slutbehandlade skrivelser hållit i sig mer än ett . Sedan redogörelsen i skrivelse 2007/08:75 minskar dock andelen ej slutbehandlade riksdagsskrivelser påtagligt. tillkännagivanden /042010/11 Mot bakgrund av uttalade ambition (se bet. 2009/10:KU21 s. 23) att förstärka granskningen av regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser har det inom genomförts ett arbete i syfte att granska och analysera regeringens behandling av riksdagsskrivelser vilka innehåller tillkännagivanden. Utskottets granskning av regeringens redogörelser avlämnade under riksmötena /04 /11 (se tabell 3 nedan) visar att antalet tillkännagivanden som slutbehandlas i viss utsträckning minskar över den undersökta perioden (även om en viss variation finns). Av tabellen nedan framgår även att andelen slutbehandlade tillkännagivanden minskar med undantag för de två sista riksmötena där andelen ökar väsentligt. En annan och tydligare trend är att äldre tillkännagivanden slutbehandlas. Detta visas av den kraftiga ökningen av den genomsnittliga tidsåtgången för slutbehandling (dvs. antalet dagar mellan det att beslutar om tillkännagivandet till dess att regeringen genom någon åtgärd slutbehandlar tillkännagivandet) för de tillkännagivanden som slutbehandlas i regeringens redogörelser som redovisas i tabell 3. Tabell 3 Antalet och andelen slutbehandlade tillkännagivanden (tkg) och genomsnittlig tidsåtgång för slutbehandling /042010/11 (varav res. (totalt antal tkg) (varav res. 76 (2) 32,2 (236) 760 (268) 65 (4) 31,0 (210) 1 010 (178) 49 (6) 25,1 (195) 1 045 (650) 59 (10) 24,7 (239) 1 092 (267) 43 (10) 23,2 (185) 1 048 (712) 31 (8) 21,5 (144) 1 311 (1 268) 45 (10) 36,2 (124) 1 788 (1 359) 35 (7) 34,7 (101) 2 007 (1 718) Källa: kanslis genomgång och analys av slutbehandlade riksdagsskrivelser med tillkännagivanden i skrivelse 2003/04:75, 2004/05:75, 2005/06:75, 2006/07:75, 2007/08:75, 2008/09:75, 2009/10:75 och 2010/11:75. *: Med res. avses s.k. reservationstillkännagivanden, dvs. sådana tillkännagivanden som kommit till genom att kammaren valt att stödja en reservation. : Andelen uttrycks i procent. De tillkännagivanden som slutbehandlades de senaste två riksmötena är betydligt äldre. Andelen ej slutbehandlade riksdagsskrivelser under samma riksmöten (dvs. riksmötena /09 och 2009/10 som dock behandlas i skr. 2009/10:75 och 2010/11:75) minskade betydligt (se tabell 2). Därtill framgår av tabellen ovan att s.k. reservationstillkännagivanden (dvs. tillkännagivanden som tillkommit genom att kammaren bifallit en reservation) behandlas på ett sådant sätt att den genomsnittliga tidsåtgången inte blir längre än för övriga tillkännagivanden, snarare tvärtom, dvs. att dessa tillkännagivanden slutbehandlas snabbare. Även om det relativt begränsade antalet s.k. reservationstillkännagivanden motiverar en viss försiktighet i hur resultatet av granskningen i denna del ska tolkas kan en iakttagelse vara att tiden för slutbehandlingen av dessa tillkännagivanden inte blivit utdragen. Däremot kan inte denna granskning i detalj beskriva på vilket sätt och i vilken utsträckning som regeringens slutbehandling motsvarar de åtgärder begärt (se dock nedan). Utskottets granskning av regeringens redogörelser har även innefattat en kvantitativ mätning av de åtgärder genom vilka regeringen slutbehandlar tillkännagivanden. Resultatet av granskningen i denna del redovisas i tabell 4 nedan. Tabellen redogör för andelen av de åtgärder från regeringen m.fl. som medfört att regeringen har slutbehandlat riksdagsskrivelserna med tillkännagivanden. Granskningen innebär att endast den senast vidtagna åtgärden, som därmed innebär en slutbehandling, registreras som orsaken till slutbehandlingen. I många fall har flera åtgärder genomförts i syfte att slutbehandla ett tillkännagivande (t.ex. har flertalet av de propositioner som regeringen åberopar som skäl till en slutbehandling av ett tillkännagivande föregåtts av någon utredningsåtgärd, dvs. SOU eller Ds). De kategorier av åtgärder som redovisas nedan i tabellen är propositioner (Prop. ), skrivelser (Skr. ), genomförda utredningar (SOU/Ds), utredningsdirektiv (Dir.), regeringsbeslut om förordning eller ändring av förordning (Förord. ), regeringsuppdrag till myndigheter inklusive ändringar av regleringsbrev (Uppd. ), övriga regeringsbeslut (Övr. beslut) samt övriga åtgärder (Övr.). Med övriga regeringsbeslut åsyftas t.ex. regeringsbeslut om avtal med intresseorganisationer eller förordnande av styrelseledamöter. Tabell 4 Andelen (i %) av sista åtgärd från regeringen m.fl. som leder till slutbehandling av tillkännagivanden (tkg) 2003/042010/11 Källa: kanslis genomgång och analys av slutbehandlade riksdagsskrivelser med tillkännagivanden i skrivelse 2003/04:75, 2004/05:75, 2005/06:75, 2006/07:75, 2007/08:75, 2008/09:75, 2009/10:75 och 2010/11:75. Not: summeras inte alla åtgärder till exakt för varje skrivelse, på grund av avrundning. Övriga åtgärder kan vara t.ex. myndighetsåtgärder och myndighetsbeslut (bl.a. utfärdande av allmänna råd eller föreskrifter), domstolsavgöranden och åtgärder från andra aktörer (riksdagsutskott eller EU-institutioner). I denna sistnämnda kategori ryms även fall när regeringen lagt skrivelsen till handlingarna. Av tabellen framgår att andelen tillkännagivanden som slutbehandlas genom propositioner ökar . Ett undantag som framträder i tabell 4 gäller redovisningen i skrivelse 2007/08:75, då andelen propositioner som åtgärd som leder till slutbehandling av ett tillkännagivande minskar betydligt och andelen utredningsdirektiv och regeringsuppdrag till myndigheter ökar avsevärt. En möjlig förklaring till detta kan återfinnas i det regeringsskifte som skedde . Av underlaget till tabell 4 framgår att fördelningen av sista åtgärder för samtliga slutbehandlade tillkännagivanden (se raden Totalt i tabell 4 ovan) var densamma, med vissa mindre avvikelser3[ För samtliga s.k. reservationstillkännagivanden som ingår i granskningen (57 st.) gäller att slutbehandlades genom en proposition, genom en skrivelse, genom ett utredningsdirektiv, genom en SOU, genom ett regeringsbeslut om förordning eller ändring av förordning, genom regeringsuppdrag till myndigheter och genom övriga åtgärder. ], som fördelningen i de fall som gäller s.k. reservationstillkännagivanden (se tabell 3 ovan). Detta skulle tyda på att regeringens behandling av s.k. reservationstillkännagivanden inte skiljer sig nämnvärt från regeringens behandling av övriga tillkännagivanden. Även om de ovan redovisade statistiska uppgifterna om regeringens slutbehandling av såväl riksdagsskrivelser som tillkännagivanden möjliggör vissa iakttagelser av förändringar kan dessa uppgifter emellertid inte på ett mer precist sätt beskriva hur väl regeringens åtgärder svarar mot de begärda åtgärderna och de framhållna uppfattningarna i skrivelser och tillkännagivanden. För att besvara en sådan frågeställning krävs en mer kvalitativ granskning av såväl skrivelser och tillkännagivanden som regeringens åtgärder. En sådan granskning torde kräva en omfattande arbetsinsats i likhet med tidigare genomförda uppföljnings- och utvärderingsarbeten (jfr bet. 2005/06:KU34 bilaga 7). I den genomgång av regeringens redogörelser under riksmötena /04 /11 som redovisas ovan kan man notera att uppgifter om att ett tillkännagivande har tillkommit genom att kammaren bifallit en reservation saknas vid sammanlagt minst 42 tillfällen. För de tillkännagivanden som slutbehandlades i skrivelse /04:75 saknas noteringar om reservationer i tillkännagivandena om krav på folkbokföring i (bet. 2001/02:KrU21 mom. 8, rskr. 313) samt EG:s framtida sammanhållningspolitik (bet. 2002/03:NU2 mom. 4, rskr. För de tillkännagivanden som slutbehandlades i skrivelse /05:75 saknas noteringar om reservationer i tillkännagivandena om dels turordning vid uppsägning m.m. (bet. 2003/04:AU4 mom. 12, rskr. 226), dels arbetskraftsinvandring (bet. 2002/03:SfU8 mom. 7, rskr. 143), dels övergångsregler (bet. 2003/04:SfU15 mom. 1, rskr. Så var även fallet i tillkännagivandena om dels ensamkommande barn (bet. 2001/02:SfU15 mom. 7, rskr. 287 samt bet. 2003/04:SfU2 mom. 12, rskr. 86), dels naturvårdsavtal (bet. 2004/05:MJU3 mom. 62, rskr. 41), dels regelförenkling m.m. (bet. 2002/03:NU1 mom. 3, rskr. 74), vilka återges i skrivelse 2005/06:75. I skrivelse 2006/07:75 gäller det tillkännagivandena om tillfällig vapenamnesti (bet. 2004/05:JuU19 mom. 23, rskr. 308 samt bet. 2005/06:JuU29 mom. 13, rskr. I regeringens redogörelse för skrivelser och tidigare (skr. 2007/08:75) saknas noteringar om reservationer i tio tillkännagivanden om dels utvärdering av rättshjälpslagen m.m. (bet. 2005/06:JuU1 mom. 30, rskr. 119), dels stärkt parlamentarisk kontroll (bet. 2005/06:JuU12 mom. 4, rskr. 161), dels EU:s flyktingpolitik (bet. 2005/06:SfU10 mom. 17, rskr. 285), dels kortare handläggningstider hos och studiesocial utredning (bet. 2005/06:UbU5 mom. 5 och 20, rskr. 150), dels utveckling av nya högskoleprov (bet. 2005/06:UbU3 mom. 26, rskr. 160), dels vrak och ägarlösa båtar (bet. 2004/05:FöU6 mom. 1, rskr. 170), dels stranderosion i (bet. 2005/06:MJU19 mom. 6, rskr. 189), dels demokrati och IT (bet. 2003/04:KU19 mom. 29, rskr. 277), dels (bet. 2005/06:LU33 mom. 5, rskr. För de tillkännagivanden som slutbehandlades i skrivelse /09:75 gäller det tillkännagivandena om dels kriminalisering av karteller (bet. 2002/03:NU10 mom. 4, rskr. 194), dels begäran om att regeringen verkställer tillkännagivande angående mångfald inom barnomsorgen (bet. 2004/05:UbU3 mom. 23, rskr. 126), dels mångfald inom barnomsorgen (bet. 2002/03:UbU19 mom. 2, rskr. 160), dels asylsökande och rätten till arbete (bet. 2005/06:SfU10 mom. 36, rskr. 285), dels översyn av sexköpslagen (bet. 2005/06:JuU22 mom. 18, rskr. 199), dels skydd för företagshemligheter (bet. 2004/05:LU12 mom. 5, rskr. 179), dels Dublinärenden m.m. (bet. 2005/06:SfU10 mom. 36, rskr. För de tillkännagivanden som slutbehandlades i skrivelse /10:75 saknas noteringar om reservationer i tillkännagivandena om dels tillsättning av högre statliga tjänster (bet. 2003/04:KU11 mom. 5, rskr. 173), dels ändringar i namnlagen (bet. 2004/05:LU13 mom. 1, rskr. 180), dels barnpornografibrottets åldersrekvisit och preskriptionstid för barnpornografibrott (bet. 2005/06:JuU22 mom. 35 och 37, rskr. 199), dels prövning av ersättningen (bet. 2005/06:UbU13 mom. 17, rskr. 240), dels svenskundervisning för invandrare i folkhögskola (bet. 2005/06:UbU22 mom. 5, rskr. 313), dels översyn av mediekoncentrationen i (bet. 2007/08:KU15 mom. 10, rskr. För de tillkännagivanden som slutbehandlades i skrivelse /11:75 saknas noteringar om reservationer i tillkännagivandena om dels otillbörliga medel vid människohandelsbrott (bet. 2005/06:JuU22 mom. 13, rskr. 199), dels entreprenad (bet. 2003/04:UbU12 mom. 15, rskr. 197), dels lika villkor för skolor oavsett driftsform och sista datum för besked om etableringstillstånd (bet. 2004/05:UbU8 mom. 1 och 10, rskr. 204), dels lika villkor för fristående och kommunala skolor (bet. 2005/06:UbU13 mom. 1, rskr. 240), dels utökade sanktionsmöjligheter för (bet. 2005/06:UbU14 mom. 104, rskr. 241), dels företagares rätt till a-kassa (bet. 2003/04:AU6 mom. 185, rskr. Därtill saknas även ibland uppgift om att ett visst moment i en riksdagsskrivelse är ett tillkännagivande. Detta är t.ex. fallet i tillkännagivandet om tydliggörande av företagens ansvar (bet. 2001/02:MJU22 mom. 4, rskr. 319 som återges i skr. 2006/07:75 s. 112) eller tillkännagivandet om en parlamentarisk utredning av socialförsäkringarna (bet. 2004/05:SfU1 mom. 1 [res. 1], rskr. 112 som återges i skr. 2004/05:75 s. 7172). Dessa nyssnämnda brister är särskilt allvarliga i detta sammanhang eftersom den ovan redovisade granskningen grundar sig på uppgifter4[ Enligt regeringens redogörelser ska de moment i utskottsbetänkanden som innehåller tillkännagivanden utmärkas i redovisningen med en asterisk (*), se t.ex. skrivelse 2010/11:75 s. om tillkännagivanden som regeringen redovisar i sina redogörelser över behandlingen av skrivelser. I vissa andra fall förekommer uppgifter i regeringens redogörelser om att ett visst moment innebär ett tillkännagivande när så inte är fallet. Sådana felaktigt angivna tillkännagivanden förekommer om dels balansansvar m.m. såvitt avser delmoment a) vad gäller åtgärder för att stärka kundernas ställning på energimarknaden (bet. 2005/06:NU18 mom. 4, rskr. 346 som återges i skr. 2006/07:75 s. 143), dels anslag under utgiftsområde 4 Rättsväsendet (bet. 2010/11:JuU1 mom. 1 [res. 1], rskr. 101 som återges i skr. 2010/11:75 s. 3132). Undantagsvis finns det även i regeringens redogörelser tillkännagivanden som inte har beslutats av . Detta gäller t.ex. vad som i skrivelse 2003/04:75 (s. 63) anges som ett tillkännagivande om samverkan och finansiell samordning (bet. 2001/02:SfU18 mom. 5, rskr. Av beslut (se 18 § i prot. 2001/02:124) framgår dock att kammaren biföll reservation 4 i betänkandet och att det av reservationens förslag till riksdagsbeslut framgår att avslår de motioner som räknas upp i den aktuella beslutspunkten (se bet. 2001/02:SfU18). Regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser har fortsatt att förbättrats och ger en, med enstaka undantag, fullständig och korrekt bild av skrivelser och tillkännagivanden. Utskottet välkomnar detta och förutsätter att redogörelsens kvalitet, inte minst vad avser uppgifter om vilka åtgärder som planeras och bedömningar av när riksdagsskrivelser antas bli slutbehandlade, kommer att bibehållas i kommande redogörelser. Det finns dock alltjämt enligt utskottets mening utrymme för ytterligare förbättringar. Särskilt gäller det information om vilka åtgärder som planeras och om bedömningar av när riksdagsskrivelser kan antas bli slutbehandlade. Det sistnämnda aktualiseras i trafikutskottets yttrande, i vilket det framhålls att i fråga om sju av utskottets åtta tillkännagivanden som ännu inte har slutbehandlats saknas en tidpunkt för slutredovisning. Även om beredningsläget för dessa tillkännagivanden redovisas tämligen utförligt betonar trafikutskottet i likhet att det inte bör förekomma att tillkännagivanden inte är slutbehandlade utan att det redovisas en bedömning av när dessa kan bli slutbehandlade. konstaterar att regeringens redovisning i skrivelsen inte har förbättrats i det avseendet. Även vad gäller uppgifter om vilka åtgärder som planeras kan förbättringar göras i kommande redogörelser, så som framgår av det av näringsutskottet uppmärksammade fallet med tillkännagivandet om att regeringen bör återkomma till med förslag om lagstiftning eller andra åtgärder med innebörden att direkta eller indirekta statliga subventioner till kärnkraften inte kan påräknas. ser positivt på att tre av de fyra kvarvarande och näst äldsta riksdagsskrivelserna från /98 redovisas som slutbehandlade. Utskottet noterar dock att ett tillkännagivande från /95 som gäller frågan om ett statligt fritidsbåtsregister alltjämt inte är slutbehandlad. Utskottet önskar i detta sammanhang, i likhet med trafikutskottet som föreslog tillkännagivandet, påminna om tidigare uttalande om att regeringen måste kunna avstå från att vidta de åtgärder tillkännagivandet avser om det visar sig finnas omständigheter som hindrar ett genomförande eller om regeringen gör en annan bedömning än . En förutsättning bör då vara att regeringens bedömningar redovisas för . Utskottet noterar dels att andelen ej slutbehandlade riksdagsskrivelser under de senaste tre riksmötena minskat påtagligt, dels att andelen slutbehandlade tillkännagivanden under de senaste två riksmötena ökat väsentligt. Enligt utskottet är det viktigt att riksdagsskrivelser och särskilt de som innehåller tillkännagivanden slutbehandlas utan onödig tidsutdräkt. Den utveckling som kan iakttas ter sig alltså gynnsam. Utskottet vill dock påminna om att en förutsättning för att en minskning av andelen ej slutbehandlade skrivelser ska betraktas som värdefull är att regeringens slutbehandling av riksdagsskrivelser görs med stor omsorg om tillkännagivanden. I sammanhanget noterar näringsutskottets kritik av regeringens bristande redovisning i årets redogörelse och regeringens beslut att betrakta ett tillkännagivande om en långsiktig lösning på huvudmannaskap och basfinansiering för slutbehandlat. Mot bakgrund av tidigare uttalanden om vikten av att beakta tillkännagivanden med stor omsorg innan dessa slutbehandlas finner näringsutskottet det ansvariga departementets behandling av det berörda tillkännagivandet förvånande. Vidare bör enligt näringsutskottet regeringen i nästa års redogörelse återkomma med en beskrivning av den fortsatta behandlingen med anledning av det aktuella tillkännagivandet. delar näringsutskottets bedömning och förutsätter att regeringen vidtar de åtgärder som krävs för att näringsutskottets synpunkter ska bli beaktade. Vad gäller ännu ej slutbehandlade tillkännagivanden har regeringen angett att frågan om tonnageskatt bereds vidare så skyndsamt som möjligt men utan att inkräkta på andra mer prioriterade skattefrågor. anser dock att vissa förhållanden motiverar att tonnageskatten ges en högre prioritet i det fortsatta arbetet. förutsätter att regeringen dels redovisar det inom utskottets beredningsområde äldsta ej slutbehandlade tillkännagivandet om vissa frågor om aktivitetsersättning , dels skyndsamt bereder frågan om misshandlade kvinnor efter att förlängda uppdrag slutförts. Därutöver understryker socialförsäkringsutskottet, liksom tidigare, vikten av att konkreta beredningsåtgärder med anledning av ett riksdagsbeslut påbörjas . erinrar mot bakgrund av regeringens hantering av ett tillkännagivande om en översyn av upphovsrättslagen om vad tidigare framhållit om vikten av att regeringen gör ansträngningar för att undvika en onödig tidsutdräkt när det gäller att hörsamma tillkännagivanden. Om det trots detta drar ut är det angeläget att regeringen lämnar fullgod information i redogörelsen om orsakerna till fördröjningen. gör ingen annan bedömning än de nämnda utskotten och förutsätter att regeringen vidtar de åtgärder som krävs för att utskottens synpunkter ska bli beaktade. På sitt eget område noterar att det fortsättningsvis får anses råda en viss oklarhet när det gäller regeringens redovisning av resultatet av den översyn av handläggningen av ärenden om bortförda barn som via ett tillkännagivande begärt att regeringen ska genomföra och som regeringen i årets skrivelse säger sig ha redovisat. I sammanhanget önskar påminna om sina och utrikesutskottets bedömningar när frågan behandlades under det förra . Regeringen pekar nu bl.a. på att förslag från en remissbehandlad departementspromemoria bereds i . Även om regeringen i sin redogörelse nämner departementspromemorians förslag kan inte detta enligt anses motsvara den begäran som finns i tillkännagivandet om att regeringen i lämplig form informerar om resultaten av en genomförd översyn. Dessutom påminner utskottet om att utrikesministern i kammare utlovade en återrapportering till i frågan. Såvitt utskottet kunnat utröna har inte fått information om resultaten av den nu genomförda översynen. Utskottet förutsätter därför att regeringen återkommer till i enlighet med det aktuella tillkännagivandet. Vidare kan utskottet konstatera att regeringens redogörelse saknar en redovisning av tillkännagivande om effektiviseringen av resurser. Utskottet förutsatte att eventuella brister i rutiner skulle åtgärdas i syfte att förhindra att tillkännagivanden saknas i regeringens redogörelse. Utskottet påminner nu om detta. strävar efter att förstärka granskningen av regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser. Utskottet kan bl.a. konstatera att den genomsnittliga tiden för slutbehandling av de tillkännagivanden som kommit till genom att kammaren valt att stödja en reservation inte blivit utdragen jämfört med samtliga slutbehandlade tillkännagivanden. Andra iakttagelser som utskottet gör är att andelen tillkännagivanden som slutbehandlas genom propositioner ökar och att äldre tillkännagivanden slutbehandlas. Utskottet avser att ytterligare utveckla granskningen och ämnar återkomma om de sätt på vilka en sådan vidareutveckling kan genomföras vid utskottets nästa behandling av frågan. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2010/11:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen har gett skatteutskottet och övriga utskott tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2010/11:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. Av de skrivelser som tas upp i regeringens redogörelse avser 40 beslut i ärenden där skatteutskottet haft beredningsansvaret. I de allra flesta fallen gäller det skrivelser som har samband med lagstiftningsärenden som utskottet har berett . Fyra tillkännagivanden redovisas som inte slutbehandlade. Dessa fyra beslut gäller följande frågor. skrivelse med anledning av yrkanden i motioner (S, M, V, KD, C, FP och MP) avser ett tillkännagivande om att en avveckling av reklamskatten bör prioriteras i den kommande budgetberedningen, dock med beaktande av de budgetpolitiska målen (rskr. 2001/02:201, bet. 2001/02:SkU20). Enligt redogörelser har frågan prioriterats för budgetåren 20032005 utan att förutsättningar bedömts föreligga för finansiering av ett avskaffande av reklamskatten med beaktande av de budgetpolitiska målen. I redogörelsen redovisades att regeringen i den närmast föregående budgetberedningen funnit det möjligt att finansiera ett första steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten (prop. 2005/06:1 finansplan m.m. avsnitt 5.6.3) fr.o.m. .