bet · GZ01UbU1 · 2011-12-09 00:00:00 — Under varje verksamhetsområde i budgetpropositionen redovisas regeringens val av delmål och indikatorer som kommer att ligga till grund för regeringens bedömning av måluppfyllelsen för utgiftsområdet. Alltsedan mål- och resultatstyrningen infördes i statsförvaltningen har en dialog pågått mellan och regeringen om hur styrningen bör utvecklas. har konsekvent efterfrågat en nära koppling mellan budgetförslaget och de resultat som uppnåtts samt att målen ska vara mätbara och uppföljningsbara, att resultatredovisningen ska följa budgetens indelning och att resultatredovisningen ska innehålla tidsserier och resultatindikatorer. I och med budgetpropositionen introducerades en enhetlig verksamhetsstruktur för den statliga verksamheten med en indelning i politikområden inom ramen för rådande utgiftsområden (prop. 2000/01:1). För varje politikområde fastställde ett eller flera mål. Med utgångspunkt i politikområden skedde sedan en ytterligare indelning i verksamhetsområden. I och med budgetpropositionen utgick strukturen för statsbudgeten med politik- och verksamhetsområden (prop. 2008/09:1). Med anledning av den ändringen föreslog regeringen att dåvarande mål för de båda politikområdena Utbildningspolitik och Forskningspolitik skulle upphöra att gälla. beslutade enligt detta, och målen för de två politikområdena utgick ur budgetpropositionerna . I den nya budgetlagen (2011:203), som trädde i kraft , preciseras i 10 kap. 3 § att regeringen i budgetpropositionen ska lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat och att redovisningen ska vara anpassad till de utgiftsområden som har beslutat att statens utgifter ska hänföras till. I och med budgetpropositionen föreslår regeringen därför som mål för utgiftsområde 16 att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet. Det är enligt utskottets mening ett väl formulerat mål för det som är och bör vara den övergripande och långsiktiga ambitionen för svensk utbildnings- och forskningspolitik. Utskottet välkomnar redovisningen av delmål och indikatorer för verksamhetsområdena inom utgiftsområdet (barn- och ungdomsutbildning, vuxenutbildning, universitet och högskolor samt forskning) eftersom de kommer att ligga till grund för granskningen av måluppfyllelsen. Utskottet föreslår mot denna bakgrund att godkänner det föreslagna målet för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Utskottet behandlar motioner om utbildningspolitiska mål inom utgiftsområdets olika verksamhetsområden i avsnitten 3 Barn- och ungdomsutbildning och 5 Universitet och högskolor nedan. 3 Barn- och ungdomsutbildning I detta avsnitt behandlar utskottet regeringens förslag för inom området barn- och ungdomsutbildning (anslagen 1:11:11) jämte motioner. Avsnittet inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning som ges i propositionen. Därefter behandlas motioner om utbildningspolitiska mål för barn- och ungdomsutbildning. Avslutningsvis behandlas anslag och bemyndiganden gällande barn- och ungdomsutbildning. Ansvaret för skolan delas mellan , regeringen, kommunen, myndigheterna på skolområdet samt den enskilda skolan. och regeringen anger mål och riktlinjer för arbetet i skolan. Dessa gäller för alla skolor i och ska garantera att utbildningen dels har hög kvalitet, dels är likvärdig i hela landet. Huvudmannen ansvarar för genomförandet av skolverksamheten inom de ramar som staten anger i skollagen, läroplaner och andra förordningar. Huvudmannen har stor frihet att avgöra hur skolan ska organiseras för att de nationella målen ska uppnås. Kommunen ansvarar för att skolorna får de resurser och de förutsättningar som behövs för en likvärdig skola. Den ska även ta hand om uppföljning och utvärdering av skolan. Myndigheterna stöder arbetet med att öka kvaliteten och måluppfyllelsen i utbildningssystemets alla delar. I den enskilda skolan ska all personal bidra till att skolans mål uppfylls, även om huvudansvaret vilar på rektor och lärare. Barn- och ungdomsutbildningen består av förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass och skola. Förskoleverksamhet bedrivs i form av förskola, pedagogisk omsorg och öppen förskola. Skolbarnsomsorg bedrivs i form av fritidshem, pedagogisk omsorg och öppen fritidsverksamhet. Vidare omfattar barn- och ungdomsutbildningen förskoleklass, grundskola, obligatorisk särskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola. har beslutat om en ny skollag (2010:800) som tillämpas på barn- och ungdomsutbildning fr.o.m. . Enligt den nya skollagen är förskola en egen skolform som, tillsammans med fritidshemmet, ingår i skolväsendet. Utanför skolväsendet bedrivs annan pedagogisk verksamhet i form av pedagogisk omsorg, öppen förskola och öppen fritidshemsverksamhet. Begreppen förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg utmönstras därmed. Vidare har särskolan delats upp i två separata skolformer, grundsärskola och gymnasiesärskola. I det följande avsnittet, som sammanfattar propositionens resultatredovisning, används fortfarande den äldre terminologin eftersom resultaten avser 2010 och /11. Antalet barn i förskoleverksamhet har ökat . Ökningen beror både på att barnkullarna har blivit större och att andelen barn i befolkningen i åldern som deltar i förskoleverksamhet har ökat. var av alla barn i befolkningen i åldern inskrivna i antingen förskola eller pedagogisk omsorg. För barn i åldern är andelen som är inskrivna i förskola större än . Sammanlagt var 458 000 barn inskrivna i förskolan, vilket är en ökning med jämfört med föregående år. fanns i genomsnitt 5,4 barn per anställd i förskolan jämfört med 5,3 barn . Den genomsnittliga gruppstorleken har ökat något, från 16,8 till 16,9 . arbetade 85 600 årsarbetare i förskolan, vilket är knappt 1 900 fler än 2009. har andelen personal med pedagogisk högskoleutbildning ökat med en halv procentenhet, till , jämfört med . Personal med barnskötarutbildning utgjorde av de anställda i förskolan , vilket är knappt en procentenhet lägre jämfört med föregående år. Könsfördelningen bland de anställda i förskolan är fortsatt mycket ojämn. Andelen kvinnor uppgick hösten . Denna andel har varit i stort sett . gick av alla barn i förskolan i en förskola med enskild huvudman, en andel som är oförändrad jämfört med föregående år. fanns ca 18 800 barn i åldern i pedagogisk omsorg, vilket var knappt 1 600 färre än föregående år. Av dessa gick nästan alla barn () i familjedaghem. av barnen deltog i flerfamiljslösningar medan deltog i andra varianter av pedagogisk omsorg. fanns sammanlagt 457 öppna förskolor. Verksamheten erbjöds i 175 kommuner. har antalet öppna förskolor varierat mellan 440 och 480. Den totala kostnaden för förskolan beräknas uppgå till 2010. Det innebär en ökning jämfört med föregående år. Kostnadsökningen beror bl.a. på att det genomsnittliga antalet inskrivna barn har ökat , men också på att den genomsnittliga kostnaden per barn beräknas ha ökat till . var av det totala antalet barn i åldern och av det totala antalet barn i åldern inskrivna i någon form av skolbarnsomsorg. Det sammanlagda antalet inskrivna barn var ca 380 000. gick av alla barn i fritidshem i ett enskilt fritidshem. Personaltätheten i fritidshemmen har minskat ytterligare och fanns det i genomsnitt 21,5 barn per årsarbetare jämfört med 20,9 året innan. Även gruppstorlekarna fortsatte att öka. Antalet inskrivna barn per avdelning var 38,1 barn , vilket kan jämföras med 36,0 året före. var av de anställda i fritidshemmen män. Den senaste tioårsperioden har denna andel ökat . genomförde en kvalitetsgranskning av innehållet i fritidshemmens verksamhet (rapport 2010:3). Under granskningen besöktes 77 fritidshem i 17 kommuner. Skolinspektionen konstaterade att det pedagogiska uppdraget måste ges större tyngd och att många anställda inte uppfattat att fritidshemmet har ett lärandeuppdrag enligt läroplanen. av de granskade fritidshemmen anpassades verksamheten i alltför liten grad efter barnens behov, och deras möjlighet att få stöd var begränsad. Det framkom också att säkerheten och tillsynen över barnen behövde ses över på vissa håll. Den totala kostnaden för fritidshem beräknas uppgå till 2010, vilket är en ökning från föregående år. Det genomsnittliga antalet inskrivna barn ökade , varför den genomsnittliga kostnaden per barn beräknas ha minskat till per barn. /11 gick av alla sexåringar i förskoleklass. av eleverna gick i en förskoleklass med fristående huvudman. Medan personalantalet endast ökat marginellt har antalet elever i förskoleklass ökat med /11 jämfört med /10. Detta innebar att antalet årsarbetare per 100 barn fortsatte att sjunka till 6,2 /11 jämfört med 6,3 föregående läsår. I förskoleklass var av den undervisande personalen kvinnor. Den totala kostnaden för förskoleklass beräknas uppgå till 2010. Detta var en ökning med . Antalet elever ökade 2010 med medan kostnaden per elev minskade till per barn. /11 gick 886 000 elever i , vilket är en minskning med ca 5 000 elever jämfört med läsåret innan. Elevantalet har minskat kontinuerligt /02 och beräknas minska till ca 880 000 elever /12. Därefter beräknas elevantalet åter att öka. Andelen elever som går i fristående grundskolor har ökat kontinuerligt och uppgick /11 till , vilket är en ökning med knappt en procentenhet jämfört med föregående läsår. Andelen elever som gick i fristående grundskolor varierade stort mellan kommunerna De allra flesta av eleverna i fristående skolor, , gick i skolor med allmän inriktning, gick i skolor med konfessionell inriktning och gick i skolor med waldorfinriktning. Övriga elever gick antingen i internationella skolor () eller på riksinternat (). sjönk det genomsnittliga meritvärdet /10 efter att successivt ha ökat sedan det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet började tillämpas /98. var det genomsnittliga meritvärdet 209, vilket var en poäng lägre jämfört med våren före. Precis som tidigare läsår hade flickorna ett betydligt högre genomsnittligt meritvärde än pojkarna. fick flickorna 220 i meritvärde och pojkarna 198. Både flickornas och pojkarnas genomsnittliga meritvärde har sjunkit sedan föregående läsår med 0,5 respektive 1,0 poäng. var andelen grundskoleelever som uppnådde behörighet till gymnasieskolans nationella program , vilket var den lägsta andelen . Det var en högre andel behöriga till gymnasieskolan av flickorna (89,) jämfört med pojkarna (87,). Jämfört med föregående läsår har andelen behöriga minskat för såväl flickor (0,) som pojkar (0,). Skillnaderna mellan olika elevgruppers slutbetyg var , precis , stora. Påverkansfaktorer är framför allt föräldrarnas utbildningsbakgrund men även kön och utländsk bakgrund. Den sistnämnda faktorn har främst påverkan om eleven invandrat . Elever i fristående grundskolor hade generellt sett högre meritvärde än elever i kommunala skolor och andelen elever med högutbildade föräldrar var högre i fristående skolor. Skillnaderna i det genomsnittliga meritvärdet varierade även mellan olika kommuner, från 155 till 248. /11 rapporterades 181 412 grundskoleelever vara berättigade till modersmålsundervisning, vilket motsvarar av samtliga elever. Detta innebär att andelen berättigade till modersmålsundervisning fortsatte att öka. Andelen av de berättigade eleverna som deltog i modersmålsundervisning var , vilket var något högre jämfört med föregående läsår. Andelen elever som läste ett minoritetsspråk ökade med jämfört med året innan och uppgick /. I tjänstgjorde /11 85 880 lärare, varav var kvinnor och var män. Var elfte lärare var född utomlands. Av samtliga lärare, omräknat till heltidsanställningar, hade en pedagogisk högskoleexamen, vilket är detsamma som föregående år. Av de tillsvidareanställda lärarna hade en pedagogisk högskoleexamen. I kommunala skolor hade av lärarna en pedagogisk högskoleexamen. Motsvarande andel i fristående grundskolor var . som antalet lärare omräknat till heltidstjänster i princip har varit oförändrat jämfört med föregående läsår så har elevantalet minskat med en halv procentenhet /11, vilket innebar att lärartätheten ökade något. Antalet lärare (omräknat till heltidstjänster) per 100 elever i var 8,3. Lärartätheten varierade dock mycket mellan skolor och huvudmän. Den totala kostnaden för den kommunala beräknas uppgå till 2010. Därtill kommer kostnader för skolskjuts på . I jämförelse med 2009 har den totala kostnaden för minskat . Även antalet elever minskade 2010. Kostnaden per elev ökade till . Den största delkostnaden utgjordes av kostnader för undervisning och uppgick till per elev, vilket var en ökning jämfört med föregående år. gick 174 elever i sameskolan, varav 50 i förskoleklass. Antalet elever ökade jämfört med föregående år, då 159 elever var inskrivna i sameskolan. Sammanlagt 182 elever deltog i integrerad samisk undervisning vid elva grundskolor, vilket är en ökning med 65 elever jämfört med . Förskola, förskoleklass och fritidshem finns i anslutning till alla fem sameskolor. gick 112 barn i förskola vid en skolenhet med sameskola, vilket var en minskning med sex barn jämfört med . Antalet elever i fritidshem vid sameskolorna ökade däremot från 60 till 70 . Sameskolstyrelsen hade 78 personer (63 årsarbetare) anställda 2010, vilket innebar en liten ökning i antalet årsarbetare jämfört med föregående år. Av de anställda var kvinnor och män. Personalomsättningen visar att av personalen slutade nyanställdes. Det råder stor brist på utbildade förskollärare, barnskötare och lärare som behärskar något av de samiska språken i tal och skrift samt har kunskap om den samiska kulturen. Den totala kostnaden för sameskolan, förskola och skolbarnsomsorg uppgick till . Kommunernas avgifter finansierar platser inom sameskolans förskola, förskoleklass och skolbarnsomsorg. Kostnaden per elev i sameskola uppgick, inklusive barn i förskoleklass, till 2010, vilket är en minskning med . Minskningen beror främst på det ökade elevantalet. /11 gick 501 elever i specialskolan, vilket var en elev mindre än föregående läsår. har andelen elever i specialskolan minskat . var av de elever som ingår i betygsstatistiken behöriga till gymnasieskolans nationella program. har denna andel varierat mellan . Antalet tjänstgörande lärare i specialskolan uppgick /11 till 243. Andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen var , en ökning jämfört med föregående år. Andelen lärare som hade specialpedagogisk utbildning var . Lärartätheten, mätt i antalet heltidstjänster per 100 elever, uppgick till 42,0, vilket var en minskning med 1,9 heltidstjänster per 100 elever jämfört med föregående läsår. genomförde mellan en riktad tillsyn av samtliga skolenheter inom specialskolan. Skolinspektionen konstaterade bl.a. att alla elever inte ges förutsättningar att uppnå målen och att specialskolans kunskapsresultat måste förbättras. Vidare behöver, enligt inspektionen, resultatuppföljningen fördjupas och rektorernas ledarskap utvecklas. Undervisningskostnaden i specialskolan uppgick till . av denna kostnad finansieras genom Specialpedagogiska skolmyndighetens förvaltningsanslag, medan resten i huvudsak utgörs av ersättning från elevernas hemkommuner. Detta förhållande var i stort sett oförändrat jämfört med . Kostnaden per elev uppgick till , vilket var en ökning med en knapp procent sedan föregående år. Antalet elever i den obligatoriska särskolan fortsatte att minska /11. Jämfört med läsåret innan har antalet elever minskat med till 12 100. /04, då det fanns flest elever i den obligatoriska särskolan, har elevantalet minskat . Av samtliga elever i den obligatoriska särskolan /11 togs av eleverna emot i träningsskolan och i grundsärskolan. Av de elever som var mottagna i grundsärskolan var integrerade i , dvs. gick minst halva tiden tillsammans med elever i . Denna andel har varit relativt stabil kring . Andelen elever som var integrerade i varierade stort mellan kommunerna. av eleverna i den obligatoriska särskolan gick i fristående särskolor. Antalet lärare i den obligatoriska särskolan minskade med (heltidstjänster) /11 och uppgick till 4 600 lärare. Även lärartätheten minskade, från 27,6 till 26,8 lärare per 100 elever. Andelen lärare (heltidstjänster) med pedagogisk högskoleexamen var . Andelen har varit relativt stabil . Andelen lärare med specialpedagogisk högskoleexamen har däremot minskat kontinuerligt från . har granskat hur kommunerna tar sitt ansvar för handläggning och utredning inför beslut om mottagande i särskolan. Skolinspektionen har konstaterat stora brister i kommunernas underlag och har lämnat förslag till regeringen på hur mottagandet i särskolan kan bli mer rättssäkert. /11 gick 9 300 elever i gymnasiesärskolan, vilket är en minskning jämfört med föregående läsår. Nästan alla elever gick i kommunalt drivna gymnasiesärskolor. av eleverna gick en yrkesutbildning på ett nationellt eller specialutformat program medan gick i yrkesträning och i verksamhetsträning på ett individuellt program. I gymnasiesärskolan har lärartätheten ökat från 22,8 till 23,0 heltidsanställningar per 100 elever från /10 till /11. Andelen lärare (omräknat till heltidsanställningar) med pedagogisk högskoleexamen var oförändrat medan andelen lärare med specialpedagogisk högskoleexamen minskade från . Den totala kostnaden för den obligatoriska särskolan i regi beräknas ha uppgått till . Hemkommunernas kostnader beräknas ha uppgått till , inklusive skolskjuts. Detta var en minskning med jämfört med . Kostnaden per elev beräknas ha ökat med jämfört med föregående år. Den totala kostnaden för den kommunala gymnasiesärskolan beräknas ha uppgått till 2009, vilket var en minskning sedan föregående år. Inklusive skolskjuts beräknas kostnaderna ha uppgått till . Kostnaden per elev beräknas ha varit oförändrad . Antalet elever i gymnasieskolan har fortsatt att minska från 396 000 elever 2008/09, då antalet var större än , till 385 700 elever /11. Andelen elever i fristående gymnasieskolor har ökat från . Av de elever som började gymnasieskolan hade fått slutbetyg /10, dvs. har andelen ökat till . Av alla elever som fick slutbetyg under /10 uppnådde grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå, vilket innebär att andelen minskat jämfört med det föregående läsåret, då andelen var . /11 gick av gymnasieeleverna på individuellt program. I årskurs 1 var andelen , vilket motsvarar 22 000 elever. I årskurs 2 gick 5 600 elever på ett individuellt program, och i årskurs 3 var antalet 3 800 elever. Av eleverna på individuella program /11 var män och kvinnor. Hälften av eleverna hade utländsk bakgrund. Antalet lärare (omräknat till heltidsanställningar) var i stort sett oförändrat 2010/11 jämfört med läsåret före och uppgick till drygt 31 100. Lärartätheten ökade därmed från 7,9 till 8,1 heltidsanställningar per 100 elever. Andelen lärare (omräknat till heltidsanställningar) med pedagogisk högskoleexamen /11 var liksom föregående läsår . I de kommunala gymnasieskolorna hade i genomsnitt av lärarna en pedagogisk högskoleutbildning /11. I de fristående gymnasieskolorna var motsvarande andel 2010/11 . Av de tjänstgörande lärarna i gymnasieskolan var kvinnor och män. Den totala kostnaden för gymnasieskolan med huvudman beräknas ha uppgått till , vilket var en minskning jämfört med föregående år. Den totala kostnaden per elev beräknas ha varit 2010. Det var en ökning jämfört med året innan. Kostnaden per elev för undervisning beräknas ha uppgått till , vilket var en ökning jämfört med . Utbildningspolitiska mål för barn- och ungdomsutbildning Utskottets förslag i korthet avslår motioner om utbildningspolitiska mål för grundskola och gymnasiekompetens. Jämför reservation 1 (S). Propositionen innehåller inte något förslag till riksdagsbeslut i denna del. Regeringen anför i propositionen att den vill att följande mål ska gälla för barn- och ungdomsutbildningen: Svensk barn- och ungdomsutbildning ska vara av hög och likvärdig kvalitet. Alla barn och elever ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt. Regeringen avser att följa måluppfyllelsen med hjälp av följande indikatorer som kommer att redovisas i kommande års budgetpropositioner: Deltagande i förskola. Resultat på nationella prov, betyg, meritvärden, nationella utvärderingar och internationella studier. Andelen behöriga till gymnasieskolans nationella program. Andel elever i gymnasieskolan som fullföljt gymnasieskolan och fått grundläggande behörighet alternativt examen . Överströmning från preparandutbildning och programinriktat individuellt val till nationella program i gymnasieskolan. EU-målsindikatorn om fullföljd gymnasieutbildning i åldersgruppen . Det EU-mål som regeringen har antagit för svensk del till 2020 är att andelen unga vuxna som inte har fullföljd gymnasieutbildning och som inte befinner sig i utbildning ska uppgå till . Andelen svenska 1824-åringar som inte hade fullföljd gymnasieutbildning och som inte befann sig i utbildning låg 2009 på , vilket är strax över EU:s riktmärke. kommer att ändra sättet att mäta i förhållande till riktmärket eftersom utfallet har förändrats en del till följd av förändrade definitioner. Socialdemokraterna begär i kommittémotion 2011/12:Ub457 yrkande 3 ett tillkännagivande om utbildningspolitiskt mål för , i kommittémotion 2011/12:Ub458 yrkande 5 ett tillkännagivande om ett utbildningspolitiskt mål för gymnasiekompetens samt i kommittémotion 2011/12:Ub473 yrkande 2 i denna del ett tillkännagivande om utbildningspolitiska mål för och för gymnasiekompetens. Socialdemokraternas mål för är att alla elever ska nå målen i . Som ett mål på vägen ska andelen elever i som inte är behöriga att börja på något av gymnasiets nationella program halveras från dagens till . ska vara bland de tio främsta länderna i matematik, naturvetenskap och läsförmåga och bland de fem främsta länderna när mäter kreativitet. Socialdemokraternas mål för gymnasiekompetens är att alla ska ha en fullständig gymnasieexamen. Som ett mål på vägen ska andelen unga mellan som inte har en gymnasieexamen eller studerar för att få det halveras från dagens dryga till . är det av 1824-åringar som inte har avslutat sina gymnasiestudier och som inte studerar för att göra det. Det av regeringen satta målet att andelen 1824-åringar som inte avslutat gymnasiestudier och som inte studerar ska vara högst är enligt Socialdemokraterna ett alldeles för lågt ställt mål. Vidare anförs i motionerna att staten och kommunerna gemensamt behöver ta fram en strategi för att de nationella målen ska kunna uppnås. De kommuner som är nära eller redan uppnår de nationella målen ska sporras att lyckas ännu bättre. De kommuner som har långt kvar innan de når de nationella målen ska ges särskilt stöd för att göra det. Utskottet anser att en skola med hög kvalitet som ger goda resultat och som är likvärdig är avgörande för såväl som den enskilda individen. Ett antal skolreformer som genomförs nu har beslutats i detta syfte. Enligt utskottets mening ska ge alla elever möjlighet att nå de nationella målen. Av den nya skollagen (2010:800), som tillämpas på utbildning fr.o.m. , framgår bl.a. att syftet med utbildningen är att barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt och att hänsyn ska tas i utbildningen till barns och elevers olika behov. Utskottet vill påminna om att stora insatser nu görs för att höja lärarnas kompetens och läraryrkets status. Lärarutbildningen görs mer specialiserad mot de ämnen och årskurser lärare ska undervisa i. Behörighetskraven skärps, och legitimation för lärare och förskollärare införs för att säkerställa att den som undervisar barn och ungdomar har rätt kompetens. Satsningar görs på lärarfortbildning och rektorsutbildning. Resultatuppföljningen förbättras genom obligatoriska nationella prov i i ett stort antal ämnen. ges möjlighet att kombinera kritik mot brister med vite, till såväl kommunala som fristående skolor.