bet · GY01NU12 · 2011-03-01 00:00:00 — När det gäller frågan om prisreglering påminde utskottet om att det i samband med inrättandet av fjärrvärmelagen (2008:263) hade påpekat att effekterna av ett möjligt inrättande av tredjepartstillträde bör granskas närmare innan ett eventuellt förslag om statlig prisprövning läggs fram. Vidare erinrade utskottet om att i en rapport om särredovisning av fjärrvärmeverksamhet hade förordat att frågan om prisreglering utreds först efter det att utredningen om tredjepartstillträde har avslutats. Utskottet såg därför inget skäl för att tillmötesgå kraven om riksdagsuttalanden. presenterade en rapport om särredovisning av fjärrvärmeverksamhet (EI R2009:11). I rapporten framhålls att det enda rimliga sättet att komma till rätta med risken att fjärrvärmekunderna tvingas betala oskäliga priser är genom en oberoende granskning av priserna på fjärrvärme. Myndigheten anser att det bör utredas hur en ändamålsenlig och effektiv prisreglering av fjärrvärmen ska se ut. Arbetet bör ta sin utgångspunkt i fjärrvärmens specifika förutsättningar och i resultatet av utredningen om tredjepartstillträde. Utredningen om prisreglering bör därmed påbörjas först efter det att utredningen om tredjepartstillträde har avslutats, anser . Av budgetpropositionen framgår att rapporten är under fortsatt beredning i . Utredning om faktisk förbrukning av fjärrvärme uppdrog regeringen åt att lämna förslag till regler om fakturering efter faktisk förbrukning och om mätperiodens längd avseende fjärrvärme. föreslår att det införs ett krav i fjärrvärmelagen om att samtliga kunder ska få sin fjärrvärmeförbrukning avläst minst en gång fr.o.m. . Rapporten har remissbehandlats och enligt regeringens propositionsförteckning kommer en proposition baserad på detta underlag att lämnas till . Pågående utredning om tredjepartstillträde beslutade regeringen om direktiv till en särskild utredare () som ska analysera förutsättningarna för att införa ett lagstadgat tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten och därigenom skapa förutsättningar för konkurrens på fjärrvärmemarknaderna (dir. 2009:5). Syftet med att närmare utreda frågor om en lagstadgad rätt till tredjepartstillträde är att ytterligare stärka fjärrvärmekundernas ställning samt att åstadkomma en effektivare värmemarknad med lägre fjärrvärmepriser och en förbättrad miljö. Utredaren ska belysa för- och nackdelar samt göra en bedömning av förutsättningarna för ett lagstadgat tredjepartstillträde. Han ska också föreslå ett regelverk för tredjepartstillträde och vid behov lämna förslag till finansiering. Med anledning av att frågor om spillvärme tas upp i några av de här aktuella motionerna bör det noteras att det i utredningsdirektiven slås fast att ett införande av tredjepartstillträde i fjärrvärmenäten skulle kunna innebära att spillvärmeleverantörer kan sälja värme direkt till konsumenten genom att få tillträde till nätet för själva distributionen. I utredarens uppdrag ingår att särskilt undersöka vilka möjligheter spillvärmeleverantörer har att få tillträde till fjärrvärmenäten i olika delar av landet. Utredaren ska även analysera effekterna av att fjärrvärmenät ytterligare integreras mellan närbelägna tätorter när det gäller möjligheterna att utnyttja spillvärme eller öka värmeunderlaget för kraftvärmeproduktion. Regeringen har beslutat om förlängd tid för utredningen (dir. 2010:10 och 2010:126) och gäller att uppdraget ska slutredovisas . I sammanhanget bör även erinras om roll. har till uppgift att vara en medlingsfunktion vid förhandlingar mellan fjärrvärmeföretag och fjärrvärmekunder om villkor för fjärrvärme enligt fjärrvärmelagen. Nämnden ska även medla vid förhandlingar mellan fjärrvärmeföretag och de som vill få tillträde till fjärrvärmeledningar. inrättades formellt och är en självständig organisatorisk enhet inom . har medlat i ett trettiotal ärenden. I ungefär hälften av dessa har parterna nått en överenskommelse. Flertalet medlingsärenden har gällt prisvillkor för fjärrvärme. Industriell spillvärme kan definieras som restvärme från en industriell process som inte används inom industrin. industriell spillvärme har tillräckligt hög temperatur för att kunna levereras direkt ut på fjärrvärmenätet. Sekundär spillvärme har lägre temperatur som måste höjas t.ex. med hjälp av en värmepump innan den kan distribueras på fjärrvärmenätet. Enligt branschorganisationen webbplats ingår spillvärme i energitillförseln till ett sextiotal fjärrvärmenät. utgjorde den industriella spillvärmen av energitillförseln till fjärrvärmeproduktion i . Användandet av industriell spillvärme i fjärrvärmenäten ökar dessutom. presenterade en förstudie om industriell spillvärme (Styrmedel för industriell spillvärme, ER 2008:15). Av förstudien framgår att det bedöms som allmänt resurseffektivt att använda spillvärme för fjärrvärme då det kan spara primärenergi för fjärrvärmebolagen. konstateras det att deponiförbud, deponiskatter för avfall samt elcertifikat för biokraftvärme har ökat lönsamheten för avfallsförbränning och biobränsleeldade kraftvärmeverk, som i sin tur utgör konkurrenter till omhändertagandet av industriell spillvärme. ansåg att de bedömningar som finns av potentialen på spillvärmeområdet är ganska översiktliga och att det finns behov av att öka kunskapen på området för att på så sätt bidra till ett ökat utnyttjande av industriell spillvärme. Enligt uppgift från pågår ett arbete med att ta fram en handlingsplan för hur myndigheten ska arbeta vidare med de frågor som behandlades i den ovan refererade förstudien. Handlingsplanen kommer att presenteras . Analys av utvecklingen på fjärrvärmemarknaden Av Energimarknadsinspektionens regleringsbrev framgår att myndigheten, tillsammans med , ska analysera utvecklingen på fjärrvärmemarknaden i relation till konkurrerande alternativ på värmemarknaden med avseende på priser, konkurrens och miljö. Effekterna av stödsystemen för konvertering av olika uppvärmningssystem ska också bedömas. Resultatet ska redovisas till . Användning av spillvärmevatten från kärnkraftverk Flödet av kylvatten vid ett kärnkraftverk är stort, och frågan om att utnyttja spillvärmen har diskuterats och utretts vid åtskilliga tillfällen. I motion 2010/11:N257 (M) sägs att förbudet mot att använda spillvärmevatten från kärnkraftverk bör hävas. Enligt uppgift från flera källor, däribland tjänstemän på , existerar inte något sådant förbud. utnyttjas spillvärmen från de svenska kärnkraftverken främst till uppvärmning av anläggningarnas egna byggnader. Rent tekniskt går det att använda spillvärmen till fjärrvärme, men kostnaderna har visat sig vara för höga. Detta beror på att kärnkraftverken inte är konstruerade som kraftvärmeverk och att de inte ligger särskilt nära större orter. pågår dock diskussioner om att utnyttja avtappnings- och spillvärme från reaktor 3 i kärnkraftverket i (O3). Ägaren OKG (dotterbolag till ) har ambitionen att, tillsammans med , leverera fjärrvärme via nät till hushåll i . Byggnationen av en nära fjärrvärmeledning, som ska leverera mer än 150 GWh värme, är tänkt att starta . Situationen på fjärrvärmemarknaden har under en lång rad år genererat motionsförslag som på olika sätt har varit inriktade på det naturliga fjärrvärmemonopolets utformning och tillkortakommanden. Yrkanden om förstärkt priskontroll, möjligheter till s.k. tredjepartstillträde och bättre utnyttjande av industriell spillvärme har vid ett flertal tillfällen behandlats av utskottet. Av redovisningen ovan framgår att flera av de frågor som tas upp i de här aktuella motionerna är föremål för pågående utredningsarbete eller beredning i . Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte är motiverat för att vidta några åtgärder med anledning av motionerna. Motionerna avstyrks i berörda delar. Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till pågående beredning i av ett förslag om en nationell biogasstrategi avslår motioner om olika biogasfrågor. Jämför reservation 4 (S, MP, V). I återvinns av allt hushållsavfall, konstateras det i motion 2010/11:N321 (S). Mängden onödigt matavfall från svenska hushåll beräknas till , och svenska matvarubutiker kastar mat . Motionären vill att det tas fram en nationell biogasstrategi för att ta till vara på det organiska avfallet och öka produktionen och distributionen av biogas. I motion 2010/11:N367 (S) konstateras det att biogas är det mest miljövänliga och energieffektiva biobränslet och att biogaspotentialen är stor i . Motionärerna uppmanar regeringen att se över möjligheterna att avsätta resurser och se till att styrmedel och skatter verkligen gynnar utvecklingen i alla led. Vidare vill de att ett nationellt mål sätts för biogasen, att satsningar på biogasinfrastruktur prioriteras, att demonstrationsanläggningar för småskalig biogasteknik utvecklas samt att ytterligare forskning om biogas genomförs. har höga ambitioner när det gäller utbyggnad av biogasproduktion och infrastruktur för biogas liksom även när det gäller användning av biogas, framhålls det i motion 2010/11:N235 (M). Motionären menar dock att det inte alltid är tydligt hur ansvaret för planering, utbyggnad och olika kostnader ska fördelas. Regeringen bör därför överväga att ta fram en tydlig strategi för vem som har ansvaret för utbyggnaden av infrastrukturen för biogas. Biogas förutspås bli en viktig energiform , slås det fast i motion 2010/11:N398 (MP). Enligt motionärerna är en ökning av produktionen väsentlig för omställningen från ett fossilberoende samhälle. Inte minst kan biogas vara viktig för framtidens transporter. Motionärerna anser att det krävs en helhetsstrategi med mål och åtgärder för att de konkreta förändringarna ska komma till stånd. Genom ett ambitiöst biogasmål kan politiska beslutsfattare markera sin tilltro till biogasens nytta för såväl klimat som transporter. bör få i uppdrag att i samarbete med , och se till att hela biogaskedjan fungerar så att målet nås. Motionärerna vill även se över möjligheterna för Verket för innovationssystem () att medfinansiera utvecklingsprojekt och demomodeller för biogasdrivna vägfordon och fartyg samt för konverteringsteknik. För att samarbetet mellan näringslivet och de tekniska högskolorna samt andra lärosäten ska fungera optimalt behövs samfinansierade demoprojekt. De medel som finns i (statens riskkapitalbolag för fordonsindustrin) skulle kunna användas för detta ändamål. Motionärerna pekar vidare på att våra matrester kan omvandlas till biogas och biogödsel. De anser att kommunerna har en nyckelroll i utvecklingen av slutna kretslopp. De måste fortsatt ha goda planeringsförutsättningar för att kunna skapa anläggningar som behandlar bioavfall. Biogasen är ett viktigt bidrag för att lyckas med en god klimat- och miljöpolitik i hela landet, sägs det i motion 2010/11:N430 (C). Motionären menar dock att för att lantbrukare, kommuner och företag ska kunna satsa ordentligt på biogasproduktion, uppgradering och gastankstationer krävs långsiktighet. Regeringen bör ge i uppdrag att tillsammans med , och ta fram ett förslag till ett nationellt planeringsmål för biogasens utveckling. Motionären framhåller också att för att öka andelen förnybara drivmedel till 2020 och få en fossiloberoende fordonsflotta 2030 krävs en rad initiativ och styrmedel. behöver stimulera utvecklingen av förnybara drivmedel och erbjuda en mångfald av alternativ. Ett av de för miljön bästa drivmedelsalternativen är biogas. Staten bör, enligt motionären, understödja hela kedjan från produktion av biogas och biogödsel till inköp av nya miljöfordon och iordningställandet av en infrastruktur för att tanka miljövänligare bränslen. Vi i kan på så sätt arbeta för våra ambitiösa klimatmål som vi värnar vår ekonomi, lantbruket och ny grön sysselsättning, heter det i motionen. För att vi bättre ska kunna utnyttja biogasen krävs det att hela kedjan med produktion, uppgradering till fordonsdrivmedel, distribution och fordon fungerar, framhålls det i motion 2010/11:N369 (V). Motionärerna vill ge ett huvudansvar för att i samarbete med , och ta fram en nationell biogasstrategi för att öka andelen biogas av fordonsdrivmedlen. I produceras biogas främst från inhemska råvaror som avfall eller slam från avloppsreningsverk. var drygt 220 biogasproducerande anläggningar i drift, och totalt producerades biogas i . uppgick försäljningen av biogas till knappt en halv procent av den totala drivmedelsförbrukningen. Ett antal motioner om biogas behandlades i samband med utskottets beredning av budgetpropositionen (bet. 2009/10:NU3). Utskottet underströk i likhet med vad som anfördes i de då aktuella motionerna att biogas kan spela en viktig roll i det svenska energisystemet, inte minst på lokal och regional nivå. Vidare hänvisade utskottet till regeringens kommande ställningstagande till förslag till handlingsplan för förnybar energi, vilken skulle innehålla en särskild redogörelse för biogas, samt till uppdrag att utveckla en sektorsövergripande biogasstrategi. Utskottet såg därför ingen grund att ompröva sin tidigare ståndpunkt med anledning av de motioner som var aktuella . Förslag till en biogasstrategi Också i budgetpropositionen konstateras att biogas kan spela en viktig roll i det svenska energisystemet, framför allt lokalt och regionalt. Den lovande utveckling av biogas för fordon som inletts i bör, enligt regeringen, därför stimuleras även fortsättningsvis. gav regeringen i uppdrag att i samråd med och utveckla en sektorsövergripande långsiktig strategi och föreslå åtgärder som bidrar till ökad användning av biogas. presenterade de tre myndigheterna ett förslag på en sådan tvärsektoriell strategi, innehållande 40 konkreta förslag och prioriteringar för att stärka biogasens konkurrenskraft. I förslaget noteras det bl.a. att en ökad biogasanvändning är ett medel för att kostnadseffektivt nå upp till gällande politiska mål. Av budgetpropositionen framgår att regeringen bereder förslagen. Mer konkret innebär detta bl.a. att förslaget till biogasstrategi har skickats ut på en bred remiss (ca 100 remissinstanser) där slutdatum för svar är satt till . Regeringen har inte för avsikt att ta ställning till strategiförslaget förrän remissrundan är avslutad. fattade regeringen beslut om ett särskilt stöd till biogas. Stödet syftar till att sprida redan framtagen teknik som ännu inte är konkurrenskraftig på marknaden, och det ska gå till projekt som bidrar till ökad produktion, distribution och användning av biogas och andra förnybara gaser. Stödet regleras genom förordningen (2009:938) om statligt stöd till åtgärder för produktion, distribution och användning av biogas och andra förnybara gaser. Stöd lämnas med högst av de stödberättigande kostnaderna, och det får högst uppgå till per projekt. För ändamålet avsätter regeringen . beslutade att elva projekt får del av investeringsstöd på . Den första utlysningen kom och omfattade ca . Ytterligare en utlysning löper januarimars 2011. Utöver det beskrivna biogasstödet stöder även forskning om biogas. godkände efter statsstödsprövning att det s.k. beviljas ett ekonomiskt stöd av på . är en satsning på biogasproduktion genom termisk förgasning av biobränsle och spill från skogsbruket. Projektet drivs i samarbete mellan och Eon. Inom ramen för Landsbygdsprogrammet 20072013 ges investeringsstöd för biogasproduktion. Av budgetpropositionen framgår att regeringen har beslutat att förstärka möjligheterna att ge stöd till investeringar kopplade till biogasproduktion på totalt . Ytterligare medel har gjorts tillgängliga för perioden 20102013. I budgetpropositionen omnämns stöd till biogassatsningar också i samband med uttalanden om kommersialisering och spridning av ny energiteknik. Regeringen konstaterar att utveckling, kommersialisering och spridning av ny teknik är en viktig del i arbetet med att förverkliga regeringens ambitioner inom klimat- och energipolitiken. Det är därför angeläget att stimulera användning av energitekniker som är gynnsamma i ett klimatperspektiv men som ännu inte är kommersiellt konkurrenskraftiga i jämförelse med tekniker som redan är etablerade på marknaden. Biogas omnämns som ett tydligt exempel på en sådan teknik. Det erinras vidare om att regeringen har avsatt totalt för demonstration och kommersialisering av ny energiteknik. Ändrade regler för beskattning av biogas För att underlätta en övergång till en högre andel biogas i energisystemet har reglerna för beskattning av biogas och andra gasformiga bränslen som levereras i rörledning ändrats fr.o.m. . Biogas har varit skattebefriad med stöd av artikel 16 i energiskattedirektivet. Med de nya skattereglerna kommer skattefriheten även att följa gasen till kunden, genom avtal mellan kunden och leverantören av biogasen till naturgasnätet. Fossilbränsleanvändningen inom transportsektorn är omfattande, och det är en betydande utmaning att bryta beroendet av petroleumbaserade drivmedel. I sätts en allt starkare tilltro till biogas som alternativt drivmedel. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet den nationella sektorsövergripande biogasstrategi som har tagit fram på regeringens uppdrag. Inom ramen för strategin föreslås åtgärder som syftar till att bidra till en ökad biogasanvändning. Flera av de frågor som tas upp i de här aktuella motionerna berörs i strategin. Strategin remissbehandlas , och därefter vidtar sedvanlig beredning av förslagen inom . Utskottet ser ingen anledning för att föregripa detta beredningsarbete. Samtliga motioner i avsnittet avstyrks i berörda delar. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om diverse energipolitiska frågor samt sådana energipolitiska yrkanden som är inriktade på regionala eller lokala satsningar. Jämför reservation 5 (MP). I detta avsnitt behandlas dels motioner om vissa övriga energifrågor, dels energipolitiska motioner som har en lokal eller regional prägel. Motioner om vissa övriga energifrågor För att vi ska kunna ställa om energisystemet till att bli mer hållbart behöver nya metoder prövas, sägs det i motion 2010/11:N231 (S). Problemet är att bankerna ser stora ekonomiska risker med dessa projekt och därför är ovilliga att låna ut pengar. Motionären anser att det därför behövs någon form av statligt engagemang, exempelvis i form av lånegarantier, för att storskaliga investeringar i alternativ energi ska bli verklighet. I motion 2010/11:N272 (S) konstateras det att många elektriska apparater har en standbyfunktion som innebär att de drar ström även när de inte är fullt aktiverade. Vidare noteras det att det finns ett beslut från EU om att strömförbrukningen i standbylägen ska begränsas. Motionärerna anser att beslutet om begränsning av strömförbrukningen i standbylägen är otillräckligt. De anser att det bör vara förbjudet att saluföra nya elektriska apparater med hög energiförbrukning i standbyläget. Miljön, energianvändningen och hållbarheten kommer att öka i betydelse framöver, slås det fast i motion 2010/11:N290 (S). Motionärerna pekar på att det finns flera framgångsrika klusterorganisationer i och menar att klusterbildning kan vara ett viktigt redskap för att öka tillväxttakten inom energisektorn. Motionärerna framhåller också det problematiska i att lagstiftningen hindrar enskilda att producera sin egen el. Vidare betonar de behovet av prototypanläggningar och stöd till utveckling av småskaliga biogasanläggningar. Runt om i världen facklas stora mängder gas, vilket är ett stort miljöproblem, slås det fast i motion 2010/11:N298 (M). Motionären efterfrågar en översyn av hur en effektivare användning av de gaser som facklas skulle kunna åstadkommas. I detta ingår även att se över de skatteregler som omgärdar denna typ av drivmedel samt hur kan verka i internationella sammanhang för att främja alternativ till fackling. I motion 2010/11:N220 (MP) lyfts frågor om teknikupphandling fram. Motionären anser att regeringen måste inse att har unika möjligheter att vara ett föregångsland och kan visa på en annan väg än den nuvarande. Enligt motionären vore det rimligt att regeringen väljer att bejaka teknikupphandling som en metod för att minska oljeförbrukningen. Motioner om vissa lokala och regionala initiativ I motion 2010/11:N362 (S) förordas satsningar på vind- och vågkraft i län. Det gäller hela produktionskedjan, dvs. utbildning, forskning, produktutveckling, tillverkning och etablering av nya kraftverk. Vidare vill motionärerna att regeringen verkar för att ett provningscenter för vågkraft etableras i län. I motion 2010/11:N383 (S) påpekas det att har unika förutsättningar att vara en testregion där energiomställningen sätts i fokus. I regionen finns teknisk kompetens, forskning, företag, stora outnyttjade alternativa energitillgångar och en redan etablerad testverksamhet kring bilkomponenter, flyg och robotsystem samt tåg och tågkomponenter. Motionärerna vill att ska få en ledande roll i omställningsarbetet och att ett centrum för energi ska inrättas vid . Den gröna omställningen innebär stora utvecklingsmöjligheter för , framhålls det i motion 2010/11:N404 (S). För att man ytterligare ska kunna stärka de förnybara energislagens konkurrenskraft måste investeringarna i vindkraft och biobränslen i olika former öka. Motionärerna vill att en större del av vår energi ska komma från det svenska jord- och skogsbruket. Det skulle ge gles- och landsbygdsområden stora tillväxtmöjligheter. I motion 2010/11:N426 (M) framhålls potentialen hos län som ett forskningscentrum för kärnkraftsutveckling. Motionärerna menar att kärnkraftsbeslut ökar behovet av en skolreaktor i . Den s.k. Sturemodellen (Svensk tränings- och utbildningsreaktor) skulle möjliggöra pedagogik vid en reaktor som efterliknar de kommersiella kärnkraftsreaktorer som finns i . Att placera vid kärnkraftverket i är det mest realistiska alternativet. har satsat offensivt på vindkraft, sägs det i motion 2010/11:N424 (C, M). Genom projektet för vindkraftssupport är ambitionen att etablera ett regionalt . Motionärerna efterfrågar stöd i arbetet med att etablera ett vindkraftscentrum i kommunen. I motion 2010/11:N423 (MP) konstateras det att tillstyrkte Eons ansökan om att få bygga den första etappen av den s.k. mellansvenska gasledningen. har ansökan legat på regeringens bord. Osäkerheten om den mellansvenska gasledningen skapar bl.a. osäkerhet om hur den framtida konkurrenssituationen för olika energigaser kan väntas se ut. Regeringens brist på besked skapar också oklarhet om den svenska klimatpolitiken. Motionärerna anser att regeringen har dragit denna ansökan i långbänk alltför länge och att aktörerna behöver ett besked. Regeringen bör säga nej till Eons ansökan om en gasledning mellan och . tog utskottet ställning till motioner om standbyfunktioner (bet. 2009/10:NU3). Utskottet hänvisade då till att produktkrav för standby- och off mode-förluster hade börjat gälla inom ramen för EU:s s.k. ekodesigndirektiv. Kortfattat innebär detta att en ny produkt fr.o.m. efter införandet av produktkraven (dvs. ) får dra högst 1,0 W i s.k. off mode- och standbyläge eller 2 W om den har en display. efter införandet ska den högsta tillåtna gränsen vara 0,5 W för off mode och standby. För specialfunktioner tillåts högre värden. Utskottet ansåg inte att de då aktuella motionerna borde leda till någon åtgärd från sida, varför de avstyrktes. Teknikupphandling är en anbudsprocess som ska stimulera utveckling av ny teknik. Syftet är att få fram nya produkter, system eller processer som bättre tillgodoser köparnas krav än de som redan finns på marknaden. Ett program för energieffektivisering genomförs , vilket bl.a. omfattar stöd för teknikupphandling och marknadsintroduktion. är enligt det s.k. energitjänstedirektivet skyldigt att senast lämna en andra nationell handlingsplan för energieffektivisering till kommissionen. har i samråd med andra myndigheter inkommit med ett förslag till en sådan handlingsplan (Underlag till den andra handlingsplanen Uppföljning av energibesparingsmålen enligt Energitjänstedirektivet [ER 2010:32]). Förslaget bereds vidare inom .