bet · GY01KU20d3 · 2011-01-01 00:00:00 — De flyttas inte ut direkt i vilda vargrevir utan . Det är just därför att vi arbetar med de förutsättningar som gäller naturligt och de förutsättningar som gäller för levande djur. Ordföranden: miljöministern att acceptansen har ökat för utplantering av vuxna djur eller valpar i de berörda länen? Miljöminister (C): Det är mycket kontroversiellt att genomföra åtgärder som ökar den genetiska statusen och den genetiska mångfalden. Det är just därför som vi både har flyttat ned beslut, närmare berörda människor, och ökat möjligheterna till delaktighet i förvaltningen av vargstammen genom att ha den strängt kontrollerade och begränsade jakten. Jag konstaterar att de stora organisationer som organiserar människor som är berörda det gäller jägarorganisationerna, , , , och så vidare som sammanlagt organiserar över 700 000 av de människor som är berörda har sagt att de ställer upp på åtgärder som ökar den genetiska variationen i vargstammen. Men den absoluta förutsättningen för den acceptansen är också licensjakt. Det är väl en del av svaret. En annan del av svaret är att man från länsstyrelserna i berörda län till exempel kunnat konstatera att man också ser en förändrad attityd. Attityden till varg däremot tror jag att det tar mycket att påverka. Ordföranden: Det är väl ändå så att vad som hänt sedan beslutet i är att man har infört licensjakten 27 vargar, om jag minns rätt, första året och 20 vargar andra året så i ganska stor omfattning har en jakt införts här. Men införseln av nya gener har varit väldigt begränsad så här långt, så de två ben som beslutet ändå skulle stå på är än så länge en ganska enbent politik som regeringen har genomfört. Stämmer inte det? Miljöminister (C): Det är precis så som jag förklarar: Förutsättningen för att kunna genomföra åtgärderna för att förstärka den genetiska statusen har varit att också ha licensjakt. Av det jag beskrev och vad som visat sig från dem som är berörda och inte minst från de organisationer som företräder dem har en förutsättning varit att börja med licensjakten. Vi är helt övertygade om att vi också hela vägen ska kunna genomföra förstärkningen av den genetiska statusen. Det är därför myndigheterna fick uppdraget och så intensivt arbetar med det och kommer att gå fram på en rad olika vägar för att åstadkomma den förstärkningen. Så det är balans. Ordföranden: En sista fråga från mig: Om kommissionen fortsätter med att framhärda med en annan linje och också får rätt i sista instansen, vad innebär det i så fall för den svenska vargpolitiken? Miljöminister (C): Jag har ingen anledning att spekulera i det. är vi i ett skede där vi har svarat på kommissionens frågor när det gäller det överträdelseärende som de har inlett. utgår jag från, men det återstår fortfarande att se om kommissionen återkommer med ett motiverat yttrande kommer vi i så fall att svara på de synpunkter som finns där. Det är det som vi nu kan anta. Om man efter det tänker gå vidare vet inte jag; det har jag ingen anledning att spekulera i. Vi har, som jag sagt, samma mål som kommissionen: en gynnsam bevarandestatus. Vi uppfyller de förpliktelser vi har med att ha infört art- och habitatdirektivet i svensk rätt. Jag är övertygad om att vi kommer att kunna skingra kommissionens tvivel. Ordföranden: går till Socialdemokraterna och . (S): Tack, herr ordförande! Mina frågor rörde sig faktiskt om hur man kunde undanta genetiskt viktiga vargindivider från jakt. Men jag anser mig ha fått svar på de frågorna, så jag har inga ytterligare frågor att ställa. Ordföranden: går då till och . (M): Tack! Jag har ett par frågor. Enligt beslut sade då att införsel av genetiskt friska vargar skulle påbörjas och sedan pågå . Hur anser ministern att regeringen har följt beslutet om att påbörja det här arbetet 2010? Miljöminister (C): Det inleddes direkt med ett uppdrag som, om jag minns rätt, lämnades till . De inledde det arbetet, tillsammans också med och . Det har inneburit kontakter med grannländer, inte minst med i olika steg. Det har också inneburit att man har tagit fram de åtgärder som man vill genomföra, och man har inlett arbetet med det. har också två vargar flyttats. Som jag beskrev kommer man också att flytta valpar mellan djurparker. Det är också enligt de andra åtgärder som pekats ut som åtgärderna kommer att kunna genomföras. Det finns således goda förutsättningar för att vi också uppnår det mål som satt upp. Det är formulerat som just högst 20 vargar. Det är alltså inte fråga om det tal som man minst ska uppnå utan om det antal vargar som det högst kan bli fråga om att flytta in eller få hit också genom naturlig invandring. (M): beslutade också om ett visst utrymme för en begränsad licensjakt under strängt kontrollerade former. Skulle ministern kunna beskriva hur den här kontrollen sett ut? Vem har ansvarat för den? Har den fungerat så som det var tänkt? Miljöminister (C): Där är det som haft huvuduppdraget att utforma riktlinjerna. Som jag beskrev har det också gjorts efter utförliga forskarbedömningar. Sedan har länsstyrelserna haft uppgiften att samarbeta mycket nära med de jaktlag som varit aktiva och att också ha mycket stränga regler för hur jakten ska genomföras. Det har inneburit bland annat mycket tydliga krav på rapportering. Man har vetat hur många vargar som fällts och hur mycket som återstod av kvoten. Under de här två jaktomgångarna skedde en överskjutning första året, vilket naturligtvis inte var bra. Å andra sidan uppfylldes inte kvoten helt andra året, utan då fälldes en varg mindre. Den utvärdering som gjordes efter första årets vargjakt visade att det fanns anledning att göra ytterligare en del skärpningar andra året. Det gjordes då, så det är också ett exempel på att det i varje steg varit viktigt att lära av gjorda erfarenheter och att se till att utveckla förvaltningen och åtgärderna så att de är anpassade efter vad som krävs utifrån det vi sett av erfarenhet. (M): Tack, därmed tycker jag att jag har fått svar på mina frågor. Ordföranden: går till . (FP): Syftet med licensjakt är att skapa mer acceptans för vargen och den övriga politiken på det här området. Har det gjorts några utvärderingar på området att acceptansen har ökat och kan man se några effekter på den illegala jakten? Miljöminister (C): Först när det gäller utvärderingar som har gjorts: Man ska naturligtvis vara medveten om att det tar mycket att påverka eller förändra attityder, inte minst attityder till varg. Det som har gjorts är en bedömning av hur acceptansen utvecklats när det gäller inställningen till vargförvaltningen och vargpolitiken. Där finns det en rapport från offentlig sektor, vid Man har också i en skrivelse till bland annat skrivit: Med utgångspunkt i de intervjuer som genomfördes inom ramen för licensjakten kan man se ett stärkt förtroende för beslutsfattare. Grupper berörda av rovdjursförknippade problem erfar att licensjakten på varg gett dem en ram att kunna påverka sin situation. Det är väl ett första intryck att man genom att besluten flyttats närmare och genom att man också själv kan delta i förvaltningen av vargstammen genom jakt kan känna att man har större möjligheter att påverka sin situation. Det tycker jag är ett framsteg, även om jag inte tycker att man än så länge ska överdriva vilka resultat som skulle nås efter så . (FP): Det har ju påbörjats ett arbete för att införa nya gener i vargstammen. Kan man anse detta vara tillräckligt för att licensjakt ska kunna utfärdas också , eller är det för tidigt att nu uttala sig om det beslutet? Miljöminister (C): Efter varje jakt görs en utvärdering av själva jakten. Sedan görs det också en bedömning av vargstammens utveckling, bland annat av hur antalet föryngringar sett ut. har vi sett en utveckling där det varit höga tal för föryngring. Det är närmast så att vi nu har en mer omfattande reproduktion i vargstammen än vi haft i , vilket också gör att det efter första årets vargstam skedde så många föryngringar att stammen var helt reproducerad. får man göra en bedömning . Det kommer att göras grundat på utvärderingen av jakten, bedömningen av hur vargstammen utvecklas och forskarnas bedömningar. Slutgiltigt är det som tar det beslutet. Inriktningen är naturligtvis att genomföra licensjakt också , men det grundar sig på de här bedömningarna. Ordföranden: går till : (C): har ett utredningsförslag kommit fram om en ökad vargstam i . Av vem och hur kommer ställning att tas till det förslaget? Miljöminister (C): Det som kommit fram som förslag från rovdjursutredaren är helt enkelt vad som ska anses som ett referensvärde ett värde som de olika medlemsländerna i EU ska räkna ut för att redovisa situationen för kommissionen. I nästa steg kommer rovdjursutredaren att föreslå vilka mål ska ha, antingen som nytt etappmål eller också som långsiktigt mål. Det är först då det egentligen finns anledning att politiskt ta ställning till hur många vargar ska ha. Jag avvaktar fortfarande det förslaget. Det som kommit som underlag från rovdjursutredaren kommer också att gå ut på remiss för att alla berörda ska kunna uttala sig om de bedömningar han gjort. kan jag lägga till att jag noterar att han har sagt att det är lättare att öka den genetiska mångfalden i en vargstam som är något mindre än i en som är större. Det är därför han menar att det viktigaste är att inleda åtgärder för att öka den genetiska mångfalden i vargstammen; det är viktigare än att låta den ha obegränsad tillväxt. Men det är rovdjursutredarens bedömning. (C): Tack för svaret! Ordföranden: går till . (SD): Tack, herr ordförande! skriver EU- kommissionen: Flera aspekter av den svenska vargpolitiken kan vara oförenliga med gällande EU-lagstiftning. Sedan nämner man, som ett bland många exempel, godtycklig begränsning av antalet vargar i till 210. Är det också uppfattning att fastställandet av antalet till 210 utgick från ett godtycke? Miljöminister (C): Det bygger i grunden på att vi förlänger det etappmål som fastställde , ett beslut som då togs med en bred majoritet i , och som vi nu förlänger och där vi säger att vi kommer att ha en begränsning av tillväxten medan vi just utreder förslag till nya mål. I praktiken betyder det också att den här begränsningen, som det nu ser ut, gäller högst för ytterligare en omgång jakt eftersom vi därefter räknar med att ha fått fram förslag om nya mål/nivåer som vi hoppas då kunna fastställa med en bred uppslutning här i . (SD): Tack! Ser, med tanke på vargstammens storlek, något problem med licensjaktens omfattning kontra behovet av skyddsjakt? Miljöminister (C): Omfattningen av skyddsjakt bygger på bestämda regler. Det är som ska göra de bedömningarna. Det här är åtgärder som sedan genomförs av länen. Det kommer också stegvis att ske en delegation av de besluten ut till viltförvaltningsdelegationerna. När det gäller omfattningen på licensjakten är utgångspunkten beslut om etappmålet och den tillfälliga begränsningen. Den bygger också på forskarnas bedömning av hur vargstammen har utvecklats, på hur många föryngringar som har skett och hur omfattande jakten då kan vara. I varje läge gäller det att se till att vi aldrig har en jakt som går ut över möjligheten att åstadkomma en gynnsam bevarandestatus för vargen eftersom det är det övergripande målet för vargpolitiken. Ordföranden: går till . (V): Tack, herr ordförande! Som ministern sagt bygger vargpolitiken på flera genomtänkta parallella åtgärder där licensjakten är en del och där också tillskott av friska gener är en del. Beslutet som fattades innebar att förstärkningen av nya gener skulle starta . Som jag ser det är ett av problemen att licensjakten har genomförts och beslutats om innan det var klarlagt hur de friska generna skulle komma in. Jag kan inte riktigt se att det har blivit som beslutet är fattat. Anser ministern att det är i enlighet med det fattade beslutet? Miljöminister (C): Åtgärderna inleddes med att vi gav i uppdrag till och de övriga berörda myndigheterna att inleda arbetet med att förstärka den genetiska statusen. Det är precis som jag har redovisat, nämligen att det grundläggande skälet till licensjakten är att åstadkomma acceptans för de åtgärder som krävs för att förstärka den genetiska variationen. De åtgärder som krävs för att förbättra den genetiska situationen är mycket kontroversiella och en absolut förutsättning för att ha fått acceptansen. Precis som de berörda organisationerna har redovisat har det handlat om att inleda med licensjakten. (V): I beslutet är det fråga om två delar där det ena inte kan göras utan att man vet hur man ska göra det andra. Att ge i uppdrag att se över hur det ska gå till att göra en genetisk förstärkning är inte samma sak som att det faktiskt kan börja. Där har det varit en del diskussioner huruvida det är möjligt att till exempel importera från andra länder. De två delarna är beroende av varandra. Jag undrar om ministern anser att det är möjligt att ta med ena delen i beslutet, även om den också är beslutad. Miljöminister (C): Det är helt riktigt att alla delar av beslut ska genomföras. Det är därför vi på bred front har genomfört de olika delar som har beslutat om. I det här fallet med den genetiska variationen har uppdraget givits till berörda myndigheter att både förbereda och inleda åtgärderna. Det är inte bara en diskussion om möjligheten utan det är åtgärder som har genomförts. Vargar har flyttats. Det är ett samarbete som pågår med djurparker både i och i berörda grannländer. Det kommer att leda till att vi som har beslutat om steg för steg kan genomföra åtgärderna. (V): Jag vet att det har påbörjats . Enligt beslutet skulle förstärkningen påbörjas . Två djur har flyttats 2011. Jag har en fråga om tolkning av beslutet. Ministern sade tidigare att licensjakten skulle ske i utpekade populationer, men det har tolkats som att det skulle vara jakt i samtliga revir utom ett. Utpekad population är för mig något annat än samtliga revir med ett undantag. Jag undrar hur man har kommit fram till den tolkningen? Miljöminister (C): Låt mig inleda med att kommentera den första frågan. Jag konstaterar att beslut var att förstärkningen av den genetiska mångfalden skulle inledas. Det var precis det som skedde. Det var inte att flytt skulle ske . Flytt har genomförts tidigare än beräknat. När det gäller det riksdagsbeslut som handlar om att peka ut områden har jag redovisat att första årets jakt byggde på noggranna forskarbedömningar. Forskarnas bedömningar var att det i ett revir, Galvenreviret, fanns så värdefull genetisk avkomma att det helt skulle undantas från jakt. Så blev det. Bara inavlade vargar fälldes i första årets jakt, liksom i andra årets jakt. Det har dessutom visat sig att flera av de vargar som fälldes hade medfödda skador. Skånberg (KD): Jag har fått svar på de frågor jag hade. Ordföranden: I den senaste diskussionen om vilka vargar som blir fällda säger miljöministern att det bara var inavlade vargar som fälldes. Men vad jag minns var det nästan ingen av de fällda vargarna som hade några genetiska defekter att tala om. Miljöminister (C): Det är ett missförstånd som har uppstått tidigt, nämligen att inavel skulle leda till omedelbara skador eller defekter. Det som visar sig i dna-analyser är om det finns inavlade anlag. Det hade alla vargarna. Ett par av dem hade också skador. Om det sedan var inavelsskador eller andra skador får andra bedöma. Men ingen av de vargar som då fälldes, inte heller nu har fällts, hade annat än inavlade anlag. går det så långt att inaveln också leder till synliga skador. Då har inaveln gått mycket långt. Det är risken för den svenska vargstammen, det vill säga att den totalt sett är mer inavlad än helsyskon. Det leder förr eller senare till mycket allvarliga skador. Det är därför det är viktigt att åtgärda detta . Ordföranden: Jag kommer tillbaka till frågan om acceptansen. Finns det några tecken på eller belägg för att tjuvskjutningen av varg har minskat sedan licensjakten infördes? Miljöminister (C): Det är en fråga som undersöks. Jag tänker avvakta att vi får de redovisningarna. Det är klart att det kommer att vara mycket viktigt att vi kommer till rätta med tjuvjakten i . Det är därför som regeringen har tagit initiativ till att förstärka lagen så att förberedelse för tjuvjakt kriminaliseras. Hur viktigt det är att påverka acceptansen visar sig i vårt grannland . Vargstammen minskar kraftigt. Det är nära nog en halvering. Den bedömning som där har skett jag kan inte göra den säger att minskningen i huvudsak beror på vargjakt. Just nu är det enda land i som har en stabil utveckling för vargstammen. Det finns, som bekant, en mycket liten vargstam i , och det finns en krympande vargstam i . Det säger lite grann om att vi har lyckats tillsammans med något viktigt i , och jag hoppas att vi kan fortsätta den utvecklingen. Ordföranden: Det stärker väl snarare argumentationen för att det är viktigt att vi får in nya gener i den svenska vargstammen. Om jag uppfattar dig rätt är det flera jägarorganisationer som har sagt att man inte kommer att acceptera inplantering av varg. Miljöminister (C): Som jag har redovisat har , , , , och , som sammanlagt organiserar över 700 000 medlemmar, enats om att man accepterar genetisk förstärkning, men den absoluta förutsättningen för den acceptansen är licensjakt parallellt. Det är precis det som har beslutat om. (SD): Herr ordförande! Ett påstående från EU-kommissio- nen är att man ser det som en brist att det inte finns en förvaltningsplan för den utrotade djurarten. Har helt fel där eller finns det en förvaltningsplan? Miljöminister (C): har unikt god kunskap om hur utvecklingen är för våra vargar. Vi har den kunskapen nära nog ned på individnivå. Vi har dessutom en mycket noggrann uppföljning i varje steg. Vi skiljer oss från våra grannländer genom att vi har den stabila och förhållandevis stora vargstammen. Vi har dessutom i alla delar infört art- och habitatdirektivet i svensk rätt. Vi uppfyller de krav som ställs. Ordföranden: Jag får tacka för informationen och diskussionen. Vi hoppas att vi inte behöver se här igen, men vi får väl se. Det visar sig. Tack ska du ha! Miljöminister (C): Tack så mycket! I detta sammanhang är det väl en fördel om jag inte har frestat utskottet att träffa mig mer, men det får vi se. Tack ska ni ha, och lycka till i er granskning. Granskningsärende 18 Regeringens agerande i fråga om informella informationsutbyten med Ordföranden: återupptar mötet i . Vi hälsar justitieminister särskilt välkommen. Vi har i ett granskningsärende att behandla som har att göra med informella informationsutbyten med . Det handlar om en i alla fall på riksdagsnivå icke reglerad informationsverksamhet mellan våra länder. Frågan har kommit upp efter en av de kända Wikileaksläckorna, och det blev en diskussion. Jag ger först ordet till justitieministern för att hon ska berätta om det sammanhang som granskningen och kritiken har handlat om, om huruvida regeringen på något sätt har velat kringgå eller runda i stället för att det skulle fattas ett formellt beslut här i om dessa informationsutbyten. Justitieminister (M): Tack så mycket för möjligheten att komma hit och redovisa regeringens inställning till informationsutbyte med andra länder, särskilt vad gäller , mot bakgrund av de diskussioner och den debatt som pågick ! Jag vill inleda med att kort berätta hur vi i regeringen ser på det internationella samarbetet för att bekämpa allvarliga brott. Regeringen har som tydlig målsättning att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Ett led i arbetet har varit att regeringen har gjort särskilda satsningar för att bekämpa den grova brottsligheten. Polisen har här en avgörande roll, och polisens internationella arbete ska bidra till att uppfylla regeringens mål. Vidare har denna och tidigare regeringar en klar och uttalad vilja att tillsammans med andra länder bidra till att försvåra för dem som vill begå terroristattentat. har ett ansvar för att skydda sina egna invånare från att drabbas av terroristattentat, både här hemma och utomlands. Vi har också en skyldighet att säkerställa att inte utnyttjas som bas för att planera och förbereda terroristattentat i andra länder. Det är bakgrunden till att det är viktigt med det internationella samarbetet. För att kunna samarbeta internationellt krävs att de brottsbekämpande myndigheterna kan utbyta information med varandra. Det kan handla om att träffas för att informera om goda erfarenheter eller om hur utredningar kan bedrivas eller för att utbyta information om den senaste forskningen om brottsförebyggande arbete. Det kan också handla om att ta emot eller ge information i pågående ärenden eller utredningar, exempelvis om att någon som är misstänkt för narkotikasmuggling är dömd för samma brott i ett annat land. Ett annat exempel kan vara att myndigheter lämnar information om att en person som kan misstänkas ha sprängämnen eller narkotika är på väg in i eller kan förväntas bege sig från till något annat land. Polisens och Säkerhetspolisens möjligheter att utbyta information med utländska brottsbekämpande myndigheter är reglerade i lagar och förordningar. Det finns ett flertal lagar och förordningar som styr hur och när uppgifter får lämnas ut. I krävs som regel inte något avtal för att utbyta information. Det räcker att det görs i enlighet med gällande rätt. Det så kallade informella samarbetet innebär att svenska myndigheter har kontroll över vilken information man vill och kan dela med sig av till andra länder. När det gäller Säkerhetspolisens uppgiftsutbyte med andra länder vill jag särskilt peka på att jag varken kan eller ska ha någon närmare kunskap om i vilka ärenden eller om vilka uppgifter som information utbyts. Det är helt och hållet en fråga för den ansvariga myndigheten. Min uppgift är att styra de myndigheter som ligger under mitt och regeringens ansvar. I det ingår att försöka se till att regler följs och att det internationella samarbetet hanteras på rätt sätt. Jag följer kontinuerligt Säkerhetspolisens arbete och vet att Säkerhetspolisen är mycket noggrann med vilka länder de samarbetar med och hur dessa samarbeten genomförs. får information om Säkerhetspolisens verksamhet, bland annat genom de årliga samråd som sker med företrädare för de riksdagspartier som är representerade i . har träffat flera internationella överenskommelser för att underlätta eller effektivisera arbetet mot brott. Inte sällan är det så att den andra staten kräver ett internationellt bindande avtal eller en överenskommelse för att kunna samarbeta. Det gäller till exempel och , som vi har samarbetsavtal med. samarbetar också med för att bekämpa brott. Det kan handla om erfarenhetsutbyte eller uppgifter i till exempel en narkotikautredning. Det finns även ett avtal mellan och om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål. De två förslag till avtal som kom med till och som rör det här granskningsärendet handlade om att utveckla samarbetet. Från amerikansk sida har ett utvecklat informationsutbyte framhållits som nödvändigt för fortsatt viseringsfrihet för svenskar som reser till . är det så att många svenskar kan resa till utan att behöva ansöka om visum för vistelse . Anledningen till att vi kan det är att är med i internationella program för avstående av visumkrav, kallat Visa Waiver Program. Ett trettiotal länder deltar i det programmet, och deltagande i programmet förutsätter att vissa krav uppfylls, exempelvis avseende dokumentsäkerhet. Att ställer krav för att vi inte ska behöva ansöka om visum vid inresa är inte konstigt. Vi förhandlar om villkoren för visumfriheten. aktuella avtalsförslag framställdes inom ramen för det samarbete som finns om visumfrihet. Det är naturligtvis brukligt att tidigt upplysa ingående parter om de rättsliga förutsättningar som finns för att ingå den typ av avtal som ett land föreslår. En sådan förutsättning var i detta fall avseende båda avtalen en behandling i i enlighet med regeringsformen. pågår förhandlingar om ett av de två avtalsförslagen.