bet · GY01SkU20 · 2011-02-28 00:00:00 — Företagen påstår sig betala skatt i ett annat land, och de kan använda sig av utländsk arbetskraft som har rätt att vara här och arbeta och betala skatt i hemlandet. Det är svårt för både facken och att veta vem som är här och arbetar om man inte har möjlighet att kontrollera direkt på arbetsplatsen. bör därför få rätt att göra kontroller direkt på arbetsplatser. I motion Sk413 av (S) framhålls att ROT-avdraget har lett till problem med fusk. Många husägare som beställer bygg- eller renoveringsuppdrag vill skriva om material till arbetskostnad på sina fakturor. Det här är ett stort problem enligt berörda branschorganisationer. Det behövs ett kontrollsystem som kan få bort fusket i ROT-hanteringen. I motion Sk446 av och (C) lägger motionärerna fram förslag om en utveckling av HUS-avdraget som innebär att köparen får avdraget innan fakturan ska betalas. I motion Sk435 yrkande 1 och 2 av (MP) anförs att fattiga länder har svårt att förhandla fram bilaterala avtal om utbyte av information. bör därför arbeta aktivt för att stoppa kapitalflykten från fattiga länder genom att i organ som EU och verka för multilaterala och automatiska informationsavtal för att förhindra kapitalflykt. bör vidare verka aktivt för att () inför krav på land-för-land-rapportering. I motion Sk457 av och (MP) anförs att bör utforma en samlad politik för att motverka kapitalflykt från utvecklingsländer där en central åtgärd är att begränsa skatteparadisens möjligheter att verka. Andra åtgärder mot kapitalflykt som diskuteras bland forskare och biståndsorganisationer är stärkt stöd till , lagstiftning om land-för-land-rapportering av företags vinster, ökat stöd till folkrörelser och forskare i utvecklingsländerna, ökat informationsutbyte mellan olika länders skattemyndigheter etc. I motion A262 av (S) begärs ett tillkännagivande om att ett ansvar för huvudentreprenörer kan vara ett effektivt sätt att bekämpa svart arbete. Enligt utskottets mening är det viktigt att skattereglerna har en utformning som stärker medborgarnas förtroende för skattesystemet och underlättar för dem att göra rätt för sig. Skattefel ska begränsas och skattebrott, skattefusk och skatteundandragande motverkas. Målet om en minskad administrativ börda för företagen måste härvid beaktas. Skattesystemet måste också uppfattas som legitimt därför att det finansierar bra offentlig verksamhet som människor vill betala för. Skatter och avgifter måste ligga på en rimlig nivå. undersökningar visar att det omfattande fusket med skatter och avgifter, och särskilt det utbredda svartjobbandet, har betydande negativa effekter. Det finns ett starkt samband mellan skattefusk och annan ekonomisk brottslighet. En stor andel av ekobrotten handlar om att företag använder svart arbetskraft eller fuskar med skatter och avgifter på annat sätt. De negativa effekterna av skatteundandraganden är många. Förutom att skattebördan vältras över på andra skattskyldiga medför fusket att konkurrensen snedvrids och att seriösa näringsidkare riskerar att slås ut av skattefuskande konkurrenter. Ytterligare effekter vid utnyttjande av svart arbetskraft är bl.a. att sjukpenning och andra ersättningar inte kan beräknas utifrån lönen. Om vissa skattskyldiga kan skjuta över sin del av skatte- och avgiftsbördan på andra rubbas dessutom respekten för den demokratiska beslutsordningen. För att tilliten till rättssamhället ska kunna upprätthållas krävs att skattefusk och ekonomisk brottslighet bekämpas effektivt. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder mot orsakerna till skattefusket. Genom att införa en avdragsrätt för hushållstjänster och ROT-tjänster och förenkla användningen av denna möjlighet har förutsättningar skapats för att bedriva verksamhet vitt inom en sektor som varit känd för svartarbete och skattefusk. Härigenom skapas trygga jobb för dem som arbetar i denna sektor. Det bör framhållas att en avgörande fördel med det förenklade HUS-avdraget, som innebär att rabatten lämnas direkt vid köpet, är att får en direktkontakt med de näringsidkare som utför arbetet och på det sättet kan informera om reglerna och även kontrollera att de följs. Möjligheterna att ingripa mot försök att missbruka systemet är därför goda. Jobbskatteavdraget har gjort att beskattningen av arbetsinkomster sänkts kraftigt för låg- och medelinkomsttagare, vilket har minskat den s.k. skattekilen. Först när samhällsmedborgarna anser att beskattningen är rimlig kan acceptansen för skattesystemet öka och skatteundandragandet minska. Förmögenhetskatten har avskaffats, och detta skapar förutsättningar för ett återflöde av stora belopp från utlandet. handlägger ett stort antal ärenden med begäran om självrättelse från personer som placerat kapital utomlands, och intresset för självrättelse ökar allteftersom nätet av avtal om informationsutbyte stärks. Det är mycket viktigt att det svenska skattesystemet slår vakt om rättvisa i beskattningen. De skattskyldiga ska kunna känna sig säkra på att de regler som beslutat gäller lika för alla. Åtgärder mot avancerade förfaranden som används i syfte att undgå skatt har vidtagits. Möjligheten att använda s.k. räntesnurror har stängts. Räntesnurrorna beräknades enligt medföra ett minskat skatteuttag med ca , och utrymmet har använts för en sänkning av företagens inkomstskatt. följer tillämpningen av ränteavdragsbegränsningsreglerna och ska analysera om de förebygger skatteplanering med ränteavdrag på avsett sätt. Härvid ska man särskilt uppmärksamma om nya metoder för att kringgå lagstiftningen har använts sedan reglerna trätt i kraft. har även i uppdrag att bevaka frågan om skatteplanering vid t.ex. externa förvärv eller externa lån utgör ett allvarligt hot mot den svenska bolagsskattebasen. Även möjligheten att förpacka fastigheter i handelsbolag, det som kallas ask, har stängts. Transaktionerna beräknades för taxeringsåren 20052007 uppgå till i förluster på handelsbolagsandelar och ytterligare för nedskrivning av lagerandelar. Bestämmelserna om beskattning av vissa penninglån har utvidgats till att även omfatta lån från utländska juridiska personer, lån som lämnas till juridiska personer som är delägarbeskattade i utlandet samt lån som lämnas i strid med låneförbudet i stiftelselagen (1994:1220). Möjligheten att handla med underskottsföretag har begränsats. Det internationella samarbetet mot skatteflykt har fått förnyad kraft med anledning av finanskrisen, och ambitionerna på detta område har kunnat höjas. Ett uttryck för detta är den allt bredare uppslutningen kring kravet på en fullständig öppenhet i samarbetet kring skattefrågor. EU:s finansministrar betonade i sitt bidrag till G20:s finansministrars möte behovet av att skydda det finansiella systemet mot otillräckligt reglerade jurisdiktioner där det saknas öppenhet och samarbete samt efterlyste ett sanktionspaket. Vid G20:s toppmöte i kom stats- och regeringscheferna överens om att ingripa mot icke samarbetsvilliga jurisdiktioner, t.ex. skatteparadis, och förklarade att de var beredda att tillgripa sanktioner för att skydda sina offentliga finanser och finanssystem samt att banksekretessens tidevarv var över. har i en resolution lämnat ett kraftfullt stöd för denna inriktning. Inom ramen för det nordiska samarbetet bedrivs ett arbete med inriktning på att förmå skatteparadisen att skriva bilaterala avtal med de nordiska länderna, och ett stort antal sådana avtal har ingåtts . Avtalen ansluter nära till modell för bilaterala avtal om informationsutbyte i skatteärenden och ger möjlighet att utbyta upplysningar i skatteärenden och möjlighet för representanter för myndigheter i det ena landet att närvara vid skatteutredningar i det andra landet. Efter att dragit tillbaka sin reservation mot artikel 26 i modellavtal, i vilken en internationellt accepterad standard för informationsutbyte i skatteärenden kommer till uttryck, har och kunnat inleda förhandlingar om att uppdatera skatteavtalet mellan länderna med bestämmelser om informationsutbyte enligt standard. Förhandlingarna är i huvudsak slutförda. Även med har förhandlingarna om informationsutbyte i skatteärenden enligt standard slutförts. Inom EU pågår förhandlingar om ett s.k. antibedrägeriavtal mellan EU och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan. Avtalet syftar bl.a. till att säkerställa informationsutbyte i administrativa skatteärenden enligt standard. Förhandlingarna är i huvudsak slutförda men en slutlig politisk överenskommelse kring avtalet återstår dock att göra inom EU. Kopplat till antibedrägeriavtalet med finns dessutom ett förslag till mandat för kommissionen att omförhandla och utvidga det befintliga antibedrägeriavtalet mellan EU och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan. Det befintliga avtalet omfattar inte rättslig hjälp och informationsutbyte beträffande direkta skatter. stöder att man på EU-nivå omförhandlar avtalet för att utvidga det i detta avseende. Uppförandekodgruppens arbete med att motverka skadlig skattekonkurrens fortsätter. Inom EU är det inte godtagbart att ha skatteåtgärder som strider mot uppförandekodens principer. Det bör inte heller vara godtagbart för länder utanför EU att ägna sig åt skadlig skattekonkurrens. har därför gett kommissionen i uppdrag att påbörja diskussioner med och om principerna och kriterierna i uppförandekoden. Kommissionens uppdrag är ett första steg i arbetet med att förmå och att följa uppförandekodens principer och avveckla sådana skatteåtgärder som inte är förenliga med dessa principer. Kommissionen lade fram förslag till ett nytt direktiv om administrativt samarbete i fråga om beskattning. Handräckningsdirektivet omfattar främst informationsutbyte, men det innehåller även bestämmelser om annat samarbete, såsom koordinerade, simultana utredningar samt möjligheter för tjänstemän i en medlemsstat att närvara vid utredningar i en annan medlemsstat. Förslaget till ett nytt direktiv innehåller ett utvidgat tillämpningsområde och omfattar huvudsakligen alla direkta skatter. När det gäller informationsutbyte på begäran i enskilda fall föreslås det att standard på detta område ska gälla fullt ut, vilket innebär att det inte ska gå att vägra att lämna uppgifter med hänvisning till banksekretess eller till att uppgifterna inte tas in för egna beskattningsändamål. Förslaget innehåller även bestämmelser om ett automatiskt informationsutbyte rörande vissa inkomster. Allt informationsutbyte enligt direktivet effektiviseras genom ett tydligare förfarande och gemensamma tekniska format. Förslaget antogs av rådet . Även om anslutningen till standard för informationsutbyte i skatteärenden nu ökar snabbt är det viktigt att de åtaganden om informationsutbyte som görs i avtalen inte förblir rena pappersprodukter. Inom globala forum för transparens och informationsutbyte på skatteområdet genomförs därför landrevisioner. I en första fas bedöms regleringen och i en andra fas tillämpningen. G20 har vid mötet i , , begärt att påskyndar sina fas 1- och fas 2-revisioner. Antalet ingångna avtal överstiger nu 600, och revisionsprocessen väntas vid årets utgång ha resulterat i 60 landrapporter. Inom görs ansträngningar för att snabbt utveckla nätverket för utbyte av information på skatteområdet. Många minde länder saknar de resurser som behövs för att ingå ett stort antal avtal. Även större länder kan ha svårt att samla de resurser som krävs för att förhandla fram avtal med många små och avlägset belägna länder. Utvecklingsländer har samma resursproblem. För att underlätta för dessa länder att skapa ett nätverk av avtal har utvecklat en teknik med multilaterala förhandlingar som förs i syfte att ingå bilaterala avtal. Modellen har utvecklats med det nordiska samarbetet på detta område som förebild. Tre pilotprojekt har startats och visat sig vara framgångsrika. Över 100 avtal har träffats eller är på väg att träffas som ett resultat av detta initiativ. Vidare har den konvention om handräckning i skatteärenden som tillkommit på svenskt initiativ och som utarbetats av och förändrats så att den uppfyller standard för informationsutbyte i skatteärenden m.m. Konventionen har också öppnats för tillträde av länder som inte är medlemmar i eller . För att öka effektiviteten i kontrollarbete har särskilda åtgärder vidtagits. Ett krav på användning av certifierade kassaregister inom kontantbranscherna gäller . genomför kontroller, och en kontrollavgift på tas ut av dem som inte följer reglerna. Utskottet anser att det finns anledning att avvakta innan effekten av kravet på certifierade kassaregister bedöms och är därför inte berett att nu ta ställning för förändringar i detta regelverk. Byggbranschens arbetsgivare och fackförbund har utarbetat ett särskilt åtgärdsprogram för vita arbeten inom byggsektorn. Bland annat har ett system för legitimationsplikt och närvaroredovisning på byggarbetsplatser utvecklats. Systemet används på frivillig grund, men avsikten är att det ska uppställas avtalskrav på att underentreprenörer följer reglerna om närvaroredovisning. I planerna ingår vidare att ska få möjlighet att oanmält besöka byggföretag och arbetsplatser för kontroll av närvaroredovisningen efter mönster från de regler som gäller för de branscher som har ett krav på personalliggare. Ytterligare ett inslag som branschen bedömer som viktigt är att arbetsgivarens månatliga redovisning till ska göras på individnivå. På så sätt blir det svårare för oseriösa aktörer att upprätthålla en legitim fasad. I åtgärdsprogrammet ingår en rad ytterligare åtgärder som även de syftar till att göra det svårt att bedriva oseriös verksamhet inom byggsektorn. Lagen (2006:575) om särskild skattekontroll i vissa branscher trädde i kraft och innebär ett krav på personalliggare inom restaurang- och frisörbranscherna. har rätt att göra oannonserade kontrollbesök och i samband med dessa utföra en begränsad revision. Vid överträdelser tas en kontrollavgift på ut. har genomfört en stor mängd kontroller 2010. Arbetet med oannonserade besök är enligt verkets uppfattning en billig och effektiv kontrollform, och stora informativa inslag följer av besöken. Frågan om en utvidgning till bygg- och tvätteribranscherna har utretts och övervägs i . Regler om omvänd skattskyldighet har införts i mervärdesskattelagen för att motverka undandragandet av mervärdesskatt inom byggsektorn. Reglerna trädde i kraft . Regeringen har vidare tillsatt en särskild utredare (dir. 2009:91) med uppgift att ta fram ett förslag om att arbetsgivare m.fl. ska lämna uppgifter om löner och skatteavdrag på arbetstagarnivå (månadsuppgift) till den myndighet som utredaren finner lämplig. Syftet med systemet är bl.a. att ge bättre kontrollmöjligheter. När det gäller frågan om ett entreprenadavdrag inom byggbranschen har ett sådant föreslagits i departementspromemoria Ds 2004:43 Byggentreprenadavdrag samt omvänd skattskyldighet (moms). Förslaget remitterades, men remissinstanserna ifrågasatte förslagets effektivitet när det gällde att stävja skatteundandraganden. Det blev därför aldrig aktuellt med ett genomförande av förslaget. Utskottet ser inte någon anledning att nu ta ställning för ett införande av detta förslag. När det gäller förslaget om schablonbeskattning inom kontantbranscherna har ett sådant väckts av och därefter utretts i flera omgångar med resultatet att det inte ansågs möjligt att lägga fram något förslag. I stället valdes alternativet att införa personalliggare och oannonserade kontroller som metod för att stävja svartarbete. Utskottet är inte berett att åter väcka frågan om en schablonbeskattning för vissa branscher. har genom sin kontrollverksamhet, inte minst inom riksprojektet , avslöjat skattefuskare. har numera lagt fram ett förslag som innebär att uppgifter från taxameterbesiktningar ska registreras i Transportstyrelsens tillståndsdatabas, bl.a. för att utgöra stöd för skattekontroll. Utredningens förslag är ute på remiss. När det gäller behandling och utbyte av uppgifter mellan de brottsbekämpande myndigheterna pågår ett reformarbete. I den nya polisdatalagen (2010:361), som träder i kraft , finns ändamålsbestämmelser och sekretessbrytande bestämmelser som ger polisen möjligheter att trots viss sekretess lämna ut uppgifter till övriga brottsbekämpande myndigheter. , polismyndigheter, , , , och ska kunna medges direktåtkomst till personuppgifter i polisens brottsbekämpande verksamhet som har gjorts gemensamt tillgängliga. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över reglerna om sekretess och utbyte av information mellan myndigheter när de samverkar i bekämpningen av grov organiserad brottslighet (dir. 2010:112). Utredaren ska med beaktande av bl.a. den nya polisdatalagen kartlägga behovet av förbättrade möjligheter för myndigheterna att utbyta uppgifter. Enligt utskottets mening är det viktigt att reglerna om F-skatt har en utformning som gör det enkelt att starta och bedriva näringsverksamhet. Det finns därför anledning att iaktta en viss restriktivitet när det gäller önskemål om olika former av begränsningar och regleringar av möjligheten att få F-skattsedel. bör det enligt utskottets mening finnas ett utrymme för förändringar i syfte att komma till rätta med olika former av missbruk. En förutsättning bör dock enligt utskottets mening vara att F-skattsedelns grundläggande funktion inte påverkas negativt. Frågan om en möjlighet att tidsbegränsa F-skattsedlar har väckts i en motion. Denna metod tvingar företagare med mycket låg omsättning att ansöka om en ny F-skattsedel och underlättar på så sätt kontrollarbete. Problemet är att de årliga ansökningarna medför en ökad administration för företagarna som kontrollvärdet kan ifrågasättas. Den som vill undvika kontrollen behöver bara redovisa en högre omsättning. När det gäller förslaget om ett undantag från kontrolluppgiftsskyldigheten för små belopp som utbetalas av idrottsföreningar bör det framhållas att det rör sig om skattepliktiga inkomster som ska redovisas även om mottagarens totala skattesituation gör att någon skatt inte kommer att tas ut i det enskilda fallet. Ett undantag som bara omfattar kontrolluppgiftsskyldigheten framstår därför som mindre lämpligt. Det skulle t.ex. leda till att de som mottagit ett mindre belopp blir skyldiga att göra en ändring i sina förtryckta deklarationer. Utskottet är inte berett att tillstyrka ett förslag med denna utformning. Av information framgår att det finns möjlighet att avregistrera en ekonomisk förening som inte bedrivit någon verksamhet . Ansökan om detta görs av en ledamot i styrelsen eller av den som är berörd. En avregistrering på denna grund är avgiftsfri. Utskottet kan konstatera att det pågår ett aktivt arbete på flera olika fronter som är inriktat på att komma till rätta med alla former av skattefusk och svartarbete. Det internationella samarbetet är bl.a. inriktat på att även länder och jurisdiktioner med små resurser ska ha möjlighet att delta och kunna använda den information som blir tillänglig genom det avtalsnät som byggs upp. Behovet av en sådan inriktning av samarbetet har också understrukits av G20. När det gäller innehållet i koncernredovisningar bör det framhållas att dessa inte ligger till grund för någon beskattning. Mot denna bakgrund ser utskottet inte någon anledning för att rikta tillkännagivanden till regeringen om behovet av olika åtgärder på detta område. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Betalning av skatter och avgifter Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om anstånd med betalning av skatt, befrielse från avgifter, betalning av arbetsgivaravgifter och egenavgifter , differentierade förseningsavgifter, tillfällig mantalsskrivning och undantag för små företagsförsök. Företagens betalning av skatter och avgifter Företagare redovisar och betalar innehållen preliminärskatt, arbetsgivaravgifter och debiterad F-skatt per kalendermånad. Företag med beskattningsunderlag redovisar även mervärdesskatt per kalendermånad. Företag med ett beskattningsunderlag som understiger redovisar normalt mervärdesskatt för en period på 3 kalendermånader. De mindre företagens tremånadersredovisning av mervärdesskatt infördes i syfte att förbättra likviditeten och minska den administrativa bördan för dessa företag (prop. 2007/08:25, bet. 2007/08:SkU14). Den som har F-skattsedel betalar själv sin preliminära skatt i form av debiterad F-skatt. F-skatt debiteras i en post och betalas med lika stora belopp framåt i tiden. En skattskyldig kan ansöka om ändrad beräkning av sin preliminära skatt. får vid utpräglad säsongsverksamhet besluta att F-skatt ska betalas endast under vissa kalendermånader. Små företag med ett beskattningsunderlag på högst får redovisa mervärdesskatt för beskattningsår. har möjlighet att bevilja anstånd med inbetalning av skatt vid synnerliga skäl. Syftet med bestämmelsen är att den skattskyldige vid tillfälliga betalningsproblem ska kunna få lite extra tid till att skaffa fram pengar för att betala skatt som inte ska ändras. Särskild restriktivitet iakttas när det gäller näringsidkare, och det ska klart framgå att anståndet inte leder till kreditförluster för det allmänna. Kostnad för ombud eller biträde Den som i ett ärende eller mål har haft kostnader för ett ombud eller biträde, en utredning eller något annat som skäligen behövts för att ta till vara sin rätt har i viss utsträckning rätt till ersättning för kostnaderna, bl.a. i det fall den skattskyldige helt eller delvis vinner bifall till sina yrkanden i ärendet eller målet (framgångskravet). Ersättningen kan inte lämnas för kostnader för att fullgöra deklarationsskyldigheten eller för eget arbete. I en lagrådsremiss om skatteförfarandet föreslås att anståndsreglerna görs mer generösa. Anstånd ska alltid kunna beviljas om det är tveksamt hur mycket skatt den skattskyldige kommer att behöva betala, dvs. inte som bara när den skattskyldige begärt omprövning eller överklagat utan även i andra fall där en nedsättning av skatt aktualiseras. ska också få bevilja anstånd om det kan antas vara till fördel för det allmänna. Vidare föreslås att rätten till ersättning för kostnader för ombud eller biträden inte ska vara beroende av att den skattskyldige helt eller delvis vinner bifall till sina yrkanden i ärendet. Den enskilde kan då få ett tidigt beslut i ersättningsfrågan. Hur stor ersättning som ska beviljas ska dock beslutas i samband med att huvudfrågan avgörs. Ersättning ska kunna beviljas i samtliga ärenden och mål enligt skatteförfarandelagen, vilket innebär att ersättning kan beviljas i fler ärenden och mål än . En proposition kommer att avlämnas . Finansministern och närings- och energiministern aviserade i ett pressmeddelande att en ny översyn av bestämmelserna om ersättning för kostnader för biträden och ombud kommer att genomföras. Avgiften vid för sen inkomstdeklaration uppgår till för aktiebolag och ekonomiska föreningar och för övriga. Om deklarationen inte inkommit tas en ny förseningsavgift ut. Dröjer deklarationen ytterligare tas en tredje avgift ut. Förseningsavgiften vid för sen inlämning av en skattedeklaration (arbetsgivaravgifter och moms) uppgår till . Om den ska lämnas efter föreläggande uppgår avgiften till . I motion Sk366 av och (M) ifrågasätts om det är rimligt att skatt ska betalas omgående. De föreslår ett tillkännagivande om att reglerna om taxeringsbesluts verkställbarhet och anstånd med skattebetalning bör ses över. I motion Sk390 av och (M) anförs att företagare har små möjligheter att få anstånd när beslutat om högre skatt. Eftersom det inte är ovanligt att en skattetvist i domstol kan ta orsakar detta dilemma en mycket stor belastning på de enskilda företaget. Lagstiftningen bör ses över i syfte att stärka den enskildes och företagens rättssäkerhet. I motion Sk415 av (M) föreslås att företagare som hamnar i en skattetvist ska få anstånd så att skatten betalas när domen vunnit laga kraft. Det vore också rimligt med någon form av tidsbegränsning för handläggningstiderna vid skattetvister. Även reglerna om rättegångskostnader borde ses över.