bet · GY01SkU23 · 2011-03-09 00:00:00 — Jag menar att olika typer av inkomster ska beskattas lika. Det är dags för en ny och bred skatteöversyn. Regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att återupprätta principerna om enkelhet och likformighet i skattesystemet samt ett system som på ett mer rättvist sätt finansierar en bra välfärd. I betänkandet behandlas några exempel på undantag från ett likformigt skattesystem. Jag tänker till exempel på avdragen för och . Skattereduktionen för utgifter för hushållsnära tjänster är en del i den orättvisa skattepolitik som förs av regeringen. anser, nu liksom tidigare, att möjligheten till skattereduktion för hushållsnära tjänster ska avskaffas. De effekter av avdragssystemet som framkommit ger oss inte heller några skäl att ändra vår uppfattning. nya kartläggning som publicerades visar till exempel att majoriteten av beviljade avdrag går till den fjärdedel av hushållen som har högst inkomst. av sammanboende med barn i den högsta inkomstkvartilen utnyttjade, enligt preliminära uppgifter från , RUT-avdrag 2010, medan av ensamstående med barn i den lägsta kvartilen utnyttjade RUT-avdrag. Systemet gynnar således personer med höga inkomster och innebär i realiteten att gemensamma resurser används för att ge skattefavörer åt högavlönade. Detta är en fördelningspolitik som vi inte kan ställa oss bakom. Reservation 10 i betänkandet från Socialdemokraterna och handlar om a-kasseavgiften och a-kassan. Jag yrkar härmed bifall till den. Den svenska kollektivavtalsmodellen bygger på starka parter på ömse sidor. Arbetsmarknadens parter ansvarar för lönebildningen och bär huvudansvaret för övrig reglering av arbetslivet och för att lösa tvister som uppstår på arbetsplatserna. Om denna modell ska fungera väl och behålla sin legitimitet måste den fackiga organisationsgraden och den fackliga närvaron i arbetslivet vara hög. En av de första sakerna som regeringen genomförde när den kom till makten var att slopa skattereduktionen för medlemsavgifter i facklig organisation. Motsvarande rätt för arbetsgivares medlemskap i arbetsgivarorganisation lämnades dock orörd. Det är en inkonsekvens med en tydlig ideologisk udd riktad mot fackföreningsrörelsen. För som värnar om kollektivavtalsmodellen är det självklart att se medlemskap i facklig organisation som samhällsnyttig. Därmed ser vi skatteavdraget för denna avgift som en legitim kostnad för staten. anser att avdragsrätt för medlemskap i facklig organisation som motsvarar arbetsgivares avdragsrätt för medlemskap i arbetsgivarorganisation bör finnas. Många löntagare har fått sina avgifter till a-kassan höjda med . har ersättningen försämrats. Det har lett till att cirka en halv miljon människor har tvingats lämna a-kassan och står utan inkomstrelaterat skydd vid arbetslöshet. Av dessa skäl vill vi satsa på en kraftfull skattereduktion för medlemskap i a-kassan så att kostnaden för den enskilde sänks till . I övrigt ställer jag mig bakom den gemensamma reservationen från och avseende ett avståndsbaserat reseavdrag oberoende av färdmedel. Men för tids vinnande avstår jag från att yrka bifall till den. Vi debatterar ett betänkande om inkomstskatter. Det handlar om alla de förslag som riksdagsledamöter har skrivit om just inkomstskatter. Jag skulle vilja börja med att yrka avslag på samtliga dessa motioner och bifall till förslaget i betänkandet. Inkomstskattefrågor är viktiga av flera skäl. De är viktiga för människor därför att vi i har ganska höga skatter. Vi tar en stor del av människors surt förvärvade pengar. är skatterna centrala och avgörande för att vi ska få in pengar för att bekosta välfärden. Men vi måste dessutom vara måna om att ha en skattenivå och ett skattesystem som uppmuntrar välstånd och ekonomisk utveckling, därför att utan välstånd och ekonomisk utveckling blir det inga skatter och ingen välfärd. Därför är dessa frågor centrala och viktiga.Fru talman! Jag skulle vilja göra en liknelse mellan det svenska fotbollslandslaget och den svenska ekonomin. Visste fru talman att , lite beroende på hur man räknar, är världens tionde bästa land på fotboll? Jag blev faktiskt lite förvånad när jag fick reda på detta genom att googla just . På konstateras det att med vårt silver , vårt brons - det är inte så många som känner till det - och vårt brons är , lite beroende på hur man räknar, världens tionde bästa land på fotboll. Frågan är: Är vi bättre på välstånd, det som på något sätt är grunden för välfärd och arbete, än vad vi är på fotboll? Om man tittar på historiken kan man konstatera att vi efter var tredje bästa land i hela världen. Vi var lika bra på välstånd som är på fotboll. Det säger en del eftersom har ett väldigt bra fotbollslandslag. Men sedan gick det desto sämre. var ekonomiska utveckling negativ, och till slut hamnade vi i något som man skulle kunna likna vid farmarligan med ekonomisk stagnation i jämförelse med vår omvärld. har det dock hänt någonting, och den svenska ekonomiska utvecklingen har - faktiskt nästan mirakulöst - återhämtat sig. Vi är världens tio rikaste land. Vi är lika bra på välstånd, alltså det som är grunden för jobb och välfärd, som vi är på fotboll. Om detta är bra eller dåligt kan man diskutera. Jag tycker i varje fall att man kan konstatera att visst, vi har vissa framgångar i fotboll, men så himla bra är vi inte. Det säger en del om vårt behov av att se till att fortsätta ha en bra ekonomisk politik för att utveckla vårt välstånd ännu mer.Givet hur det ser ut och har sett ut tror jag dock att framtiden ligger mer i ekonomiska utveckling och kanske inte i riktigt lika stor utsträckning i vårt fotbollslandslag. Och varför gör den det? Jo, för vi har precis kunnat bevittna hur har klarat sig ur den ekonomiska finanskrisen - den värsta krisen på kanske - med bravur. Vi var det land i västvärlden som klarade oss absolut bäst. Tittar man på , 2010, kan man se att vi vann i ekonomisk utveckling. Inget annat europeiskt land hade så hög tillväxt som . Tittar man på kan man se att hade mirakulösa i tillväxt, och det finns flera bedömare och internationella kommentatorer som börjar tala i termer av att är en tigerekonomi. Det betyder att vi har en tillväxt och en ekonomisk utveckling som enbart har sin motsvarighet i länder som och . Därför, fru talman, tycker jag att det är lite konstigt när står i talarstolen och talar om att är ett fattigare land. Förklaringen till att det har gått så här positivt är flera, men en central del är onekligen den ekonomiska politik som regeringen har fört och som i huvudsak har handlat om jobbskatteavdraget. Jag skulle vilja nämna tre skäl till att det är så.För det första har jobbskatteavdraget gjort det lönsamt att arbeta. Vi byggde tillsammans välfärdsstaten, men Socialdemokraterna var ensamma om att bygga bidragsstaten. Jag vet att Socialdemokraterna gärna går upp och tar åt sig äran för den gemensamma välfärd vi har. Även om vi kanske inte har varit överens om alla delar har dock alla partier i riksdag i huvudsak varit överens om utvecklingen mot att ska ha en gemensam och generell välfärd. Tittar man på övriga europeiska länder som har välfärdsstater precis som kan man konstatera att det i många fall var borgerliga partier som gick i bräschen för denna utveckling. Få länder, om något, har däremot byggt upp ett sådant omfattande system av bidrag som tidigare gjorde. Det är otvetydigt så att ansvaret för detta ligger på Socialdemokraterna. var ett av de länder i världen där det lönade sig minst att arbeta. Jag hade en kompis som jobbade som elektriker och blev arbetslös. Han bodde uppe i . Han konstaterade att när han fick ett nytt jobb som låg att han faktiskt förlorade på att ta jobbet i jämförelse med att gå på a-kassan. Jag skulle kunna dra fler sådana exempel, och jag tror att vi alla har upplevt det. Med jobbskatteavdraget hände någonting - då blev det lönsamt att arbeta. Då blev det en skillnad mellan att gå till jobbet och att inte gå till jobbet. Jag tror att de flesta människor inser att man inte kan bygga ett samhälle på ett annat sätt. Det måste löna sig att arbeta.För det andra är jobbskatteavdraget centralt därför att det har inneburit att stora grupper, i huvudsak låg- och medelinkomsttagare, har fått mycket mer pengar i plånböckerna. Det har gjort att deras köpkraft har stärkts, vilket har haft en positiv effekt under krisen. Alla som jobbar heltid får . Går man in på kan man knappa in sin inkomst och se hur mycket man får i skattelättnad. Den som tjänar 20 000 får . Miljonären kan inte få så mycket mer. Det säger sig självt att det därmed är en skattesänkning som i huvudsak riktar sig till låg- och medelinkomsttagare.För det tredje har jobbskatteavdraget inneburit att vi har fått fler i arbete. Det var tydligt efter att jobbskatteavdraget infördes - åren före krisen - att sysselsättningen ökade påtagligt. Detta är inte bara borgerlig propaganda utan någonting som LO skriver under på. Det är någonting som vidimerar och som och håller med om. Det har blivit lönsammare att arbeta. Vi har minskat marginaleffekterna på arbete, och vi har stimulerat arbetskraftsutbudet. Vi kan nu se i prognosen att vi planerar för en arbetslöshet på - enligt det gamla måttet - . Det är siffror man får gå tillbaka för att hitta. Då hade vi en offentlig sektor som inte var särskilt effektiv - det ska man vara ärlig nog att säga - och väldigt hög inflation, vilket gjorde att vi kunde ha låg arbetslöshet. är vi snart tillbaka på de nivåerna. Det är historiskt.Jag tror att vi behöver framtidstro i . Vi har också all anledning att ha det, för om denna ekonomiska och politiska utveckling får fortgå kommer vi inom tio års tid att vara lika bra på välstånd - och det är det som är grunden för jobb och välfärd - som länder som och är i fotboll. Med detta i ryggen tycker jag att har all anledning att se med tillförsikt och ha en framtidstro.Med dessa ord yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Jag hinner inte ingående dissekera Schultes ekonomiska politik, men jag konstaterar att den i sanningshalt och trovärdighet närmar sig hans idrottsliga kunskaper. Han kan inte skilja på fotboll och ishockey utan blandar in farmarligor. De återfinns i ishockey, . Med den begränsade idrottsliga kunskap du ägnade stor del av ditt anförande åt tror jag att dina ekonomiska kunskaper är av samma art. De innehöll en kärna. Det var skattesänkningarnas predikan, att hålla nere skatterna. Jag vill att du berättar för mig hur hög du tycker att skattenivån ska vara i vårt land. Hur stor andel av bnp tycker du ungefärligen är rimligt att vi ska ha i form av skatter?Sedan undrar jag vad du har samhällssyn när du jublande säger att vi har klarat oss ur krisen. Vi har 7 ½ procents arbetslöshet, och vi har människor som utförsäkras ur socialförsäkringssystem. De plågas ut ur arbetslöshetskassorna till åtgärder där de är gratis arbetskraft, förvägras utbildning och förvägras att komma tillbaka på arbetsmarknaden. Då säger du jublande: Vi har klarat krisen.Du har bristande kunskaper om människorna i vårt samhälle, Schulte. Jag kan gärna jämföra akademiska meriter, och jag kan gärna ta ett kunskapsprov i ekonomi och jämföra kunskapen med - any day. Jag fick en fråga. Hur lågt eller högt skattetryck skulle jag vilja se som andel av bnp? Jag är beredd att svara exakt, med tre decimalers noggrannhet, vilken nivå jag vill ha om berättar precis han avser att sluta slå sin fru. Den frågeställning har är nämligen vinklad på ett sätt som inte är hederligt. Jag tycker - och detta tycker jag egentligen är ganska självklart - att man kan pressa ned skattetrycket så lågt det bara går så länge vi klarar välfärden och så länge den är i världsklass. Tittar man på utvecklingen i välfärd kan man konstatera att svenska staten trots skattesänkningarna har mer pengar att satsa på välfärden. Jag tog faktiskt reda på dessa siffror. Svenska staten har nominellt 107 miljarder mer att röra sig med än vad den hade när satt vid makten. Inflationsjusterar man det är det 13 miljarder mer, trots skattesänkningarna. Kommunerna har 111 miljarder mer att röra sig med än vad de hade vid tid vid makten.När man inflationsjusterar för det blir det 76 miljarder mer i kommunerna än under tid. Vi har 120 000 fler människor som arbetar inom vård, skola, omsorg enligt SCB än på 90-talet.Om ekonomiska utveckling är sådan att vi får mer pengar till statskassan kan vi använda dem till att sänka skatten precis hur lågt som helst, under förutsättning att man klarar välfärden. Därför är din frågeställning ohederlig. Jag konstaterar att flyr den offentliga debatten om sin målsättning i skattepolitiken, ty den innehåller en ambition att ta ned nivåerna på skatterna i vårt land. Vägen går genom privat finansiering. Jag läser era skrifter, jag hör er interna debatt. Men här i kammaren och i andra sammanhang säger ni: Slå vakt om välfärdsstaten. Ja, verbalt till en del av den, det som handlar om verksamhet i den gemensamma sektorn. Men det som ytterst omfördelar och gör att människor har värdiga levnadsvillkor är socialförsäkringssystemen vid sjukdom, i andra sammanhang och inte minst när man plågas av arbetslöshet.Då säger ni föraktfullt att det är människor som utnyttjar, det är bidrag, bidragssamhälle. Jag kallar det anständighet, att vi med gemensamma resurser ser till att det finns försäkringssystem som gör att människor inte faller igenom, de som inte känner igen sig i Schultes beskrivning att alla klarat sig genom krisen. Det är många i vårt land som inte alls känner igen sig i den verklighetsbeskrivningen. Dem vill Schulte slå på med sin politik. avslöjade sig - det handlar inte om välfärden i huvudsak, utan det handlar om bidragen. fick vi höra det klart och tydligt. Jag, precis som alla andra borgerliga företrädare, tycker att ska ha ett starkt skyddsnät, ett skyddsnät som garanterar skydd för alla människor som blir sjuka eller arbetslösa. Men det innebär inte att vi ska ha ett skyddsnät som inte gör det lönsamt att arbeta. När Socialdemokraterna styrde, med den politik som ni föreslår här i kammaren, kunde en arbetslös börsmäklare - det är finanskris så många i den branschen är arbetslösa - få mer i bidrag än vad en ensamstående tvåbarnsmamma som jobbar som barnskötare fick i lön. Vad är det solidariska i det? Vad är det medmänskliga i det?Jag hade en sådan kvinna som granne. Jag bad henne gå ned till valstugan nu i valet och fråga de socialdemokratiska företrädarna: Vad är rättvisan i att börsmäklaren ska få i lönelyft - vilket var det Socialdemokraterna föreslog - genom att ni vill höja bidragen till dem som är arbetslösa? Det är inte solidariskt.Jag inser att även om det går väldigt bra för i jämförelse med övriga världen finns det många delar i det svenska samhället som det inte går så bra för. Det ska vi vara uppmärksamma på. Jag försöker inte på något sätt förringa det, utan jag försöker bara påtala det faktum som Socialdemokraterna och tycks blunda för, nämligen att i jämförelse med hela vår omvärld går det fantastiskt bra för Sverige.Den utveckling som vi har tyder på att går en alldeles lysande framtid till mötes om vi fortsätter på den inslagna banan. Men går vi tillbaka till den gamla politiken, som gjorde att det inte var lönsamt att arbeta, som handlade om att fokusera på att höja bidragen, kommer vi att falla till farmarligan. Denna skattedebatt har nästan utvecklats till en sportdebatt. Det började med att var bekymrad över de svenska spelarnas flykt till . Sedan fick vi höra talas om fotboll och frågan om cricket, bandy och basket och så vidare. Det är väldigt frestande, men jag ska nog avstå från att diskutera alla olika sporters betydelse. I det här betänkandet finns en sak som är tydlig, och det gäller skatteskala och grundavdrag. Där finns det fyra reservationer. En är från Socialdemokraterna, och där vill man ha en rättvis skattepolitik. Man definierar sig själva som rättvisa.Sedan finns det en från . Och jag vill inte anklaga för att bygga det hela på; det är en annan inriktning.Även reservationen från har anslaget att man ska ha rättvisa skatter. Så kommer det rättvisaste av allt rättvist, nämligen . Där är den fullkomliga rättvisan.Det här är ett av de problem som vi har i , nämligen att fastställa vad som är rättvis skatt. Under förra mandatperioden fick vi löfte från Socialdemokraterna att man skulle presentera ett rättvist skattesystem. Det är svårt, hävdade jag redan då, för det beror på olika värderingar vad som är rättvist eller inte. Jag har aldrig trott att det finns en absolut rättvisa i skattesystemet. Däremot kan vi sträva efter att ha ett skattesystem som är så rättvist som möjligt i förhållande till de olika grupperna. När säger, antyder åtminstone i ganska klara verba, att vi från allianspartierna skulle vilja ha ett orättvist skattesystem ställer jag inte upp på det. Det handlar om olika värderingar. Ta fastighetsskatten som belastade pensionärer som kanske bodde i väldigt bra lägen, fick rika grannar och fick betala väldigt mycket i skatt. Var det rättvist? Nej, det var det inte. Jag tar det bara som exempel på att det är svårt att fastställa vad som är rättvisa. Men jag vill påstå att vi i varje fall strävat efter att få ett bättre skattesystem som accepteras av många fler människor. Man kan ha olika synpunkter på hur bra vi har lyckats. Jag tror för min del att man ska gå tillbaka till det som jag anfört tidigare , nämligen det som sade i en skrift som kom ut , det är , att det måste löna sig att arbeta. Han skriver där att människans vilja att arbeta är en välsignelse. Ordet välsignelse är väl ingenting som vi skulle använda , men detta är så grundläggande för vårt sätt att se på arbete. Vad skapar ett arbete? Ja, det skapar ett mervärde i ekonomiska termer. Men det skapar framför allt en gemenskap, att vi har någonstans att gå, att vi vet att vi gör någonting bra. För detta vill vi ha någon form av ekonomiskt utbyte.Jag tycker att skattesystemet ska vara utformat så att jag känner att jag gör någonting bra och för det får jag ett utbyte. Jag kan försörja mig och min familj och så vidare. Det är det allra väsentligaste. Då tror jag att man känner att det är ett mervärde man får. Hur hög ska skatten vara? Det är omöjligt att säga det exakt. Vi har gjort mycket stora skattereformer. gjorde det 1973, tror jag, då han dramatiskt sänkte marginalskatterna. Sedan steg de till helt orimliga 80, . Det var mer lönsamt att leva på lån och räntor än på lön. Det är farligt när man hamnar i den situationen. Sedan fick vi den underbara natten när Socialdemokraterna, samverkade. Den stora effekten av detta blev att det inte längre var så lönsamt att leva på lån. Det tror jag var väldigt bra, för det skulle vara mer lönsamt att leva på arbete. En del förlorade på detta, för de fick stora marginalskattehöjningar, kan man säga. Man hade rätt till stora avdrag för räntorna på lån, obegränsat i stort sett. Vi fick också skattereform, som alla tycker var bra i huvudsak. Den fick en del effekter som var oförutsedda, särskilt när det gällde kapitalbeskattningen av fastigheter.Nu har vi ett betänkande som omfattar väldigt många olika saker. Jag skulle vilja ta upp värnskatten och hur lönsamt det ska vara att arbeta.Jag tycker att det är ett stort problem att allt fler av de heltidsarbetande drabbas av statlig skatt i förhållande till 1990. Det tror jag är en väsentlig sak. Jag skulle kanske inte vilja ge råd till Socialdemokraterna, men ni har en tendens att alltid försvara detta och säga att det är rättvist. Det har dock väldigt många andra effekter enligt mitt sätt att se det. Jag är också för att vi ska ha en progressiv beskattning, men frågan är hur skatteskalan ska se ut.Jag tror för min del att det är väldigt viktigt att människor verkligen känner att de får ut mer av sitt arbete. Jag är en stark förespråkare för jobbskatteavdrag, som jag anser vara en bra metod att få folk att arbeta mer. Men jag anser också att det är viktigt att vi skjuter upp marginalskattekurvan, så att ganska få människor betalar statlig skatt. Jag är en stark förespråkare för att vi ska fortsätta den vägen och skjuta upp det här.På sikt tycker jag också att värnskatten ska avskaffas. När och Socialdemokraterna gjorde upp , 1990, hade vi ingen värnskatt. Men det fanns en inskrivning där, nämligen att om omständigheterna gjorde att vi behövde det, om det skulle bli så dåligt i , så skulle man kunna införa detta, och det gjorde den socialdemokratiska regeringen tillsammans med 1995. Vi har den formen av krisläge fortfarande. Men jag tror att detta är en sak som vi alla måste fundera på. Är det rimligt med dessa höga marginalskatter, som omfattar allt fler?Fru talman! Jag ska bara ta upp en sak till. diskuterade avdragsrätt för fackliga avgifter. Det är en intressant sak i två avseenden. Kan man hävda att alla inkomster och pensioner ska beskattas lika om man vill införa en avdragsrätt exklusivt för de yrkesaktiva? Jag anser att det är en matematisk omöjlighet. Jag förstår att man av andra skäl kan vilja det, men det går inte att konstruera en sådan skatteskala. Då måste man införa samma avdragsrätt också för pensionsinkomster.Men frågan är ideologisk. tar upp den väldigt förenklat, enligt mitt synsätt, och motiverar sin ståndpunkt med att arbetsgivarna har avdragsrätt för detta. Men det är inte så, . Arbetsgivarna har inte den avdragsrätten. Man har den inte för medlemsavgifter, utan för serviceavgifter. Det är en principiell skillnad i vad man betalar för. Jag menar att det därmed finns en likhet i skattesystemet just nu och att det i själva verket är ni som vill införa en särregel.Jag tycker också att vi ska ha en väldigt bra arbetslöshetsförsäkring och är för att vi ska använda skatterna till detta. Huvudsakligen finansieras arbetslöshetsförsäkringen via skatterna, och det är jag absolut för. Men att man ska införa avdragsrätt för en medlemsavgift till facket har en annan ideologisk grund, och detta vill jag inte vara med om. Jag tycker att det skulle vara intressant att höra uppfattning inom ett avgränsat område som vi har diskuterat i debatten.Skatterna är en del av den ekonomiska politiken. Socialförsäkringssystemen är en annan del. Dessa hänger ihop och harmonierar med varandra för att skapa det samhälle vi önskar.En väldigt central frågeställning är om vi ska ha socialförsäkringssystem så utformade att den som har en högre lön också ska ha en högre försäkring om den blir sjuk eller arbetslös. Eller tycker du att några andra bevekelsegrunder än just inkomstbortfallsprincipen ska ligga till grund? har varit en stark förespråkare för inkomstbortfallsprincipen tillsammans med Socialdemokraterna och flera andra partier. Vi står fast vid detta.Likväl har vi varit tvungna att sänka procentsatserna. Det tvingades man att göra . Vi var med på detta. Socialdemokraterna gjorde det av rent nationalekonomiska skäl. Det var inget som ni önskade, och inte vi heller.Den övre gränsen för vad arbetslöshetsersättningen ska beräknas på har varit oförändrad . Jag anser för min del att den måste höjas, så att fler människor kan komma i åtnjutande av de . När detta ska ske vågar jag inte svara på, men målsättningen måste vara att fler än nu ska kunna få . Det tror jag att det i grund och botten finns en stor enighet om också.Vi och andra partier har gjort någonting annat som har drabbat många människor, och det beror på att fusket och missbruket av arbetslöshetsförsäkringen kom att bli väldigt stort. Det har fått oönskade konsekvenser. Men strävan måste vara att fler och fler ska kunna få när de drabbas av arbetslöshet. Jag gläds av kärnan i det säger och konstaterar att det är ett bråddjup mellan det och vad Schulte sade i debatten, där denne förespråkade ett slags grundtrygghet enligt andra kriterier än inkomstbortfallsprincipen. Jag föreslår dig, , att under kommande mandatperiod på gruppmöten ha en lämplig studiecirkel med om det här området. Det skulle vara trevligt om du i kammaren ville meddela resultatet. Men tack för din tydliga deklaration!