bet · GZ01UbU1 · 2011-12-09 00:00:00 — Enligt gruppens mening kan med fördel någon indikator som mäter personalsituationen i förskolan komplettera de föreslagna indikatorerna, t.ex. personalens utbildning eller personaltätheten. Gruppen bedömer att det är viktigt eftersom regeringen beslutade om förändringar i förskolans läroplan som förtydligade och lade till fler mål för barns språkliga och matematiska utveckling samt för naturvetenskap och teknik i syfte att stärka kvaliteten och det pedagogiska uppdraget. De föreslagna indikatorerna bedöms av gruppen i huvudsak vara relevanta för att regeringen ska kunna bedöma måluppfyllelsen i framför allt grund- och gymnasieskolan. För vuxenutbildningen beskriver regeringen karaktären på indikatorerna (förutsättningar för verksamheten, resultat av verksamheten och analys av utbildningens kvalitet) och exemplifierar med några indikatorer. Gruppen menar att regeringen bör överväga att återkomma i nästa budgetproposition med ett vidareutvecklat resonemang kring val av indikatorer för uppföljning av måluppfyllelsen för vuxenutbildningen. Vad gäller området universitet och högskolor är gruppens bedömning att indikatorerna är relevanta för att följa resultatutvecklingen, dock anser gruppen att det är något oklart om regeringen har redogjort för samtliga indikatorer som den avser att använda. När det gäller forskningsområdet finns indikatorn vetenskaplig produktion från området universitet och högskolor, vilket av gruppen bedöms vara ett relevant resultatmått, men regeringen redogör inte explicit för vilka indikatorer som ska användas för delområdet forskning. Gruppen menar att regeringen bör överväga att i nästa års budgetproposition förtydliga vilka indikatorer som ska användas för att följa resultatutvecklingen inom forskningsområdet. I budgetpropositionen presenterar regeringen en resultatredovisning för varje utgiftsområde. I budgetpropositionen ska redovisningen avse resultat. Resultatredovisningen ska bidra till en förståelse för motiven till regeringens budgetförslag. Resultaten ska redovisas utifrån de indikatorer eller andra bedömningsgrunder som valts för regeringens bedömning av resultaten inom utgiftsområdet (måluppfyllelsen). 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning omfattar 105 anslag (se tabell 2). Dessutom tillkommer ett antal äldre anslag som inte har några budgetpåverkande konsekvenser fr.o.m. innevarande budgetår. De offentliga kostnaderna för området uppgick till ca när medel från kommuner och landsting, samt utgifter för studiestöd (utg.omr. 15), inkluderas. Denna summa ska ställas i relation till det totala anslaget som föreslås uppgå till . Skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet och vuxenutbildning finansieras alltså endast till en mindre del inom utgiftsområdet. Huvuddelen av finansieringen görs med kommunala skattemedel. En delfinansiering görs via de generella statsbidragen till kommunerna (utg.omr. 25) och via vissa riktade statsbidrag. Huvuddelen av anslagen finansierar högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå vid statliga universitet och högskolor och enskilda utbildningsanordnare inom högskoleområdet. Därutöver finansieras också yrkeshögskoleutbildningar, kvalificerade yrkeshögskoleutbildningar och vissa kompletterande utbildningar med hjälp av anslaget. Direkta anslag och medel från anslagsfinansierade forskningsråd finansierar forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor. Därutöver sker också en extern finansiering av forskningen, t.ex. från forskningsstiftelser och EU. Resultatredovisningen görs utifrån de olika verksamheter som finns inom utgiftsområdet och delas in i följande huvudrubriker: Barn- och ungdomsutbildning (förskola, förskoleklass, fritidshem, annan pedagogisk verksamhet, grundskola, gymnasieskola, specialskola, grundsärskola, sameskola, svensk skola i utlandet) Vuxenutbildning (vuxenutbildning [komvux], vuxenutbildning för utvecklingsstörda [särvux], svenskundervisning för invandrare [sfi], utbildning inom , kvalificerad yrkesutbildning, folkbildning15[ Folkbildningens anslag redovisas under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. ], vissa kompletterande utbildningar mot enskilda huvudmän) Högskoleverksamhet (universitet och högskolor med statlig huvudman och enskilda utbildningsanordnare inom högskoleområdet)16[ finansieras via utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel.] Forskning (statlig finansiering av forskning och forskningsmyndigheter) Därutöver ingår i utgiftsområdet också myndigheter inom skol-, vuxenutbildnings- och högskoleområdet, vissa myndigheter inom forskningsområdet samt medlemsavgifter till internationella organisationer. 3.3 Nationella styrdokument och EU-mål I budgetpropositionens avsnitt 2.5 Utgiftsområdets styrmedel m.m. beskrivs bl.a. de mål som gäller för de olika verksamheterna inom utgiftsområdet och som fastställs i lagar och andra författningar. Därtill kommer de mål som styr de berörda statliga myndigheternas verksamhet. Skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet regleras av skollagen (2010:800), olika skolformsförordningar, läroplaner och andra förordningar. Skollagen (1985:100) reglerar vuxenutbildning, med fokus på utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare.17[ Skollagen (2010:800) gäller fr.o.m. också för dessa verksamheter.] Lagen (2009:128) om och förordningen (2009:130) om tillämpas på , medan lagen (2001:239) om kvalificerad yrkesutbildning och förordningen (2001:1131) om kvalificerad yrkesutbildning gäller för kvalificerad yrkesutbildning. Universitet och högskolor regleras framför allt av högskolelagen (1992:1434), högskoleförordningen (1993:100) och förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor. Därtill tillkommer på högskoleområdet en särskild lag för enskilda utbildningsanordnare, lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Lagen hänvisar till vissa krav på utbildningen i högskolelagen. Inom området forskningens infrastruktur finns myndigheten , inklusive verksamheten vid den tidigare myndigheten ljud- och bildarkiv som innebär insamlande, bevarande och tillhandahållande av material enligt lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument.18[ Se s. 35 (avsnitt 3.4 Utgiftsområdets styrmedel m.m.) prop. 2010/11:1 Utgiftsområde 16.] EU:s utbildningsministrar enades 2009 om en fortsättning av utbildningssamarbetet och ett ramverk med strategiska mål för detta . De utbildningspolitiska riktmärken som EU-ländernas utbildningsministrar har enats om rör19[ Prop. 2011/12:1 s. andelen 1824-åringar som inte har en fullföljd gymnasieutbildning och som inte studerar ska vara andelen personer i åldern med eftergymnasial utbildning ska uppgå till andelen lågpresterande i PISA-testen i läsförmåga, matematik respektive naturvetenskap ska uppgå till högst andelen barn i åldern fram till skolstart som går i förskoleverksamhet ska uppgå till andelen vuxna som deltagit i någon form av utbildning ska uppgå till . Resultatet av olika insatser redovisas uppdelat mellan olika skolformer och utbildningsnivåer. Ett stort antal indikatorer används inom utgiftsområdet, t.ex. lärartäthet, tillgänglighet, genomsnittskostnaden per barn eller elev, målgrupper, utbildningarnas kvalitet i relation till deras mål och syften, lärarnas kompetens, åstadkomna studieresultat, genomförandegrad, antal deltagare och deltagarnas upplevelse av måluppfyllelse. Flertalet indikatorer som beskrivs nedan jämförs med motsvarande indikator . Kapitel 5 sammanfattar de indikatorer som regeringen redovisar för utgiftsområdet. För barn- och ungdomsutbildningen finns förutom de resultatmått som redovisas i tabell 3 ett mindre antal resultatmått som är att betrakta som specifika för de olika utbildningsnivåerna. Redovisningen är likartad vad gäller förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass samt specialskola. För verksamhet redovisas också resultatmått som mäter t.ex. meritvärden, måluppfyllelse, behörighet till gymnasieskolan, andelen elever som var berättigade, samt deltog, i modersmålsundervisningen, samt andelen elever som läste ett modernt språk. Ett relativt stort antal resultatmått särredovisas för gymnasieskolan. Dessa rör övergången till komvux eller högskolestudier, samt etableringsgrad på arbetsmarknaden. Andra indikatorer mäter studieinriktningen fördelat på program. Vidare redogör flera indikatorer för prestationen i form av t.ex. slutbetyg, genomsnittlig betygspoäng, byte av program, studieuppehåll och avbrott av studierna. För andra utbildningsnivåer (vuxenutbildning, universitet och högskolor samt forskning) redovisas inte gemensamma indikatorer i samma utsträckning. För eftergymnasial yrkesutbildning m.m. redovisas ett relativt stort antal indikatorer som mäter t.ex. antal sökande och examinerade med arbete efter avslutad utbildning, antal studerande som är födda utomlands samt information om de studerandes ålder. Flera indikatorer mäter integration, med fokus på svenskundervisning för invandrare, t.ex. kommunernas kostnad, kostnaden per heltidsstuderande, antal elever, personaltäthet, andel lärare med högskoleutbildning med pedagogisk inriktning och andel godkända sfi-elever. Relativt många indikatorer fokuserade på profilerade kurser, kulturprogram, studiecirklar och annan gruppverksamhet. 3.5 Regeringens analys och slutsatser Utifrån de indikatorer som regeringen ansett vara viktiga redovisas nedan ett urval ur regeringens analys och slutsatser. I sin analys av barn- och ungdomsutbildningen konstaterar regeringen att kunskapsresultaten sjunker, bl.a. minskade det genomsnittliga meritvärdet i och andelen behöriga till gymnasieskolan. minskade det genomsnittliga meritvärdet i , och andelen behöriga till gymnasieskolan uppvisade den lägsta siffran /98. Gymnasieelevernas betygsresultat, samt andelen elever med slutbetyg, har i princip inte förändrats. En jämförelse mellan gymnasieelevernas slutbetyg och resultat på de nationella proven visar på att det föreligger stora skillnader mellan skolors betygssättning visavi proven. I syfte att förbättra kunskapsresultaten i skolan har regeringen sjösatt en rad reformer och insatser , t.ex. har Lärarlyftet och Förskolelyftet förstärkts i syfte att bereda lärare och förskolans personal möjlighet till kvalificerad fortbildning och bidrag har utgått till stärkt undervisning i matematik, naturvetenskap och teknik. Andra åtgärder som har vidtagits är t.ex. fler betygssteg, införandet av betyg från årskurs 6 och införandet av en reformerad gymnasieskola . Regeringen betonar att det vanligtvis dröjer innan resultatet av reformer och insatser kan utläsas. Ett undantag som lyfts fram är införandet av meritpoäng inför ansökan till högskolan som har gett snabbt resultat. Skillnader i resultat mellan olika grupper har, enligt regeringen, visat sig vara bestående . Flera av statens insatser har därför initierats för att hantera detta, t.ex. statsbidrag till sommarskola, förstärkning av basfärdigheterna läsa, skriva och räkna riktat till framför allt svaga elever. I sin analys av vuxenutbildningen konstaterar regeringen att kraftfulla insatser har genomförts i syfte att öka tillgången till yrkesutbildningar för att möjliggöra att fler kan återvända till arbetsmarknaden med ny eller förstärkt kompetens. Antalet individer som var intresserade av att delta i utbildningar inom översteg kraftigt de medel som fanns tillgängliga. När det gäller kommunernas vuxenutbildning menar regeringen att tillsynen, uppföljningen och utvärderingsarbetet måste förbättras på såväl lokal som nationell nivå. Även den grundläggande vuxenutbildningen och sfi kan förändras så att de fungerar mer effektivt, t.ex. konstateras att genomströmningen är relativt låg för dessa jämfört med andra skolformer. Den gymnasiala vuxenutbildningen har förbättrats såtillvida att framför allt vuxna med minst utbildning har getts företräde till utbildningen, vilket också är det primära urvalskriteriet. Yrkesvux nådde sin största omfattning . Totalt utbildade sig över 30 000 personer inom ramen för regeringens tillfälliga satsning. Regeringen konstaterar vidare att söktrycket till är fortsatt högt och att fungerar bra, vilket visas av att andelen studerande som fått ett arbete alternativt startar ett eget arbete efter avslutad utbildning ligger på en hög nivå. Åtgärder krävs emellertid för att öka andelen studerande med utländsk bakgrund i utbildningarna. Söktrycket till högskolan nådde rekordnivåer , men regeringen befarar att expansionen av antalet platser under en lång rad av år har skett på bekostnad av utbildningskvaliteten. Regeringen avser att följa hur det nya kvalitetsutvärderingssystemet fungerar som ett led i att följa hur utbildningarnas resultat utvecklas. prövning av examenstillstånd för nya lärarexamina bör, enligt regeringen, leda till att lärarutbildningen håller hög kvalitet. Sjunkande prestationer och genomströmning inger anledning till oro. En del av den sjunkande prestationsgraden kan förklaras av att allt fler väljer att studera via distanskurser. Dessa kurser har generellt sett lägre resultat än övriga utbildningsformer. Det är därför angeläget att lärosätena vidtar åtgärder för att komma till rätta med detta problem. Lärosätena bör också utveckla rutiner för att se till att endast aktiva studerande är registrerade på utbildningar. Det är ännu för tidigt att dra några slutsatser av den kvalitetsbaserade fördelningen av forskningsmedel. Regeringen följer emellertid noggrant reformens konsekvenser. Regeringen beskriver i sin analys i kvalitativa termer arbete, bl.a. dess uppdrag att samordna arbetet med att ta fram underlag inför nästa forsknings- och innovationsproposition, och forskningens infrastruktur, bl.a. den betydelse som konstruktionen av European Spallation Source (ESS) och synkrotronen kommer att ha för och utveckling. I övrigt kommenteras den svenska rymdforskningen och att flera mindre företag med inriktning mot rymd uppvisar en positiv utveckling, delvis på grund av den statliga finansieringen. Regeringen betonar betydelsen av att det internationella forskningssamarbetet har ökat. Regeringen anser därför att det är positivt att svenska forskare allt oftare publicerar tillsammans med utländska forskare, liksom att beviljar fler postdoktorstipendier för forskningsvistelse i utlandet. Avslutningsvis lyfter regeringen fram de svenska framgångarna inom EU:s ramprogram för FoU, vilket bedöms generera betydande resurser till svensk forskning. EU-mål20[ Regeringen redovisar svensk utbildning i förhållande till EU-målen i avsnitt 2.6.2 i budgetpropositionen för utgiftsområde 16.] uppfyller tre av de fem EU-gemensamma målen. De mål som inte uppfyller är fler 15-åringar med godtagbar baskompetens inom läsning, matematik och naturvetenskap, samt andelen unga som inte har gymnasieutbildning och som inte studerar. 3.6 Regeringens sammanfattande resultatbedömning Regeringen redovisar ingen samlad bedömning när det gäller graden av måluppfyllelse för utgiftsområdet i budgetpropositionen. I avsnittet Politikens inriktning kommenterar regeringen vissa mål för utbildning och universitetsforskning och huruvida ytterligare åtgärder krävs för att nå dessa mål, dock följer denna redovisning ingen fastlagd målstruktur. 3.7 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömning När det gäller resultatredovisningen vill gruppen framhålla att den är ett viktigt underlag för budgetberedning. För att få en god förståelse och ett relevant beredningsunderlag är det angeläget att resultatredovisningen har en tydlig struktur. Det skulle underlätta ställningstagande till förslag om t.ex. ny resurstilldelning eller åtgärder för en effektivare medelsanvändning om resultatredovisningen gav en helhetsbild av regeringens syn på resultaten inom verksamhetsområdena (barn- och ungdomsutbildning, vuxenutbildning, högskoleverksamhet och forskning). Uppföljningen av EU:s gemensamma utbildningsmål redovisas för sig i resultatredovisningen och inte i anslutning till de olika verksamhetsområdena. En sådan struktur på redovisningen kan också bidra till att det är svårt att få en helhetsbild över resultatet. Regeringens avsikt att i kommande års budgetpropositioner följa måluppfyllelsen för barn- och ungdomsutbildningen med hjälp av bl.a. resultat från internationella studier som indikator skulle enligt gruppen kunna tyda på att regeringen avser att integrera sådan redovisning i resultatredovisningen för de olika verksamhetsområdena framöver. I resultatredovisningen för barn-, ungdoms- och vuxenutbildningen ingår också en redogörelse för olika statliga insatser, t.ex. beslut om uppdrag och tillsättning av utredare. Denna information är enligt gruppen värdefull, men läsbarheten skulle öka om den genomgående särredovisades. Anslagen inom utgiftsområde 16 står för av de totala offentliga kostnaderna för utbildning och forskning. En huvuddel av finansieringen görs med kommunala medel, även om de generella statsbidragen till kommunerna bidrar med en icke oväsentlig andel av finansieringen. Därutöver finansieras också viss utbildning inom utgiftsområdena 17 och 23. Regeringen tar upp frågan om att finansiering sker från skilda håll i sin redovisning, men gruppen vill peka på att det kan finnas utrymme för regeringen att utveckla detta resonemang och tydligare försöka beskriva i vilken mån anslagen inom utgiftsområdet har bidragit till att nå de uppsatta målen. Som framgår av kapitel 5 använder regeringen ett stort antal resultatindikatorer. Gruppen menar att det i grunden är bra med många indikatorer som ger en god helhetsbild, men att det också är viktigt att regeringen är tydlig med vilka indikatorer som den anser vara centrala för att kunna följa måluppfyllelsen för utgiftsområdet. Kopplingen mellan gjorda insatser, redovisade resultat och regeringens anslagsförslag skulle därmed bli tydligare för . Det är positivt att resultatutvecklingen i flertalet fall jämförs med motsvarande indikator . För att underlätta en uppföljning och bedömning av den långsiktiga resultatutvecklingen vill gruppen peka på att statistik för med fördel kan redovisas för vissa, centrala resultatindikatorer med samma jämförelseperiod. Gruppen menar att det är viktigt med en fortsatt dialog mellan utskottet och regeringen om hur regeringens resultatredovisning till kan utvecklas. En tydlig återkoppling från utskottet underlättar regeringens fortsatta utvecklingsarbete. 4 Lärarutbildningen och lärarlegitimationen I detta kapitel redogör gruppen för regeringens redovisning i budgetpropositionen av beslut som rör den nya lärarutbildningen och lärarlegitimationen. Det är värdefullt för att utskottet ska kunna följa upp och utvärdera resultaten av reformerna som rör lärarutbildningen och beslutet att införa lärarlegitimation. 4.1 Lärarutbildningen och lärarlegitimationen i budgetpropositionen 2012 Regeringen beskriver beslutet att ersätta den tidigare lärarexamen med fyra nya examina förskollärarexamen, grundlärarexamen, ämneslärarexamen och yrkeslärarexamen fr.o.m. den 1 juli 2011.21[ Prop. 2009/10:89, bet. 2009/10:UbU16, rskr. 2009/10:248.] Vidare kommenterar regeringen det faktum att av ansökningarna från sammanlagt 29 lärosäten beviljades tillstånd att utfärda någon av dessa examina. De lärosäten som inte beviljades tillstånd att utfärda någon av de nya lärarexamina fick möjlighet att prövas på nytt . Utfallet av de nya ansökningarna blev att de flesta av ansökningarna tillstyrktes, dock ansökte lärosätena i fråga om ämneslärarexamen för knappt en tredjedel av de ämnen som de tidigare inte hade beviljats tillstånd för. I övrigt redogör regeringen för diverse statistik som rör lärarutbildningen, bl.a. andelen behöriga förstahandssökande. Regeringen beskriver också beslutet att omfördela medel mellan lärosäten med lärar- och förskollärarutbildning; omfördelningen baseras på vilka examenstillstånd som har beviljats samt arbetsmarknadsefterfrågan på specifik kompetens. Vidare redogörs för beslutet att införa ett legitimationssystem för lärare och förskollärare i syfte att bl.a. stärka yrkenas status (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171). ansvarar för den officiella statistiken för högskoleväsendet22[ Förordning (2001:100) om den officiella statistiken.] och i enlighet med instruktionen23[ SFS 2007:1293.] ska verket bl.a. följa upp och analysera utvecklingen inom högskolan. I redovisas vad som har hänt inom högskolan. Rapporten beskriver också långsiktiga trender samt jämför med andra länder. Ett antal indikatorer redovisas i årsrapporten . För utbildningsprogram som leder till lärarexamen gäller24[ 2011:8 R.] antal lärosäten där lärarutbildning ges antal nybörjare, redovisas för läsåren 2005/062009/10 andelen nya i högskolan andelen studerande med utländsk bakgrund antal examinerade, samt uppdelat på andelen män respektive kvinnor Annan statistik som redovisas är antalet avlagda generella examina med inriktning mot pedagogik och antalet olika lärarexamina. Därutöver redovisas också statistik över etableringen på arbetsmarknaden för gruppen examinerade med examensområde undervisning uppdelat på svensk och utländsk bakgrund. Vidare redovisas statistik över prestationsgraden inom utbildningsområdet undervisning. Antalet nybörjare på lärarprogram var 12 590 för /10, vilket innebar en ökning jämfört med föregående läsår. En överväldigande andel, nämligen , av nybörjarna var kvinnor. Vidare var antalet lärarexamina (8 109) i princip oförändrat jämfört med föregående år (+4). I sammanhanget är det intressant att notera att antalet yrkesexamina minskade för flertalet ämnesområden . konstaterar att risken att hamna helt utanför arbetsmarknaden efter examen var minst för personer som hade en examen inom undervisning och ett par andra ämnesområden. Den naturliga frågan som uppkommer är huruvida den tillgängliga statistiken kan anses vara tillräcklig för att följa utvecklingen av den nya lärarutbildningen. ser kontinuerligt över vilken statistik som samlas in och bedömer om ny statistik behöver tas fram för att verket ska kunna följa utvecklingen inom högskolan. Detta ansvar ingår i deras uppgift att vara statistikansvarig myndighet för högskoleväsendet.25[ , telefonsamtal .] är enligt instruktionen26[ SFS 2007:1293.] statistikansvarig myndighet för officiell statistik om skolväsendet.27[ Förordning (2001:100) om den officiella statistiken.] De insamlade uppgifterna, som redovisas per verksamhets- och skolform, ska ge en samlad bild av skolans verksamhet och vara underlag för uppföljning och utvärdering på nationell och lokal nivå. har fått i uppdrag att hantera den lärarlegitimation som införs fr.o.m. såtillvida att lärare och förskollärare kan ansöka om legitimation från det datumet. Lärare och förskollärare som byter arbetsplats, samt alla mentorer för introduktionsåret, behöver fr.o.m. ha en legitimation. Alla befintliga lärare får sin legitimation utan kostnad, medan de som tar ut sin examen efter och går ett introduktionsår själva får bekosta sin legitimation. blir det ett krav på att ha lärarlegitimation för att få besluta om betyg. hade ca 35 000 förskollärare och lärare lämnat in ansökan av de totalt 183 000 som ska legitimeras. prognos var att 4 000 personer skulle ansöka om legitimation , utfallet blev över 12 000 sökande.28[ ] analyserar vilken information som verket kan redovisa . Verket bedömer att statistiken kommer att ge en bra bild av den svenska lärarkåren på en nationell nivå. Information som preliminärt kommer att kunna redovisas inkluderar t.ex. antalet ansökningar om lärarlegitimation och antalet beviljade lärarlegitimationer, samt andelen eller antalet lärarlegitimationer på nationell nivå uppdelat på vilka ämnen som lärarna är behöriga att undervisa i.29[ , telefonsamtal .] 4.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömning