bet · GY01UbU7 · 2011-03-14 00:00:00 — Utskottet har tidigare uttalat att ett tillkännagivande med innebörden att reglerna om icke-konfessionell utbildning även ska gälla fristående skolor står i strid med åtaganden enligt (bet. 2009/10:UbU21 s. 36). Utskottet anser att föräldrarnas rätt att tillförsäkra sina barn en sådan utbildning och undervisning som står i överensstämmelse med föräldrarnas religiösa och filosofiska övertygelse är en självklarhet i ett rättssamhälle. Kravet skollag på att en fristående grundskola ska ha minst 20 elever har i den nya skollagen ersatts av ett krav på att en fristående skola ska ha ett tillräckligt elevunderlag för att långsiktigt kunna bedriva sin verksamhet. Regeringen uttalar i proposition 2009/10:165 att det inte är givet att det finns en kritisk gräns vid just 20 elever för att bedriva skolverksamhet av hög kvalitet. Det viktiga är att eleverna ges möjlighet till flexibla studiegrupper och till social fostran i olika grupperingar. Alla ansökningar ska prövas likvärdigt utifrån kvalitetskraven, oberoende av den ansökande skolans storlek. Det exakta elevantalet bör således inte vara avgörande för om en huvudman ska ges tillstånd. Regeringen anser dock att elevantalet fortfarande ska vara en väsentlig faktor för att bedöma en fristående skolas förutsättningar att kunna bedriva en långsiktig skolverksamhet av hög kvalitet. Utskottet delar denna uppfattning. Därmed avstyrks motionerna 2010/11:Ub266 yrkande 3, 2010/11:Ub270, 2010/11:Ub275 yrkande 2, 2010/11:Ub290, 2010/11:Ub361, 2010/11:Ub404, 2010/11:Ub482 yrkandena 16 och 18, och 2010/11:C311 yrkande 16. Vinstutdelning i fristående skolor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vinster i fristående skolor. Jämför reservationerna 21 (S), 22 (MP) och 23 (V). Socialdemokraterna anger i motion 2010/11:Ub482 yrkande 19 att de har som principiell uppfattning att skattemedel avsedda för skolan ska gå till skolan. Det ska ställas krav som medför att det inte är möjligt att göra vinst genom att ge avkall på uppsatta kvalitetskrav. begär i motion 2010/11:Ub266 yrkande 1 att det ska tillsättas en utredning om införande av en plikt att anmäla vinstutdelning i friskoleföretag till Skolinspektionen. Skolinspektionen kan då vidta åtgärder om en vinstutdelning har möjliggjorts genom att verksamheten bedrivits med en undermålig kvalitet. anser även i motionens yrkande 2 att det ska införas ett förbud mot vinstutdelning i friskoleföretag i de fall där det finns icke åtgärdade anmärkningar hos Skolinspektionen mot verksamheten. Enligt är det nödvändigt att stärka kontrollen av kvaliteten i förhållande till vinstutdelning. Vinstutdelning ska inte tillåtas i de fall Skolinspektionens anmärkningar på verksamheten inte har åtgärdats. Det är först när anmärkningarna har åtgärdats som en vinstutdelning ska kunna ske. anser i motion 2010/11:Ub275 yrkande 1 att det bör tillsättas en utredning om icke vinstdrivande former m.m. vid drift av fristående skolor. Vinst är enligt ett olämpligt styrmedel i en verksamhet som ska vara behovsstyrd. Utredningen ska lämna förslag på hur de offentliga bidragen till fristående skolor ska komma eleverna till godo och inte utbetalas som vinst till skolans ägare eller gå ut som koncernbidrag m.m. Det bör också utredas vilka icke vinstdrivande driftsformer som är lämpliga för fristående skolor och om det behövs begränsningar av antalet skolor som en huvudman kan driva. I motion 2010/11:Ub229 (S) behandlas frågan om kontroll av fristående skolor. Motionärerna anser att det inte är rimligt att privata företag som driver skolor gör vinster genom att sänka kvaliteten i skolorna. Gemensamma resurser som kommer från skattepengar och som avsetts för offentligt finansierad verksamhet bör gå till verksamheten. För att säkerställa att alla skolor håller tillräckligt hög kvalitet behöver enligt motionärerna kvalitetskraven skärpas. Som framgår ovan är en omfattande förändring i den nya skollagen jämfört med skollag att de kommunala och fristående skolorna ska ha en i så stor utsträckning som möjligt gemensam reglering. Detta innebär bl.a. att kommuner och andra huvudmän har ett uttalat ansvar för utbildningens kvalitet och likvärdighet. Alla huvudmän måste således erbjuda utbildning av sådan kvalitet att barn, ungdomar och vuxna får likvärdiga förutsättningar för att nå utbildningens mål. Angående de motioner som behandlar frågan om vinstutdelning i fristående skolor vill utskottet uppmärksamma att utbildningsministern har aviserat att regeringen kommer att tillsätta en parlamentarisk utredning om villkoren för friskolor. Bakgrunden är att en bedömning av regeringen är att det finns en relativt bred samstämmighet i om huvudinriktningen på ett antal regelförändringar som bör ske. Utskottet finner inga skäl att föregå den aviserade utredningen. Därmed avstyrks motionerna 2010/11:Ub229, 2010/11:Ub266 yrkandena 1 och 2, 2010/11:Ub275 yrkande 1 och 2010/11:Ub482 yrkande 19. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att kommunala och fristående skolor ska få lägga ut delar av sin undervisning på entreprenad till andra friskolor. I motion 2010/11:Ub288 (M) begärs att kommunala och fristående skolor ska få lägga ut delar av sin undervisning på entreprenad till andra friskolor. Motionären konstaterar att en grundskola med ett fåtal elever som exempelvis vill läsa spanska som tredje språk inte kan bedriva undervisningen på entreprenad. Eftersom sådana entreprenader endast bör medges friskolor som har kvalitetssäkrats av kommer utbildningskvaliteten inom den teoretiska undervisningen inte att äventyras. Med entreprenad avses enligt 23 kap. 1 § skollagen (2010:800) att kommuner, landsting och enskilda huvudmän får sluta avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om att utföra uppgifter inom t.ex. utbildning. Vid entreprenad behåller skolhuvudmannen sitt ansvar gentemot eleven. Huvudmannen för elevens skola är därmed ansvarig för elevens undervisning. I den nya skollagen omfattar bestämmelserna om entreprenad såväl offentliga som enskilda huvudmän. Detta följer av den grundläggande principen om lika villkor för offentliga och fristående huvudmän. En ny bestämmelse har införts som saknar motsvarighet skollag och som innebär att huvudmän inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan får överlämna uppgifter som inte är hänförliga till undervisningen på entreprenad. Att överlämna undervisning på entreprenad är enligt den nya skollagen endast tillåtet i gymnasieskolan för karaktärsämnen som har en estetisk eller yrkesinriktad profil och i för modersmålsundervisning. Se 23 kap. 3 och 4 §§ skollagen (2010:800). Enligt regleringen kan alltså de som överlämnar uppgifterna på entreprenad endast vara kommuner, landsting och enskilda huvudmän medan de som får åta sig att utföra uppgifterna endast kan vara enskilda fysiska eller juridiska personer. I promemorian Distansundervisning för elever bosatta i (U2010/5616/G) ger regeringen förslag på när det ska vara möjligt för en huvudman inom , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan att med bibehållet huvudmannaskap sluta avtal med en annan sådan huvudman om att utföra distansundervisning. Distansundervisning ska enligt förslaget få erbjudas i modersmålsundervisning, såväl i de nationella minoritetsspråken som i övriga språk, samiska i sameskolan, moderna språk, engelska för elever som återvänder från en svensk utlandsskola, teckenspråk för hörande och teckenspråk för döva. En grundläggande förutsättning är att den egna skolan inte har ett tillräckligt elevunderlag, att kursen eller ämnet inte erbjuds eller att en legitimerad lärare saknas. Utskottet noterar att de bestämmelser om distansundervisning som föreslås i denna promemoria ska vara gemensamma för offentliga och enskilda huvudmän. Förslaget innebär att det endast är en huvudman för någon av de angivna skolformerna som får åta sig att utföra uppgifter i form av distansundervisning. Det föreslås således bli möjligt såväl för en kommun som för en statlig eller enskild huvudman att svara för utförandet av distansundervisning i t.ex. moderna språk. Regeringen har aviserat en proposition, Distansundervisning för elever bosatta i . Propositionen väntas behandla promemorians förslag och planeras bli behandlad i utskottet . Därmed avstyrks motion 2010/11:Ub288. Valfrihet inom den kommunala skolan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om självstyrande skolor och om att den nationella timplanen bör avskaffas. Jämför reservation 24 (S, SD). Socialdemokraterna anser i motion 2010/11:Ub482 yrkande 13 att man noga bör dokumentera och utvärdera erfarenheterna av och resultaten i de s.k. självstyrande skolorna för att se hur de kan berika övriga kommunala skolor. De självstyrande skolorna har en ökad organisatorisk och administrativ frihet gentemot den kommunala förvaltningen. De arbetar målmedvetet med att involvera personal, elever och föräldrar i skolornas utvecklingsarbete samt att öka insynen från dessa. I motion 2010/11:Ub309 (KD) yrkande 2 begär motionären att den nationella timplanen ska avskaffas. Enligt motionären är ett avskaffande ett led i att stärka de enskilda skolornas förutsättningar att ge varje elev möjlighet att nå kunskapsmålen i sin egen takt. En timplan kan vara ett stöd i undervisningen, men omfattningen ska beslutas på lokal nivå. I motion 2010/11:Ub268 (M) framförs att en modern skola bör låta lärare och rektorer själva avgöra hur tiden i ett visst ämne ska användas. Motionären anser att de nationella timplaner som reglerar det exakta antalet undervisningstimmar i ett visst ämne bör avskaffas. Att överföra bestämmanderätten från statliga regleringar till lärare och rektorer skapar förutsättningar för nytänkande och större ansvar. Utskottet vill inledningsvis understryka att den nationella timplanen är i den nya skollagen för att alla elever ska få sin lagstadgade rätt till en likvärdig utbildning (se bilaga 1 i den nya skollagen). Den nationella timplanen anger det minsta antal timmar undervisningstid som varje elev ska vara garanterad , dels totalt, dels för varje ämne och ämnesgrupp. I den nya skollagen har det införts en bestämmelse som ger regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer möjlighet att meddela föreskrifter som innebär undantag från skyldigheten att tillämpa timplanen för offentliga och enskilda huvudmän. Bemyndigandet har införts eftersom regeringen anser att det i dagens mål- och resultatstyrda system bör finnas möjligheter för skolorna att organisera utbildningen på ett flexibelt sätt utifrån lokala behov även när det gäller fördelningen av undervisningstiden. I proposition 2009/10:165 uttalar regeringen att en huvudman som vill bedriva utbildning utan att vara bunden av den nationella timplanen bör kunna ansöka om undantag hos . En förutsättning för att ett sådant undantag ska kunna medges bör enligt regeringen vara att huvudmannen kan visa godtagbara pedagogiska eller organisatoriska skäl för detta samt hur huvudmannen avser att säkerställa att utbildningen håller en så hög kvalitet att eleverna ges fullgoda förutsättningar att nå utbildningens mål. Skolinspektionen ska inom ramen för sin tillsyn bevaka att villkoren för undantag uppfylls. Regeringen uttalar även att försöksverksamheten med utbildning utan timplan i bör upphöra i samband med att den nya skollagen träder i kraft. Försöksverksamheten har enligt regeringen fungerat väl i de deltagande kommunerna. De kommuner som deltar i försöksverksamheten, liksom de fristående skolor som inte önskar tillämpa timplanen, bör därför enligt regeringen kunna fortsätta att bedriva undervisning obundna av timplanen, utan särskild prövning. Utskottet kan konstatera att regeringen meddelade föreskrifter i enlighet med vad som aviserats i propositionen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2010/11:Ub268 och 2010/11:Ub309 yrkande 2. Utskottet ser mycket positivt på kommunala självstyrande skolor och välkomnade i sitt betänkande 2009/10:UbU21 den möjlighet som införts i 4 kap. 15 § den nya skollagen om att en kommun eller ett landsting får inrätta lokala styrelser inom den del av skolväsendet som kommunen eller är huvudman för. Därmed avstyrks motion 2010/11:Ub482 yrkande 13. Elevers utveckling mot målen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om de individuella utvecklingsplanerna, om behovet av en långsiktig skolpolitik och om läxläsning. Jämför reservation 25 (S). Socialdemokraterna anser i motion 2010/11:Ub482 yrkande 3 att de individuella utvecklingsplanerna bör utvecklas till ett kontrakt mellan skolan, eleven och hemmet. Med den individuella utvärderingen som grund ska skolan skriftligen precisera vilka insatser som görs för att stödja elevens kunskapsutveckling. Eleven och hemmet ska tydliggöra vilka insatser de avser att göra för att ta sin del av det gemensamma ansvaret. Kontraktet är en del av dialogen mellan elev, hem och skola. I motionens yrkande 4 behandlar Socialdemokraterna behovet av en långsiktig skolpolitik. Socialdemokraterna konstaterar att ett barn som går i skolan kan få uppleva fyra olika regeringar med olika skolpolitik under sin skoltid. Det är inte rimligt. Lärare och elever måste få arbetsro och veta vad som gäller. I motion 2010/11:Ub337 (S) anser motionären att läxläsning i huvudsak bör ske i skolan. Motionären konstaterar att förutsättningarna att få hjälp med läxläsning i hemmet är olika, bl.a. på grund av föräldrarnas kunskaper och arbetstider. Att låta barnen göra läxan på skoltid med tillgängliga pedagoger skulle enligt motionären minska skillnaderna mellan barns förutsättningar på hemmaplan samt förbättra resultatet i skolan. Enligt ett liknande yrkande i motion 2010/11:Ub435 (S) anser motionären att läxläsning bör vara en del av skoldagen. Motionären poängterar vikten av att läxor är meningsfulla och av att de inte är så många att den största delen av fritiden går åt till läxläsning. Läxor ska vara en hjälp och ett komplement till den kunskap som läraren ger under lektionstid. Utskottet vill inleda med att en utgångspunkt i arbetet med en ny skollag var inriktningen på åtgärder som ska stärka kunskapsuppdraget för att fler elever ska nå målen. Utbildningen inom skolväsendet syftar enligt den nya skollagen bl.a. till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden samt till att främja alla barns och elevers utveckling och lärande och ge en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Utskottet menar att det grundläggande syftet med utbildningen är av betydelse både för den enskilda individens utveckling och för samhällsutvecklingen. främsta syfte är att ge eleverna kunskaper och värden och utveckla elevernas förmåga att tillägna sig dessa. Utbildningen ska också utformas så att den bidrar till personlig utveckling samt förbereder eleverna för aktiva livsval och ligger till grund för fortsatt utbildning. Utskottet vill betona att det i avsnittet om elevernas utveckling mot målen i den nya skollagen synliggörs att alla elever ska ges bättre förutsättningar att nå målen i alla ämnen genom att de ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling (se 3 kap. 3 § den nya skollagen). I avsnittet är både rätten till särskilt stöd och tydlig information om elevens resultat centrala utgångspunkter. Utskottet vill även lyfta fram att i den nya läroplanen för (Lgr 11), som gäller fr.o.m. , anges de normer och värden samt de kunskaper som alla elever bör ha utvecklat när de lämnar . En skriftlig individuell utvecklingsplan ska upprättas för varje elev i samband med lärarens utvecklingssamtal med eleven. Utvecklingsplanen ska vara framåtsyftande och innehålla dels omdömen om elevens kunskapsutveckling i relation till kunskapskraven i de ämnen som eleven får undervisning i, dels en sammanfattande redogörelse för vilka insatser som behövs för att eleven ska nå målen och i övrigt utvecklas så långt som möjligt enligt läroplanen. Utskottet vill i sammanhanget betona att överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare ska dokumenteras i elevens utvecklingsplan. Utskottet anser att hemarbete kan motiveras med att eleverna måste ta mer eget ansvar för sitt lärande och att föräldrarna i ökad utsträckning bör ha insyn i sina barns skolgång. Ett sådant arbetssätt kan förutsätta att eleverna får stöd från sina föräldrar eller från någon annan vuxen. Utskottet anser att läxor är ett bra komplement till god undervisning. Därmed avstyrks motionerna 2010/11:Ub337, 2010/11:Ub435 och 2010/11:Ub482 yrkandena 3 och 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om särskilt stöd i skolan m.m. I motion 2010/11:Ub226 (S) poängterar motionärerna att alla elever ska nå målen i skolan. Fokus måste enligt motionärerna ligga på de elever som behöver extra mycket stöd och hjälp för att klara . Motion 2010/11:Ub343 (KD) betonar vikten av att man i skolan tidigt ser och stöder elever i behov av särskilt stöd. Ju går utan att en elevs svårigheter upptäcks, desto mer kommer eleven efter. En förutsättning för att alla elever ska få möjlighet att nå målen för utbildningen är enligt utskottets mening att särskilt stöd ges till de elever som av olika anledningar har svårt att nå dem. En elevs svårigheter ska i första hand lösas inom ramen för den ledning och stimulans för lärande och personlig utveckling som alla elever ska ges enligt 3 kap. 3 § den nya skollagen. En elev kan emellertid behöva ytterligare stöd, som benämns särskilt stöd och som kan ersätta annan undervisning eller vara ett komplement till den. Det är elevens behov av stöd som ska vara vägledande. Utskottet vill lyfta fram att i den nya skollagen har regleringen av den process som leder till ett beslut om särskilt stöd och ett åtgärdsprogram blivit tydligare. Processen kan beskrivas i fem steg: att uppmärksamma, utreda, dokumentera, åtgärda samt följa upp och utvärdera. Bestämmelserna tydliggör ansvaret för att tidigt upptäcka elever i behov av särskilt stöd. Rektorn har alltid det yttersta ansvaret för att ett åtgärdsprogram upprättas så snart det framkommit att en elev behöver särskilt stöd. Bestämmelserna ställer krav på att det finns rutiner för hur personalen ska rapportera till rektorn när det blir aktuellt att bedöma om en elev är i behov av särskilt stöd. Därmed avstyrks motionerna 2010/11:Ub226 och 2010/11:Ub343. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om betyg m.m. I motion 2010/11:Ub264 (S) menar motionären att elever i många fall har betygsatts av skolpersonal som främst ser den person som lämnat in skrivningen och inte det faktiska material som lämnats in. Det leder till orättvisa betyg och felaktiga slutresultat. Ett nytt system för provskrivningar bör införas där eleven är anonym tills betyget på skrivningen är satt. I motion 2010/11:Ub379 (KD) anser motionären att betyget ska kunna innehålla frivillig information om elevens ideella engagemang inom ramen för skolans arbete. Enligt motionären kan det t.ex. handla om att leda en skolidrottsförening, delta i operation dagsverke eller aktivera sig i elevrådets verksamhet. I 10 kap. den nya skollagen finns bestämmelser om bl.a. betygssättning i . Det anges att när betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska betyget bestämmas med hjälp av bestämda kunskapskrav. Betyg kan ändras av den eller de som har fattat beslut om betyg om beslutet är uppenbart oriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning. Skyldigheten gäller om ändringen kan ske snabbt och enkelt, vilket innebär att det normalt inte finns någon ändringsskyldighet om det krävs ytterligare utredning i ärendet. Exempel på felaktigheter som kan medföra en sådan ändringsskyldighet är att bedömningsunderlag har förbisetts eller att frånvaro har vägts in på ett sätt som strider mot föreskrifter om felaktigheter. En sådan ändring får inte innebära att betyget sänks. I betänkandet Riktiga betyg är bättre än höga betyg Förslag till omprövning av betyg (SOU 2010:96) som överlämnades till regeringen föreslås att en elev som inte får sitt betyg ändrat av läraren ska kunna få betygen omprövade av rektorn. Utredningsförslaget är föremål för remissbehandling av regeringen. Utskottet anser att beredningen av ärendet bör avvaktas. Därmed avstyrks motionerna 2010/11:Ub264 och 2010/11:Ub379. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om teckenspråksundervisning m.m. Jämför reservation 26 (MP, V). I motion 2010/11:Ub305 (S) anser motionärerna att fler av personalen i bör kunna teckenspråk för att kunna ha kontakt med familjer som har döva eller hörselskadade föräldrar. Enligt motion 2010/11:Ub388 (S) bör en översyn göras av förutsättningarna för att ge barn med hörselskador rätt till utbildning i teckenspråk. Motionärerna framhåller att om barn med hörselskador ska ges de bästa förutsättningarna i livet krävs det att de behärskar både svenska och teckenspråket och kan växla mellan språken. I motion 2010/11:Ub237 (FP) menar motionären att hörselskadade och döva bör ges stöd genom att resurser och kompetens samlas i regionala resurscenter. De ska fungera som en resurs till det övriga samhället i dess uppdrag och skyldigheter gentemot döva och hörselskadade. I motion 2010/11:Ub291 (C) begär motionären att teckenspråksutbildningen ska förstärkas och anser att det behövs en genomlysning av bristerna i utbildningen. I motion 2010/11:Ub321 (S) begärs en översyn av behovet för barn med döva föräldrar att få lära sig teckenspråk, även när barnet inte umgås dagligdags med den döva föräldern. Motionärerna konstaterar att möjligheten att få modersmålsundervisning inte gäller för teckenspråk, eftersom det inte är ett av de nationella minoritetsspråken. I motion 2010/11:Ub310 (FP) pekar motionärerna på att har föreslagit att elever med hörselnedsättning eller dövhet ska ges möjlighet att läsa teckenspråk som modersmål. Den enskildes tillgång till teckenspråk anges i språklagen (2009:600). Vid bedömningen av vem som ska ha möjlighet att lära sig, utveckla och använda det svenska teckenspråket är behovet avgörande. I regeringens proposition 2008/09:153 Språk för alla förslag till språklag anges vilka personkategorier som närmare avses. De som har ett sådant behov är personer med en funktionsnedsättning, såsom döva, dövblinda, hörselskadade, vuxendöva och personer med språkstörning, de närmast anhöriga till teckenspråkiga personer, såsom föräldrar och syskon, och andra personer med en speciell anknytning till den som är teckenspråkig. Däremot faller den som för sin yrkesutövning är i behov av teckenspråk utanför regleringen. Det kan i sammanhanget uppmärksammas att enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) har en skyldighet att erbjuda tolktjänst för vardagstolkning för barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade. I finns ämnet teckenspråk endast för hörande elever och kan läsas inom ramen för språkvalet. I specialskolan kan elever med dövhet, hörselnedsättning eller språkstörning läsa ämnet teckenspråk. I fråga om modersmålsundervisning gäller att rätt till sådan undervisning har den elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska om språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet och eleven har grundläggande kunskaper i språket (se 10 kap. 7 § den nya skollagen). Modersmålsundervisning i ett nationellt minoritetsspråk ska enligt bestämmelsen erbjudas även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. Med nationella minoritetsspråk avses finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska. Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare om en flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp (dir. 2010:47).