bet · GY01JuU27 · 2011-03-01 00:00:00 — Med begagnande av sin initiativrätt i 3 kap. 7 § riksdagsordningen föreslår utskottet att gör ett tillkännagivande till regeringen om att förändringar av tingsrättsorganisationen inte får innebära nedläggning av fler domstolar. I ärendet finns en reservation (M, FP, C, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att förändringar av tingsrättsorganisationen inte får innebära nedläggning av fler domstolar. Reservation (M, FP, C, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (M), i (M), (S), (M), (S), (FP), (S), Arhe Hamednaca (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V) och (S). Ärendet och dess beredning S-ledamöterna i justitieutskottet har föreslagit att utskottet, med begagnande av sin initiativrätt i 3 kap. 7 § riksdagsordningen, ska föreslå att gör ett tillkännagivande till regeringen om att förändringar av tingsrättsorganisationen inte får innebära nedläggning av fler domstolar. I 11 kap. 2 § regeringsformen stadgas bl.a. att bestämmelser om huvuddragen i domstolarnas organisation ska meddelas i lag. I 1 kap. 1 § stadgas att tingsrätt är allmän underrätt och, om ej annat är föreskrivet, första domstol. Av andra stycket framgår att domsaga är tingsrättens domkrets samt att regeringen förordnar om indelningen i domsagor. Av förordningen (1982:996) om rikets indelning i domsagor framgår vilka tingsrätter med tillhörande domsagor som ska finnas i . har tingsrättsorganisationen varit föremål för omfattande förändringar. Under perioden 1999februari 2011 har antalet tingsrätter minskat från 96 till 48. Regeringen överlämnade skrivelsen Reformeringen av domstolsväsendet en handlingsplan (skr. 1999/2000:106) till . Regeringen anförde i skrivelsen att flertalet av de frågor som är aktuella har regeringen själv befogenheter att besluta om medan andra frågor kräver lagändringar och medverkan. Med hänsyn till domstolsväsendets betydelse i en demokratisk rättsstat anförde regeringen att den avsåg att fortlöpande hålla väl informerad om pågående och planerade reformer som regeringen själv kan besluta om. I den aktuella skrivelsen lämnades en redogörelse för inriktningen av det pågående utvecklingsarbetet inom domstolsväsendet. Skrivelsen behandlades i betänkande /2000:JuU22. Utskottet uttalade att det i princip ställde sig bakom de utgångspunkter som regeringen redovisat i skrivelsen samt att detsamma gällde regeringens tankar i fråga om de organisatoriska lösningarna. Skrivelsen lades till handlingarna (rskr. 1999/2000:255). Regeringen har därefter genom skrivelser eller propositioner informerat om planerade förändringar för tingsrättsorganisationen (se bl.a. skr. 2000/01:112, 2002/03:126, 2003/04:153, prop. 2006/07:35 och skr. 2007/08:117). Härutöver kan nämnas att regeringen i bl.a. budgetpropositioner har informerat om planerade förändringar. har tagit fram en promemoria daterad om den framtida organisationen för vissa av de tingsrätter som tidigare ansvarade för den fastighetsrättsliga inskrivningsverksamheten. föreslår att fyra av dessa tingsrätter läggs samman med annan domstol enligt följande. och tingsrätter bör läggas samman, med som kansliort. och tingsrätter bör läggas samman, med som kansliort. och bör läggas samman, med som kansliort. och Attunda tingsrätter bör läggas samman, med som kansliort. har skickat förslaget på remiss till bl.a. berörda domstolar, nämndemannaföreningar, fackliga organisationer, kommuner och regionala organ. Remissinstanserna ska lämna sina yttranden till . Utskottet vill inledningsvis peka på att även om det är regeringen som bestämmer om indelningen i domsagor och därmed antalet tingsrätter får, med hänsyn till de ändringar i anslagsbehov och personaluppsättning som en domsagoreglering kan föranleda, ofta ett avgörande inflytande på frågan (bet. 1999/2000:JuU1 s. 57). genomgick stora förändringar . De förändringar som då genomfördes medförde att kraven på en effektiv tingsrättsorganisation med hög kvalitet i dömandet samt tillgänglighet, servicenivå och säkerhet uppnåddes. föreslår nu att ytterligare fyra tingsrätter läggs ned. Ett sådant förslag riskerar enligt utskottets uppfattning att leda till såväl sämre tillgänglighet som sämre service för medborgarna. Utskottet vill också peka på att måltillströmningen nu ökar, vilket talar mot att ytterligare minskningar av antalet domstolar genomförs. Det är viktigt att det medborgerliga förtroendet för landets rättskipande verksamhet bibehålls. Sammanfattningsvis anser utskottet att förändringar av tingsrättsorganisationen inte får innebära nedläggning av fler domstolar. Det är angeläget att redan i detta skede uppmärksammar frågan. Utskottet föreslår därför, med begagnande av sin initiativrätt, att vad utskottet nu anfört ges regeringen till känna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. (M, FP, C, KD) av (C), (M), (M), i (M), (M), (FP), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. har i en promemoria föreslagit vissa förändringar när det gäller tingsrättsorganisationen. Promemorian har skickats ut på remiss till . avser därefter att överlämna ett slutligt förslag till regeringen. Det kan således konstateras att beredningen vid inte är avslutad. Än mindre har något förslag överlämnats till regeringen. Att med begagnande av utskottets initiativrätt föreslå att i det aktuella läget ska göra ett tillkännagivande finner vi anmärkningsvärt. Det finns anledning att här erinra om vad () anförde då möjligheten till utskottsinitiativ infördes. KU förutsatte att de nya befogenheterna skulle begagnas med varsamhet. KU anförde vidare att ärenden normalt borde väckas genom en proposition eller motion och att politisk enighet bör eftersträvas i de fall initiativ kommer i fråga (KU 1970:27). Utskottsmajoritetens agerande i det nu aktuella ärendet kan inte sägas ligga i linje med vad KU uttalat. Vi vill också peka på att i 1 kap. 1 § delegerat beslutanderätten när det gäller indelningen i domsagor till regeringen. har regeringen genomfört en rad förändringar av tingsrättsorganisationen. Med hänsyn till domstolsväsendets betydelse i en demokratisk rättsstat har hållits informerad om pågående och planerade reformer, trots att regeringen själv kan besluta om frågorna (se skr. 1999/2000:106). Enligt vår uppfattning saknas anledning att frångå detta tillvägagångssätt, som tillämpats . Sammanfattningsvis anser vi att bör avslå förslaget. Vi befinner oss i demokratins finrum, svenska kammare. Här för vi samtal, och här debatterar vi, mestadels sakfrågor men ibland också formfrågor, vilket är fallet . ska vi nämligen diskutera ett initiativ från Socialdemokraterna, någonting som kallas utskottsinitiativ.Sverige har ibland en lite ovanlig lösning för hur vi styr vårt land jämfört med många länder. Vi har självständiga myndigheter. I många andra länder kan exempelvis polisen sortera direkt under ett så kallat ministerium, politiskt styrt. Så fungerar det inte i vårt land. Vi har en riksdag, vi stiftar lag och vi beställer lagstiftning. Vi kontrollerar det regeringen gör, och vi har ett antal verktyg för det som vi har arbetat fram , under en lång historia. Jag tror att vi som svenskar och svenska riksdagsledamöter kan vara relativt stolta i den bemärkelsen att vi anses ha en stabil, välutvecklad och genom praxis och breda överenskommelser rättsordning och demokrati som många har respekt för.Därför tror jag att det är väldigt viktigt att vi när vi gör förändringar och byter praxis gör det ganska övervägt och genomtänkt.Vår regering styr landet bland annat genom att styra myndigheter med så kallade regleringsbrev. Myndigheterna ska agera självständigt i enlighet med de direktiv de får, den budget och de förutsättningar som vi ger och med de regleringsbrev som regeringen ger. Vi i vår tur har möjlighet att påverka politiken, har initiativrätt och har motionsrätt under den allmänna motionsperioden. Vi har rätt att motionera med följdmotioner när propositioner kommer. Men det finns också möjlighet till så kallat utskottsinitiativ. Därtill har vi naturligtvis kontrollmakten med frågeinstitutet och KU:s roll.Att har självständiga myndigheter innebär bland annat att statsråden inte får ingripa i myndigheternas pågående ärenden. Det är väldigt viktigt. Det kallas populärt ministerstyre, och har vi en vaken opposition brukar det snabbt leda till en KU-anmälan och en utredning inom ramar. Regeringen måste helt enkelt lugnt avvakta till dess att en myndighet har lagt fram och färdigbehandlat ett förslag innan ett statsråd går ut och agerar.De här arbetsformerna har vi som sagt utvecklat under en väldigt , och det har vi gjort genom breda överenskommelser. Jag tror att vi har velat ha de breda överenskommelserna just därför att vi respekterar demokratin.Nu får vi dock en debatt som handlar om just ett så kallat utskottsinitiativ. Och jag må säga att det är förvånande, för det är väldigt ovanligt till sin karaktär. Bakgrunden är följande.En av våra myndigheter - vi har många - har arbetat fram en promemoria med datum där man har förslag om förändring på vissa av landets tingsrätter. Man gör det här på ett vanligt svenskt rättssäkert sätt, helt enkelt genom att remittera och låta de berörda få lämna in synpunkter. De synpunkterna är inte färdiginlämnade ännu därför att man har tid på sig till . Sedan vet vi inte vad som händer. Det kan vara så att lämnar in propåer till regeringen, kanske, eller också gör man det inte. Det är inte upp till ansvarigt statsråd att gå in i den diskussionen, och egentligen kanske vi inte heller borde göra det utan avvakta och se om det kommer ett förslag. När förslaget har kommit tar regeringen ställning till det, och där kommer också vår möjlighet att påverka.Skulle det vara på det sättet - vilket vi inte vet - att kommer med en rapport, då kommer ärendet med all säkerhet att hamna här, i riksdags kammare. Vi vet som sagt inte.Vad är då ett utskottsinitiativ? Jo, när fick en enkammarriksdag 1970 beslutades det att det skulle ges en möjlighet för ett utskott att ta egna, självständiga initiativ. Man uttalade rätt tydligt att det gällde att vara restriktiv. Man skulle vara varsam. Och man skulle eftersträva politisk enighet. har vid ett flertal gånger uttalat sig om just detta, senast mig veterligt /07, då man upprepade detta.Det finns en anledning till att står fast vid detta år . Det är helt enkelt så att man vill att detta instrument, denna initiativrätt, inte ska missbrukas så att den leder till politiskt käbbel eller används som ett instrument för grundlösa anklagelser mot politiska motståndare eller för att försöka ge sken av att motståndaren skulle ha någon särskild politisk uppfattning.I själva verket har man gjort en uppdelning i litteraturen. Normalt ska det handlar om frågor som rör och myndigheterna, eller så korrigerar man eller kompletterar felaktigheter och förbiseenden för att vinna tid, i stället för att skicka tillbaka ärendet till regeringen. sker det i samråd med regeringen. Det kan vara konsekvensändringar eller kompletteringsbeslut, oftast i fråga om lagstiftning. Det kan också vara en fråga utanför riksdagen.Är detta vanligt, kan man fråga sig. Vi kan nöja oss med att titta tillbaka - man kan gå längre tillbaka - ser man att justitieutskottet har gjort detta sex gånger. Vad har man då gjort?Korrigeringar har skett . /01 var det en ändring i . Sedan tog det ett tag. Vi fick vänta ända till 2005/06 innan nästa förändring gjordes. Även då var det en ändring i . Sedan kommer vi till 2007/08, och då var det en ändring i rättegångsbalken.De övriga korrigeringarna har skett vid ett antal tillfällen. Det skedde faktiskt föregående riksdagsår, då det egentligen gällde samma fråga.Allt detta har skett med eniga utskott, i politisk enighet och därför att man behövde korrigera något.En enda gång har det skett i fråga om en fråga som väckts utifrån. Då handlade det om ett initiativ då man ville att regeringen skulle ta fram statistik, rapporter och en skrivelse beträffande narkotikan i samhället. Det handlade alltså inte om att påverka myndigheters arbetssituation och de förslag som de arbetar med.När vi jobbar med våra demokratiska instrument - det finns nu en utredning som heter som diskuteras - är det viktigt att vi gör det i brett samförstånd och vårdar och är rädda om de demokratiska instrument som vi har.Jag skulle gärna diskutera domstolsfrågor . Men frågan är inte mogen. För vår del handlar det om att vi med förvåning ser att det här initiativet har tagits innan saker är färdigberedda.Jag konstaterar att jag vid senare tillfälle gärna tar upp debatten om hur Socialdemokraterna har gjort med domstolarna tidigare och hur vi räddade . Men den debatten tar vi vid senare tillfälle.Jag yrkar bifall till reservationen i utskottet. Detta är ett litet udda ärende. Vi har en situation där , har gjort en ringdans där man har funnit varandra och känner: är det att agera.Jag tillhör dem som, när jag uppfostrar mina barn, nogsamt säger: Allt man kan göra, det ska man inte göra eller bör man inte göra.Det ni håller på med nu är fullt möjligt att göra. Men det är extremt olämpligt. Ni ställer den svenska förvaltningsprocessen på ända. Jag har mycket svårt att förstå syftet med detta, annat än att det är ett gemensamt intresse från fyra partier i opposition, i er iver att krama varandra och dela ut nålstick till regeringen.Med detta sagt kan man konstatera att frågan är väckt med anledning av att har ett uppdrag att ständigt se över sin inre och yttre organisation, vilket är ett rimligt uppdrag till en myndighet, i det här fallet just till när det gäller våra domstolar.Ser man det historiskt kan man se att vi har genomgått en hel del renodling av verksamheten som det har rått bred enighet om. Däremot har det varit en hel del diskussion om den yttre organisationen.Man kan konstatera att det också har varit debatter när vi har haft den här ordningen. Även om vi från tidigare opposition aldrig har kommit på att ta några utskottsinitiativ så har vi diskuterat lämpligheten. I rask takt slogs det ju svenskt rekord i domstolsnedläggningar. De låg som på pärlband och avskaffades och lades ned av Socialdemokraterna, och Vänsterpartiet.Jag är dock lite glad att man nu - vad jag förstår av förslaget i betänkandet - har insett att det kanske inte alltid var det bästa. Det är ingen slump att de domstolar som diskuteras i en promemoria från är kvar. Det var därför att vi då lyckades rädda dem undan nedläggningarna. Socialdemokraterna hade säkert velat gå längre.Under detta ligger en stor utmaning: att utveckla svenska domstolar. Jag vill hålla med föregående talare om att vi får diskutera det vid ett annat, lämpligare tillfälle. Det är ju klart att vi måste ta upp frågan med rekrytering, autonomi och hur vi - oavsett den yttre organisationen - långsiktigt försörjer våra domstolar med de absolut bästa juristerna, för att känna att vi har en rättsstat i den toppklass som vi alla är överens om att vi ska ha även framgent.Just nu är det förvånande att se hur fyra oppositionspartier gör det man kan, fast man inte borde, i sin vilja att välta upp och ned på svensk förvaltningstradition. Det är inte särskilt imponerande.Bifall till reservationen! Precis som har nämnts var det som nästan hälften av landets tingsrätter lades ned. Den socialdemokratiska regeringen - med stöd av och - gick igenom län för län och lade i princip ned alla tingsrätter utom en i varje län.Vi hade hårda debatter om de nedläggningarna här i kammaren. Jag och bekämpade dåvarande justitieminister centralisering av rättsväsendet. Men den rödgröna majoriteten hade bestämt sig för att det var stora enheter som gällde. Det var det sätt som man skulle organisera svenskt domstolsväsen på.Jag letade faktiskt fram ett gammalt kammarprotokoll för att se vad Socialdemokraterna sade i debatten. Jag tänkte citera lite av vad Socialdemokraternas dåvarande talesperson i justitieutskottet för domstolsfrågor, , sade. Han uttryckte sig så här:"Medborgarna har rätt att ställa krav på snabbhet och kvalitet på domstolsväsendet. Det är därför viktigt att vi har tillräckligt stora domstolar som har underlag för att bedriva verksamhet på ett rättssäkert sätt. På många håll är domstolarna för små för att bedriva en effektiv verksamhet. Det är också viktigt att domstolarna har en personal som är tillräckligt stor för att ej vara för sårbar vid till exempel sjukdomar. Renodling av verksamheten gör att den dömande verksamheten blir kvalitetshöjande. En större domstol ges också möjlighet till specialisering och en bättre beredningsorganisation. "lades till exempel , , , , , och tingsrätter ned. Med andra ord: Flera tingsrätter lades ned som var lika stora eller till och med större än vad några av de fyra nu aktuella i förslag.Då kan man fundera. Tingsrätter som då var för små för att överleva var alltså större än vad några av de nu fyra aktuella är. Det är uppenbart att Socialdemokraterna, har ändrat uppfattning i frågan om vilken storlek en tingsrätt ska ha för att vara välfungerande. Jag tycker att det är jättebra. har ni närmat er den hållning som vi i har haft . Men man tycker att ni skulle ha kunnat komma fram till den här insikten lite tidigare. Då hade ni inte behövt lägga ned alla dessa tingsrätter som ni lade ned under första halvan av 2000-talet.Men är det något som inte stämmer, för ni har faktiskt inte ångrat tidigare nedläggningar. Man kan läsa den text i utskottets betänkande som Socialdemokraterna, står bakom. Där står det:"genomgick stora förändringar . De förändringar som då genomfördes medförde att kraven på en effektiv tingsrättsorganisation med hög kvalitet i dömandet samt tillgänglighet, servicenivå och säkerhet uppnåddes. "Man kan fundera på vad ni egentligen menar när ni då lade ned tingsrätter som i vissa fall var större än dem som vi nu diskuterar. Då var det för att uppnå tillgänglighet, servicenivå och kvalitet. Men gäller tydligen inte det längre. Kan ni förklara vad ni menar, mer än att ni nu sitter i opposition och då satt i regeringsställning?Man kan, fru talman, snabbt konstatera att det här med en tydlig linje i politiken inte är Socialdemokraternas starkaste gren. Det här är inte första gången som frågan om eller regeringens behandling av ofärdiga förslag från är uppe för diskussion här i kammaren.Redan 1999 hade justitieutskottet uppe en liknande fråga. Då fanns det en motion om dåvarande . I utskottet var till exempel nuvarande föräldralediga utskottsordföranden ledamot. Utskottets majoritet uttalade: "När det gäller finns ännu inget förslag, och utskottet anser att inte bör uttala sig i frågan . "Då skulle justitieutskottet inte uttala sig eftersom det inte fanns något färdigt förslag. Men ska vi alltså göra det.Några år senare, 2005, höll på att utreda om skulle läggas samman med . Den kristdemokratiska riksdagsledamoten ställde en muntlig fråga till dåvarande justitieminister om hans åsikt, om utredningen skulle komma fram till att skulle läggas ned - det här skedde under frågestunden här i . Då svarade att det skulle vara konstitutionellt olämpligt att lova någonting. Han fortsatte vidare:"Utredningsarbetet inom måste få fortgå. Man måste få prova olika möjligheter för att sedan kunna komma med förslag. "Detta sade 2005.Det är uppenbart att någonting har hänt med Socialdemokraternas rättspolitik sedan for till . Det är nästan så att man börjar sakna honom.Fru talman! Jag och står bakom en decentraliserad tingsrättsorganisation, precis som vi har gjort sedan den dåvarande socialdemokratiska regeringen påbörjade tingsrättsnedläggningarna 1999. Men röstar vi inte om tingsrätternas vara eller inte vara. Vi röstar om hur utskottsinitiativ ska användas.Det är konstitutionellt mycket tveksamt om ska kräva att regeringen ska ta avstånd från en myndighets förslag innan förslaget ens har kommit. Jag tycker att oppositionen borde förstå detta. Men tyvärr är det inte så. Då tvingas vi i tillsammans med våra vänner i Alliansen att reservera oss mot det här sättet att använda utskottsinitiativ.Reservationen innehåller inte någonting i själva sakfrågan om tingsrätternas vara eller inte vara. Det får vi återkomma till när det faktiskt finns ett förslag att diskutera och ta ställning till.Med detta vill jag önska lycka till med att styra upp det socialdemokratiska partiet och också yrka bifall till reservationen. Jag vill redan från början klargöra en sak: Det finns inget färdigt förslag som lämnats till riksdag eller regering. Det föreligger ännu inget politiskt förslag. Så för mig kan debatten inte handla om ja eller nej till nedläggningar.Om jag ska tolka tanken hos några här så verkar oppositionspartierna vilja gå in och styra en myndighet. Man vill alltså säga nej till en rapport som ännu inte lagts fram för regeringen eller . Enligt mig är detta ett anmärkningsvärt förhållningssätt.Ett rättssamhälle kräver fungerande domstolar. Alla tingsrätter, även de små, är betydelsefulla. Den lokala tingsrätten är en viktig del av rättssamhället och är ett led i att upprätthålla förtroendet för rättsväsendet. Ett levande tingshus påminner invånarna om rättssamhällets närvaro. Det är viktigt med närhet i samband med rättegångar, inte minst för vittnen och nämndemän.Kristdemokraternas mål under den förra mandatperioden, med den nya domstolsorganisationen, var att det skulle vara ett livaktigt, kompetent och lokalt förankrat rättsväsen med hög kvalitet. Vi uteslöt då inte en förändring av tingsrättsorganisationen som helhet. En viss specialisering kan vara nödvändig för att möta de krav som samhällsutvecklingen medför. Detta gäller än . Men en förändring får aldrig göras utan hänsyn till ett helhetsperspektiv.Därför måste jag vara ärlig. Det här utskottsinitiativet och den här debatten - vad gäller det? Vi har inget att yttra oss om. Tanken med ett utskottsinitiativ är inte att man ska kommentera en rapport som inte är färdig. Det pågår en process. vill man föregå en process, och det gör att processen inte får ro.Vad hände med myndigheternas oberoende? Vad hände med lyhörda politiker? Vad hände med att vi i inte har ministerstyre och därför bör invänta vad remissinstanserna säger?Det publiceras rapporter från myndigheter . Beredningen vid är inte avslutad. Remisstiden har inte gått ut. Det är en oroande utveckling att man från sida går in innan det har blivit politik av rapporterna och försöker styra en myndighet som ligger under regeringen.Det är viktigt att värna kvaliteten i den dömande verksamheten. har vi sett hur ärendetillströmningen till domstolarna har ökat. Vi i Alliansen satsade under den förra mandatperioden - och vi gör det även denna - på domstolarna för att återställa ordningen, så som det ska vara. Socialdemokraterna å sin sida valde under förra mandatperioden i sina skuggbudgeter att dra ned på landets domstolar. Socialdemokraterna, som själva lade ned hälften av tingsrätter , har helt plötsligt blivit tingsrätternas största beskyddare.Besparingarna som gjordes under förrförra mandatperioden, när Socialdemokraterna regerade, och i skuggbudgetarna under förra mandatperioden gjordes då antalet inkomna brottmål förväntades öka. Det visar återigen den bristande helhetssyn som finns hos oppositionen. Socialdemokraternas besparingar på domstolar motsvarar 6 000 brottmål som inte kan hanteras.Som sagts - jag tycker att det tål att upprepas - är tanken hos de partier som lagt fram utskottsinitiativet alltså att man ska säga till regeringen att avvisa ett förslag från , ett förslag som inte ens är klar med. Då har man inte riktigt förstått processen. Detta initiativ är ett perfekt exempel på en myndighetsutövning.Jag yrkar bifall till reservationen. Jag yrkar bifall till förslaget i det betänkande vi nu debatterar och avslag på reservationen.Föregående talare frågade precis varför vi ska ha den här debatten.