bet · GZ01UbU1 · 2011-12-09 00:00:00 — Vidare föreslås att beslutar att bemyndiga regeringen att för ramanslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132015 (yrkande 4). Socialdemokraternas förslag innebär att anslaget och bemyndigandet ökas med jämfört med regeringens förslag. De skolor som har allra svårast att nå målet att alla elever ska nå målen i skolan behöver utvecklas i snabbast takt. Medlen avser satsningar i syfte att attrahera de bästa lärarna till skolor med de största utmaningarna och ge mer betalt till de lärare som i dessa skolor tar på sig ett större ansvar för skolans och elevernas utveckling. föreslår i kommittémotion 2011/12:Ub494 yrkande 2 i denna del att anslaget ökas med . satsar på en s.k. lärarstrategi, för ämnesundervisning på modersmål, för utökad rätt till modersmålsundervisning, för studie- och yrkesvägledning, för förstärkt elevhälsa och till bonus för skolor i utsatta områden. minskas regeringens karriärutvecklingsreform med . föreslår vidare i partimotion 2011/12:Fi241 yrkande 14 ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med förslag om ett program för ökad kvalitet i . Vidare föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med förslag om ett utökat program för kompetens-, karriär- och löneutveckling för lärare (yrkande 16). vill satsa på nya karriärmöjligheter för lärare och på kompetensutveckling av lärare för att eleverna i skolan ska garanteras utbildning av högsta kvalitet. Partiet vill också ta till vara elevernas språkresurser genom att likställa studier i modersmålet med studier i moderna språk och införa försök med ämnesundervisning i modersmål. Förslagen avser hur de medel som föreslår ska användas. föreslår i kommittémotion 2011/12:Ub288 ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att kartlägga personalens utbildningsbakgrund och utbildningsbehov i skolbespisningarna. I motionen föreslås en satsning för bättre skolmat. kartläggning ska ligga till grund för fördelning av ett bidrag för bl.a. utbildning av skolkökspersonal. I kommittémotion 2011/12:Ub284 yrkande 1 föreslår ett tillkännagivande om feministiskt självförsvar för alla flickor från årskurs 7. I partimotion 2011/12:Ub476 i denna del föreslår att anslaget ökas med . Anslaget ökas med för att höja kvaliteten i skolbespisningarna och med för att alla grund- och gymnasieskolor ska erbjuda kurser i feministiskt självförsvar för flickor fr.o.m. årskurs 7. har staten i olika former granskat kvaliteten i det decentraliserade skolväsendet. 2008 inrättades Skolinspektionen som en ny myndighet för kvalitetsgranskning och tillsyn. Enligt den nya skollagen (2010:800) ska Skolinspektionen granska kvaliteten i de utbildningar och verksamheter som omfattas av myndighetens eller en kommuns tillsyn. I behandlingen av den nya lagen uttalade utskottet att en likvärdig skola kräver att kvaliteten i verksamheten kan säkerställas och välkomnade en tydlig reglering av detta i den nya lagen (bet. 2009/10:UbU21 s. 181 f.). För att få riktigt bra kvalitet på undervisningen behövs det enligt utskottets mening riktigt bra lärare. har beslutat en rad reformer i syfte att stärka läraryrket. En ny lärar- och förskollärarutbildning startade och ett legitimationssystem för lärare och förskollärare har införts (prop. 2009/10:89, bet. 2009/10:UbU16, rskr. 2009/10:248, prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171). Som ett karriärsteg för lärare och förskollärare kan enligt den nya skollagen utnämna lektorer. Vad gäller möjligheten till karriär- och löneutveckling för lärare vill utskottet upplysa om att en karriärutvecklingsreform för läraryrket aviseras i propositionen. Syftet ska vara att premiera de bästa lärarna. Det ska finnas utvecklingssteg för yrkesskickliga lärare inom hela grund- och gymnasieskolan som ska beskrivas i skollagen tillsammans med eventuella behörighetskrav. Beslut om vem som ska anställas liksom ansvarsområden och arbetsinnehåll samt anställningsvillkor ska bestämmas av huvudmannen efter samråd med de fackliga organisationerna. Reformen ska inte innebära en övergång till statlig lönepolitik, utan utgångspunkten ska vara att lönesättningen för lärare är en fråga för parterna. Reformen ska genomföras i samförstånd mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL). Frågan om olika kompetensutvecklingsinsatser behandlas nedan under anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal. I fråga om bonus till skolor i utsatta områden som incitament för att förbättra resultaten föreslår utskottet att anvisar det belopp som regeringen föreslår. Kurser som innebär fördjupning i ämnet moderna språk är enligt högskoleförordningen (1993:100) meritkurser, dvs. sådana kurser som ger meritpoäng vid antagning till högskoleutbildning. I fråga om meritpoäng för kurser i ämnet modersmål vill utskottet peka på att elever som läser modersmål kan pröva för betyg enligt kursplanerna för moderna språk i sitt modersmål. En förutsättning för att en kommun ska få erbjuda prövningar i en kurs är att det bedrivs undervisning i kommunen. Man kan pröva i en annan kommun än den egna. Om prövningen görs kan betyget ge meritpoäng. Av språklagen (2009:600) följer att den som är bosatt i ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda svenska och att den som har ett annat modersmål än svenska ska ges möjlighet att utveckla och använda sitt modersmål. Det är det allmänna som ansvarar för att den enskilde ges tillgång till språk, t.ex. genom rätten till modersmålsundervisning enligt skolförfattningarna. I finns skolor som erbjuder undervisning på annat språk än svenska. I fråga om försök med ämnesundervisning på modersmål vill utskottet peka på att det också pågår forskning om tvåspråkig undervisning för att höja elevernas skolresultat (svenska och arabiska) som finansieras av . Vad gäller studie- och yrkesvägledning anser utskottet det vara en självklarhet att alla elever ska ges kunskaper och förutsättningar att göra väl underbyggda studie- och yrkesval. I den nya skollagen anges också att elever i alla skolformer, utom förskolan och förskoleklassen, ska ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Utskottet delar regeringens bedömning att kravet på att studie- och yrkesvägledningskompetens ska finnas innebär en tydlig markering av huvudmannens ansvar för att eleverna får tillgång till studie- och yrkesvägledning, som organisationen även fortsättningsvis är en lokal fråga (prop. 2009/10:165 s. 278 f.). stöder kommunernas arbete med att utveckla kvaliteten i studie- och yrkesvägledningen. När det gäller förstärkning av elevhälsan anser utskottet att regeringens förslag är väl avvägt. Förslaget avser framför allt statsbidrag till kommuner och skolhuvudmän för personalförstärkningar i form av fler skolläkare, skolsköterskor, skolkuratorer, skolpsykologer, speciallärare och specialpedagoger. Vidare ska få i uppdrag att utforma och genomföra utbildningsinsatser för elevvårdande personal. När det gäller skolmåltider vill utskottet anföra följande. I den nya skollagen finns en bestämmelse om att eleverna ska erbjudas näringsriktiga skolmåltider. har fått i uppdrag att i samverkan med t.o.m. genomföra en informationsinsats om de svenska näringsrekommendationerna och erbjuda utbildningsinsatser till ansvarig personal för att stimulera till ett nytänkande om skolmåltidens innehåll och utformning. ska även inrätta ett nationellt med syfte att stödja och stimulera kommuner i deras arbete med att ta fram handlingsprogram för den offentliga måltiden för förskola och skola. När det gäller kränkande behandling i skolan vill utskottet anföra följande. Av första kapitlet i den nya skollagen framgår att all utbildning ska baseras på forskning och beprövad erfarenhet, vilket även omfattar värdegrundsarbete och annan verksamhet som syftar till att förebygga diskriminering, mobbning och annan kränkande behandling. I 6 kap. skollagen finns bestämmelser om åtgärder mot kränkande behandling. Bestämmelser om detta finns även i diskrimineringslagen (2008:567). Huvudmannen ska se till att det bedrivs ett målinriktat arbete för att motverka kränkande behandling av barn och elever. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag till anslag och avstyrker fem motioner. Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag till bemyndigande och avstyrker en motion. 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet. Vidare bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifalls propositionens förslag om anslagsnivå och bemyndigande medan motionerna avslås. Jämför särskilda yttranden 2 (MP) och 4 (V). Anslaget används huvudsakligen för särskilda insatser inom skolområdet, vilka bl.a. omfattar undervisning som anordnas på sjukhus samt insatser i skolväsendet för personer med funktionsnedsättning. Anslaget används även för bidrag till specialanpassad gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever från hela landet som anordnas i , , och kommuner enligt 15 kap. 9 § skollagen (2010:800) samt till omvårdnad och habilitering för dessa elever, för statlig ersättning avseende gymnasial utbildning i kommun för döva och hörselskadade elever och för bidrag till kostnader för viss riksrekryterande utbildning för elever med utvecklingsstörning. Regeringen föreslår att under anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet för anvisar . Regeringen har gett Utredningen om flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp (U 2010:04) i uppdrag att se över ansvarsfördelning för och finansiering av gymnasieutbildning för vissa elever med funktionsnedsättning. Utredaren ska bl.a. beskriva elevgruppernas sammansättning vid riksgymnasierna och se över principerna för ekonomiskt ansvar för dessa elevers skolgång. I avvaktan på utredarens redovisning av uppdraget bedömer regeringen att de särskilda insatserna inom skolområdet och riksgymnasieverksamheten behövs i motsvarande omfattning som 2011. Regeringen avser att genomföra en särskild satsning i syfte att stärka förutsättningarna för samtliga skolhuvudmän att nå ökad måluppfyllelse för elever med vissa funktionsnedsättningar. För detta ändamål föreslår regeringen att anslaget ökas med . Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Specialpedagogiska skolmyndigheten behöver kunna besluta om bidrag som beviljas per läsår till omvårdnad och habilitering för svårt rörelsehindrade elever som deltar i speciellt anpassad gymnasieutbildning. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . begär i kommittémotion 2011/12:Ub494 yrkande 2 i denna del att ska tillföras anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet för ett s.k. skol-ROT för energieffektivisering av skolans lokaler. begär i partimotion 2011/12:Ub476 i denna del att tillförs anslaget för att alla grundskolor ska erbjuda eleverna frukost i skolan. När det gäller bidrag för energieffektivisering av skolans lokaler vill utskottet anföra följande. är förvaltningsmyndighet för frågor om användning och tillförsel av energi. Myndigheten ska verka för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv energiförsörjning. administrerar ett statligt stöd till energieffektivisering i kommuner och landsting. Bakgrunden är EU:s energitjänstedirektiv som säger att den offentliga sektorn ska vara en förebild i att energieffektivisera. Myndigheten genomför även energibesiktningar tillsammans med i syfte att hjälpa skolor att energieffektivisera sina lokaler. När det gäller frågan om frukost till elever i är det enligt utskottets uppfattning en fråga för huvudmannen vilka måltider som ska serveras i skolan. Utskottet framhåller att det inte finns något i skolförfattningarna som hindrar kommuner att servera frukost till eleverna, vilket ett antal kommuner och skolor har gjort. Av skollagen (2010:800) framgår att skolmåltider ska vara näringsriktiga och kostnadsfria. Anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet används framför allt för insatser för elever med funktionsnedsättning. Utskottet anser att den ordningen ska bestå. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag till anslag och avstyrker motionerna. Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag till bemyndigande. 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar 3 till anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Därmed bifalls propositionen och motionerna avslås. Jämför särskilt yttrande 4 (V). Anslaget används för statsbidrag till de kommuner som har ett system med maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet samt det statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder som ska lämnas till de kommuner som tillämpar maxtaxa. Anslaget används även för kostnader för arbete med administration av rekvisitioner från kommunerna samt uppföljning av reformens olika delar. Regeringen föreslår att under anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet för anvisar 3 . Regeringen bedömer att alla kommuner kommer att tillämpa systemet med maxtaxa. föreslår i kommittémotion 2011/12:Ub285 yrkande 3 ett tillkännagivande om en skyldighet för kommuner att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid. vill i partimotion 2011/12:Ub476 i denna del genomföra reformer för att öka tillgängligheten och kvaliteten inom förskolan och fritidshemmen. Till följd av förslag om att införa en skyldighet för kommuner att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid höjs anslaget med . Till följd av förslag om att öka personaltätheten och minska gruppstorlekarna på fritidshemmen höjs anslaget med . Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med 2012. tillhandahöll 118 kommuner verksamhet på obekväm arbetstid där ca 4 000 barn i åldern var inskrivna. Av de kommuner som inte anordnade verksamhet under obekväm arbetstid uppgav en majoritet, enligt en undersökning av , att orsaken var att det inte efterfrågades. De allra flesta som arbetar på obekväm arbetstid hittar lösningar för barnets omsorg på egen hand. För de föräldrar som inte har den möjligheten är det viktigt att kommunen tar sitt ansvar. Utskottet vill därför påminna om att det görs ett förtydligande i den nya skollagen (2010:800) om att kommunen ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Det innebär att en kommun inte utan vidare kan avstå från att tillhandahålla sådan omsorg. Utskottet menar, i likhet med regeringen, att ambitionen måste vara att kunna tillhandahålla kommunalt finansierad omsorg även under s.k. obekväm arbetstid för barn till föräldrar som har behov av det (se prop. 2009/10:165 s. 530 f.). Om kommunen inte har någon efterfrågan, måste kommunen ändå planera för att tillhandahålla omsorg när situationen förändras. Det innebär inte någon rättighet att i enskilda fall få omsorg under obekväm arbetstid, men utskottet vill understryka att föräldrar som har behov av omsorg utanför reguljär arbetstid ska få sitt behov prövat av kommunen. När det gäller elevgrupperna i fritidshem vill utskottet upplysa om bestämmelsen i skollagen som säger att huvudmannen ska se till att elevgrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att eleverna även i övrigt ska erbjudas en god miljö (se 14 kap. 9 §). Som utskottet tidigare uttalat finns det inte skäl att närmare ange gruppstorleken i den nya skollagen (se bet. 2010/11:UbU7 s. 68 f.). Enligt utskottets tidigare uttalanden kan bestämmelsen användas i kommunernas övergripande planeringsarbete som riktmärke för en flexibel resurstilldelning till olika verksamheter. Utskottet kan i sammanhanget hänvisa till att det i Statens skolverks allmänna råd för kvalitet i fritidshemmet anges att barngruppens storlek och personaltäthet är viktiga kvalitetsfaktorer. Enligt finns det dock inga belägg för att det skulle finnas någon gruppstorlek eller personaltäthet som är den optimala i alla sammanhang. Förutsättningarna varierar från grupp till grupp och från tid till annan, och det är alltid nödvändigt att anpassa gruppstorlekar och personaltäthet till de förutsättningar som råder i varje fritidshem. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag och avstyrker motionerna. 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Därmed bifalls propositionen och en motion avslås. Jämför särskilt yttrande 2 (MP). Anslaget används huvudsakligen för särskilt verksamhetsstöd till vissa riksrekryterande gymnasiala utbildningar och förberedande dansutbildningar statsbidrag till riksinternatskolor och s.k. IB-utbildning statsbidrag till kostnader för utlandssvenska elevers skolgång i ersättning till skolhuvudmän för kostnader för nordiska elever på gymnasial nivå statsbidrag för vissa barn och ungdomar som inte är folkbokförda i . Regeringen föreslår att under anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. för anvisar . Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på anslaget är antalet elever. Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Överföring till andra anslag För att finansiera den ökning av Statens skolinspektions anslag som behövs till följd av det planerade införandet av anmälningsskyldighet för missförhållanden inom skolväsendet m.m. föreslår regeringen att anslaget minskas med 2012. Anslaget 1:2 föreslås ökas med samma belopp. För att finansiera utvärdering inom utbildningsområdet föreslår regeringen att 2012 överförs från anslaget till anslaget 1:7 under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsmiljö. Regeringen föreslår också att anslaget 2012 minskas med , som förs till anslaget 1:5 Utveckling inom skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet som förstärkning. I kommittémotion 2011/12:Ub494 yrkande 2 i denna del föreslår att anslaget ökas med . uppfattning är att det krävs en tvingande lagstiftning om rätten till barnomsorg även , och nätter för att möjliggöra för alla att kunna arbeta för att försörja sin familj. För att stödja kommunerna i ett sådant åtagande avsätter partiet i ett stimulansbidrag för barnomsorg på obekväm arbetstid. Anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. används huvudsakligen för statligt stöd till vissa särskilda gymnasiala utbildningar och för vissa särskilda elever enligt ovan. Utskottet anser att den ordningen ska bestå. Utskottet behandlar därför frågan om barnomsorg på obekväm arbetstid under anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. ovan. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag och avstyrker motionen. 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet. Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för att betala statsbidrag enligt förordning (1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. huvudmannen för en svensk utlandsskola undervisning vid utländsk skola (internationell skola). Under anslaget finansieras också bl.a. lönekostnader för nationellt anställda lärare m.fl. vid Europaskolorna. Statsbidragsbestämmelserna syftar till att ge utlandssvenska barn och ungdomar utbildning som motsvarar förskoleklass, grundskola och gymnasieskola eller undervisning i svenska och om om de går i en utländsk skola. För att bidrag ska betalas ut för eleven måste en av vårdnadshavarna vistas i utlandet på grund av verksamhet som bedöms väsentlig för det svenska samhället. Regeringen föreslår att under anslaget 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet för anvisar . Anslaget är beroende av elevutvecklingen. /11 fanns det 20 svenska utlandsskolor som bedrev undervisning på grundskolenivå. Vid 18 av dessa bedrevs undervisning i förskoleklass och vid 6 skolor även undervisning på gymnasienivå. Totalt deltog 1 401 elever i undervisningen. Året innan deltog 1 143 elever i utbildningen. Totalt 3 859 elever deltog i kompletterande svensk undervisning. Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. I enlighet med beslut (prop. 2010/11:100, bet. 2010/11:KU32, rskr. 2010/11:321) om att de verksamheter som bedrivs av flyttas till utgiftsområde 5 Internationell samverkan minskas anslaget med 2012. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal. Vidare bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om kommande utgifter som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132015. Därmed bifalls propositionen och en motion avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (S). Medel under anslaget används för att finansiera insatser för att stärka lärares, förskollärares, rektorers och förskolechefers möjlighet till fortbildning. Medlen ska användas till sådan fortbildning som genomförs på uppdrag av i enlighet med regeringens uppdrag till myndigheten. Anslaget bekostar även kostnader för administration samt uppföljning av fortbildningsinsatserna. Regeringen föreslår att under anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal för anvisar . Anslaget föreslås ökas med 2012 som en förstärkning av Lärarlyftet II, inklusive en kompetensutvecklingsinsats för lärare i svenska för invandrare. Satsningen beräknas utökas med 2013, 2014 och 2015. Regeringen föreslår vidare att anslaget ökas med för kompetensutveckling för förskollärare och förskolechefer. Effekten av de skärpta behörighetskraven för lärarna i den nya skollagen kan bli successiv och långdragen. Därför beslutades satsningen Lärarlyftet II, som syftar till att alla elever ska få sin undervisning av behöriga lärare, dvs. lärare som har såväl goda ämneskunskaper som god ämnesdidaktisk kompetens för den nivå och i det ämne lärarna undervisar. Satsningen riktar sig enbart till lärare med lärarexamen som är anställda utan tidsbegränsning. För att vara berättigad att delta i Lärarlyftet II ska läraren undervisa i ämnet utan att ännu ha rätt utbildning för detta. Lärarlyftet II planeras pågå 20122015. Det blir allt tydligare att det pedagogiska ledarskapet är av stor betydelse för framgångsrika skolor och därmed för elevernas resultat. Det räcker inte med den befattningsutbildning som finns , utan rektorerna behöver ytterligare kompetensutveckling med särskild fördjupning i pedagogiskt ledarskap. Regeringen införde därför 2011 det s.k. Rektorslyftet som pågår . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden ingår fleråriga avtal med lärosätena om uppdragsutbildning och lämnar förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om kommande utgifter som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132015. Socialdemokraterna föreslår i kommittémotion 2011/12:Ub473 yrkande 1 i denna del att anslaget ökas med . I samma motion yrkande 5 föreslås att beslutar att bemyndiga regeringen att för anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132015. Socialdemokraternas förslag innebär att anslaget och bemyndigandet ökas med jämfört med regeringens förslag.