bet · GZ01FiU2 · 2011-12-12 00:00:00 — Vid sidan av det kontinuerliga arbetet med att förbättra den kvantitativa prognosprecisionen har KI utvecklat sina rapporter i riktning mot en mer fördjupad analys. Regeringen bedömer att detta har gjort rapporterna mer användbara som underlag för diskussioner och beslut i ekonomisk-politiska frågor. Regeringen bedömer att ESV har uppnått målet för sin prognosverksamhet för statens budget och de offentliga finanserna. ESV:s verksamhet har enligt regeringen resulterat i prognoser och utfallsinformation av god kvalitet. Den breddning av prognoserna som gjorts till att omfatta hela den offentliga sektorn och den metodutveckling som bedrivits har resulterat i relevanta underlag av god kvalitet. Vad gäller bedömer regeringen att rådet genom publiceringen av rapporten samt genom att arrangera konferenser och seminarier har uppnått målen om en ökad öppenhet och tydlighet kring den ekonomiska politikens syften och effektivitet. har enligt regeringen en viktig funktion genom att gruppen bidrar till arbetet med att ta fram kvalificerade underlag för den ekonomiska politikens utformning. ekonomiska vårproposition aviserade regeringen en översyn av de uppgifter som tilldelats ESV, och . Syftet med översynen var att se till att alla relevanta aspekter av finanspolitiken fick en tydlig belysning och att det fanns en huvudansvarig myndighet för den externa granskningen av alla relevanta delar av finanspolitiken (prop. 2009/10:100 s. 92). fick som ett led i översynen i sitt regleringsbrev i uppdrag att göra en förstudie för att börja publicera den s.k. S2-indikatorn som mäter långsiktig hållbarhet i de offentliga finanserna. bedriver ett internt arbete med att säkerställa kvaliteten och säkerheten i prognosberäkningarna, det s.k. . Regeringen gör bedömningen att en viss resursförstärkning behövs för arbetet med S2-indikatorn och . Översynen resulterade även i en blocköverskridande överenskommelse mellan regeringspartierna och Socialdemokraterna, och . För Finanspolitiska rådets del innebar överenskommelsen bl.a. att myndighetens uppdrag tydliggjordes. Rådet ska i fortsättningen även analysera effekterna av finanspolitiken på välfärdens fördelning . För del innebar överenskommelsen att myndigheten ska utvärdera den ekonomiska politikens lång- och kortsiktiga effekter på mål för miljökvalitet och på en i övrigt miljömässigt hållbar utveckling, pröva olika strategier för att nå dessa mål, utarbeta och i samråd med publicera en årlig rapport om miljöpolitikens samhällsekonomiska aspekter. Vidare ska ett vetenskapligt råd inrättas vid . Rådet ska bistå myndigheten i frågor om metoder och relevanta modeller när det gäller myndighetens miljöekonomiska verksamhet samt den ekonomiska politikens lång- och kortsiktiga effekter på mål för miljökvalitet och på en i övrigt miljömässigt hållbar utveckling. Målet för området är en kostnadseffektiv statlig fastighetsförvaltning. Förvaltningen ska ske med ett rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service jämfört med andra alternativ. I området ingår och . De förvaltar bl.a. olika kulturhistoriskt värdefulla byggnader och ett stort antal försvarsanläggningar med tillhörande byggnader. och har enligt regeringen uppfyllt avkastningskraven och de mål som regeringen ställt upp. Regeringen avser att förelägga en proposition om den statliga fastighetsförvaltningen. Denna proposition kommer att innehålla förslag till principer för den statliga fastighetsförvaltningen samt förslag om styrningen av den statliga fastighetsförvaltningen och statliga myndigheters lokalförsörjning. Regeringen vill redan nu anmäla att den bl.a. kommer att tillkalla en särskild utredare för att förbereda en omstrukturering av statens bestånd av försvarsfastigheter som förvaltas av . Inriktningen är att ansvaret för det slutna beståndet av försvarsrelaterade anläggningar och utlandscamper ska överföras till Försvarsmakten. Det öppna beståndet av försvarsrelaterade fastigheter som förvaltar ska förvaltas av en annan statlig huvudman, varvid en möjlighet är bolagisering. Regeringen anför vidare att ett stort antal statliga byggnadsminnen som förvaltar överförs till . Dessa förändringar kommer att innebära att upphör som myndighet. I samband med genomförandet av den avsedda propositionen om den statliga fastighetsförvaltningen kan det enligt regeringen finnas ett behov av att tillsätta en särskild utredare för att analysera beståndet av kulturfastigheter. Efter att 2009 beslutat om ett tillkännagivande (2009/10:KrU1) till regeringen beslutade regeringen att ge Utredningen om översyn av statens fastighetsförvaltning ett tilläggsdirektiv. Bakgrunden till uppdraget var att det finns problem kring den nuvarande kostnadshyresmodellen. Utredningen har (SOU 2011:31) föreslagit principer och utgångspunkter för nya hyresavtal mellan och de fem institutionerna med kostnadshyror: Operan, , , och . Regeringens avsikt är att med utgångspunkt i utredningens förslag förändra principerna för berörda kulturfastigheter. Området avser verksamhet och omfattar tillsyn, reglering och tillståndsgivning inom den finansiella sektorn, finansmarknadsforskning och avgifter till tillsynsmyndigheter inom EU. Det övergripande målet är att bidra till ett stabilt och väl fungerande finansiellt system och till konsumentskyddet inom det finansiella området. De åtgärder som vidtas i dessa syften ska vägas mot eventuella negativa effekter på det finansiella systemets effektivitet. Regeringen anser att agerat i enlighet med de mål som är uppställda för verksamheten. har aktivt bidragit inom det internationella arbetet, framför allt med att ta fram nya effektivare kapitalkrav för banker. Vidare anser regeringen att inspektionens arbete med att stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden har utvecklats väl. använde av sina resurser till tillsyn, medan användes för regelgivning och för tillståndsprövningar. använde inspektionen av sina resurser till tillsyn och således har en mindre del av resurserna använts till tillsyn 2010. ökade insatserna inom regelgivning och tillståndsprövning. I propositionen anges att orsaken till att tillsynen minskat dels förklaras av att regelgivning och tillståndsprövning prioriterats, dels av att myndighetens rörlighet på personalsidan medfört konsekvenser på tillsynsinsatsernas omfattning. Utvecklingen av tillsynens omfattning tyder enligt regeringen på att insatserna behöver öka. har genomfört insatser för att skärpa reglerna för bolagens likviditetshantering och regelverken kring bolagens ersättningssystem. Stora resurser har använts för att förbereda de nya riskbaserade kapitaltäckningskraven för försäkringsbolag, Solvens 2. Vidare anges i propositionen att utvecklat sin organisation och styrprocesserna inom myndigheten i syfte att förbättra kvaliteten och effektiviteten i verksamheten. Den tilltagande osäkerheten om utvecklingen på finansmarknaderna har ändrat planeringsförutsättningarna för . har kraven på insatser ökat på flertalet områden inom myndigheten. Regeringen bedömer med detta i beaktande att sammantaget har bedrivit sin verksamhet på ett adekvat sätt och i huvudsak nått upp till sina mål. Regeringen anser att kraven på avseende tillsyn, regelgivning, internationellt arbete och statistik har ökat. Utvecklingen förutsätter både ökade resurser och en effektivare verksamhet. ökades anslaget tillfälligt och dessa medel föreslår regeringen nu ska tillföras permanent . I samband med behandlingen av budgetpropositionen uttalade att avgifter till tillsynsmyndigheterna inom EU borde föras upp på ett eget anslag (bet. 2010/11:FiU2). De tillsynsmyndigheter som avsågs var Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten. Myndigheterna ska finansieras till av de nationella tillsynsmyndigheterna och till över EU-budgeten. Regeringen har inom utgiftsområdet fört upp ett nytt anslag för avgifterna. Regeringen gav 2009 Verket för innovationssystem () i uppdrag att genomföra en långsiktig satsning på finansmarknadsforskning. Syftet med satsningen är att stödja utveckling av forskning som är både internationellt konkurrenskraftig och har en hög relevans för den finansiella sektorns aktörer i såväl privat som offentlig verksamhet. inledde finansmarknadsprogrammet och beslutade ett antal satsningar. är statens centrala finansförvaltning. En av uppgifter är att vara statens internbank. I denna roll ansvarar för att ge de statliga myndigheterna förutsättningar att genomföra sina betalningar på ett säkert och effektivt sätt. ansvarar också för att ställa ut garantier och ge krediter som beslutat om. ansvarar även för insättningsgarantin, investerarskyddet och hanteringen av statligt stöd till banker och andra kreditinstitut. Till uppgifter hör också att hantera och förvalta statsskulden. Det övergripande målet för statsskuldsförvaltningen är att statens skuld ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Arbetet med att ytterligare öka säkerheten i statens betalningar har fortsatt . har lämnat förslag till ändringar i förordningen (2006:1097) om statliga myndigheters betalningar och medelsförvaltning. Förslagen genomfördes i huvudsak och trädde i kraft . Ändringarna förtydligar enligt regeringen myndigheternas ansvar i betalningsprocessen. Vidare skriver regeringen att ramavtalen för betaltjänster, som trädde i kraft , innehåller lösningar som gör det möjligt för myndigheterna att öka säkerheten. Finansoron och den kraftiga konjunkturnedgången ledde till att fick nya och viktiga uppdrag som garanti- och kreditmyndighet. beviljades både och lån med statliga garantier. har också i uppdrag att handlägga krediter till och samt att bistå med utformningen av ett avtal om kredit till . Enligt regeringen har Rikgäldskontoret uppnått målen för internbanksverksamheten. Regeringens preliminära bedömning är att målet för statsskuldsförvaltningen har uppnåtts, men den slutliga utvärderingen kommer att göras i en utvärderingsskrivelse som lämnas till . När det gäller garantier och krediter, insättningsgarantin, investerarskyddet och stöd till kreditinstitut bedömer regeringen att hanterat uppgifterna i enlighet med sitt uppdrag och utifrån gällande mål. Området omfattar krediter till Sjunde AP-fonden för att finansiera verksamheten och fördela kostnaderna för att bygga upp fondens verksamhet över tiden. Sjunde AP-fonden förvaltar två fonder i premiepensionssystemet, de s.k. byggstensfonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Fonderna bildades inom ramen för de förändringar i pensionssystemet som fattade beslut om 2009. AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond ersatte de två tidigare fonderna Premiesparfonden och Premievalsfonden. Premiesparfonden var tidigare förvalsalternativet för dem som inte gjort ett aktivt val. infördes ett förvalsalternativ med generationsprofil, . Målet för Sjunde AP-fonden (fondens uppdrag) är att uteslutande förvalta premiepensionsmedel i pensionsspararnas intresse för att uppnå en långsiktigt hög avkastning i syfte att tillförsäkra andelsägarna en så bra pension som möjligt i förhållande till risken i placeringarna. Hänsyn till miljö och etik ska tas i placeringsverksamheten utan att avkall görs på det övergripande målet om hög avkastning. Regeringens utvärdering av Sjunde AP-fondens resultat redovisas i en särskild skrivelse till (jfr bet. 2011/12:FiU6). Kapitalhöjningar i vissa internationella finansiella organisationer Området omfattar deltagande i kapitalhöjningar i vissa internationella finansiella institutioner. Målet för de internationella finansiella institutionernas verksamhet är att främja en hållbar ekonomisk utveckling och bidra till finansiell stabilitet. Under området behandlas ett förslag till kapitalhöjning i utvecklingsbank. Banken ägs av 40 europeiska länder som är medlemmar i . Bankens uppdrag är att finansiera projekt i ägarländerna i syfte att främja den sociala sammanhållningen i . En kapitalhöjning föreslås i banken för att den ska kunna svara mot ökade finansieringsbehov inom bankens sociala fokusområde. Regeringen planerar att överlämna nästa skrivelse om verksamheten i de internationella finansiella institutionerna till . Krediter till andra stater Målet för krediterna till andra stater är att genom internationellt samarbete mildra effekterna av den finansiella krisen inom EU och i närområde samt bidra till att motverka att en finansiell kris i en stat sprids till andra stater och därigenom skapar allvarliga problem i det finansiella systemet i . Området behandlar krediter till och . Vidare behandlas en utlovad kredit till . Regeringen anger att det i första hand ges stöd till ett land i kris genom de internationella finansiella institutionerna. Ofta vänder sig ett land i kris till IMF för att söka betalningsbalansstöd. Medlemsstater i EU och länder i EU:s närområde har också möjlighet att få lån från EU. EU:s huvudsakliga instrument för krisutlåning är de två tillfälliga lånefaciliteterna Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) och Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) samt det existerande betalningsbalansstödet. EFSF är finansierad av och medlen är endast tillgängliga för lån till . EFSM kan utnyttjas av samtliga EU-länder. ska EFSF och EFSM ersättas av en permanent stabilitetsmekanism, Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM), med en initial kapacitet på . ESM kommer att vara finansierad av och endast vara tillgänglig för lån till dessa länder. Regeringen anser att vid behov av kompletterande bilateralt stöd bör lämna kredit till andra stater med vilka har nära ekonomiska och politiska förbindelser och som befinner sig i en särskilt svår situation. Det är enligt regeringen av stor betydelse att kan bidra till att motverka att en finansiell kris i en annan stat sprids och skapar allvarliga problem i det finansiella systemet regionalt. Som ett litet land har enligt regeringen anledning att stötta andra små länder inom EU och i vår direkta närhet. Mot denna bakgrund har utlovat en kredit till om . Utfästelsen gjordes efter samråd med . Förhandlingarna med om låneavtalet är inte avslutade. Regeringen har för avsikt att lämna en proposition till med förslag om en kredit till när avtalet är färdigbehandlat. beslutade att bemyndiga regeringen att besluta om en kredit till om högst . Krediten var ett tillägg till Internationella valutafondens (IMF) finansiella stöd till och en del av de nordiska ländernas krediter till . Den svenska krediten uppgår till , varav hälften har utbetalats. Enligt det ursprungliga låneavtalet var lånet tillgängligt för utbetalning t.o.m. . Efter att begärt att tillgänglighetsperioden skulle förlängas till slutet av 2011 beslutade om en förlängd tillgänglighetsperiod till utgången av 2011. beslutade att bemyndiga regeringen att besluta om en kredit till om högst . Krediten var ett tillägg till IMF:s och EU:s finansiella stöd till och en del av de nordiska ländernas krediter till . Regeringen anför att genom krediterna till och har bidragit till de internationellt samordnade insatserna för att stödja dessa länders ekonomiska och finansiella stabilisering och återhämtning från krisen. Båda länderna har kommit långt på sin väg tillbaka från krisen. har inte behövt begära full utbetalning och har inte begärt någon utbetalning alls av den svenska krediten. Det har dock enligt regeringen ändå varit en trygghet för de båda länderna att de haft möjlighet att vid behov låna av . Området omfattar och dess normgivning i redovisningsfrågor. ska vara statens expertorgan på redovisningsområdet och ansvara för utvecklandet av god redovisningssed. Regeringen bedömer att nämnden i hög grad bidrar till att uppfylla målet för området. Revisionens iakttagelser inom utgiftsområdet Samtliga myndigheter inom utgiftsområdet fick revisionsberättelser utan invändningar av Riksrevisonen. Vad gäller en rapport om it-investeringar över gränserna (RiR 2009:18) skriver regeringen att den i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1) redovisade att den delade bedömning att en översyn av registerlagstiftningen borde genomföras. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning som ska se över vissa grundläggande frågor av generell karaktär. Syftet ska vara att skapa förutsättningar för en tydligare och mer lättillämpad registerreglering som tillgodoser såväl intresset av en effektiv e-förvaltning som den enskildes rätt till personlig integritet och allmänhetens berättigade anspråk på insyn i den offentliga verksamheten. Vidare anför regeringen i propositionen att identifierade (i revisionsrapporten av it-miljön för statistikproduktion av konsumentprisindex (KP) och nationalräkenskaperna (NR) samt processen för intern styrning och kontroll) brister inom it-miljön. Statskontoret har på regeringens uppdrag granskat () kvalitetsarbete, och inom ramen för detta har Statskontoret följt och granskat SCB:s arbete med att åtgärda de identifierade bristerna i it-miljön. I propositionen redovisar regeringen mål, resultat och den politiska inriktningen för utgiftsområdet och de olika delområdena. Utskottet noterar att regeringen bedömer att majoriteten av myndigheterna inom utgiftsområdet har bedrivit sin verksamhet på ett tillfredsställande sätt. I förra årets betänkande (2010/11:FiU2) tog utskottet särskilt upp de kvalitetsbrister som funnits i () statistik. I propositionen redogör regeringen för olika åtgärder som vidtagits för att komma till rätta med bristerna. Liksom utgår utskottet från att regeringen mycket tätt följer SCB:s kvalitetsarbete. I det mål för det finansiella systemet som beslutat ingår bl.a. att systemet ska vara effektivt och tillgodose krav på stabilitet och konsumentskydd och genom tillsyn och regelgivning bidra till förtroendet för den finansiella sektorn. Tillsynen ska bedrivas effektivt. Det framgår av propositionen att den tilltagande osäkerheten om utvecklingen på finansmarknaderna har ändrat planeringsförutsättningarna för som kraven ökat på myndigheten. Den andel av resurserna som inspektionen lagt på tillsyn har minskat medan insatserna inom regelgivning och tillståndsprövning ökat. Bland annat har myndighetens rörlighet på personalsidan medfört konsekvenser på tillsynens omfattning. Regeringen bedömer dock att sammantaget bedrivit sin verksamhet på ett adekvat sätt och i huvudsak uppnått sina mål. Regeringen anser att den finansiella tillsynen också behöver utvecklas samt öka både i kvalitet och i omfattning. Det finns enligt utskottet en osäkerhet om och i så fall vilka konsekvenser den rådande ekonomiska situationen och krisen kan få för de finansiella systemen och instituten i och tillsynen över dem. Det pågår ett arbete inom EU med att ta fram nya regelverk för de finansiella marknaderna, och det pågår ett omfattande arbete i i samma frågor. Regeringen har aviserat att den kommer att föreslå högre kapitaltäckningskrav för de systemviktiga bankerna i i syfte att stärka stabiliteten i det svenska banksystemet och minska sårbarheten i svensk ekonomi. Mot den bakgrunden anser utskottet att målet för det finansiella systemet i de delar det gäller tillsyn och regelgivning samt kraven på effektivitet, stabilitet och konsumentskydd är särskilt viktiga att följa upp. konstaterade i sitt huvudbetänkande i en ny tid (framst. 2005/06:RS3) att det i uppföljnings- och utvärderingsarbetet är viktigt att alla utskott granskar den resultatinformation som regeringen lämnar i budgetpropositionen och resultatskrivelser. Regeringen måste på ett bättre sätt leva upp till önskemål om en fördjupad resultatredovisning. Utskottet bedömer att de angivna delarna av målet för det finansiella systemet är av en sådan vikt att de i den rådande situationen på finansmarknaderna bör följas upp genom att regeringen lämnar en särskild resultatskrivelse . Således föreslår utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att den ska återkomma till med en resultatskrivelse om målet för det finansiella systemet i de delar det gäller effektivitet, stabilitet, konsumentskydd, reglering och tillsyn. Mål och resultat för är en del av kontrollmakt och ansvarar för oberoende granskning av statlig verksamhet. Granskningen omfattar såväl effektivitetsrevision som årlig revision. granskar hela beslutskedjan i den verkställande makten och förser med ett kvalificerat beslutsunderlag. Detta ställer stora krav på myndigheten. måste präglas av hög effektivitet och kvalitet. strävar efter att utföra sina uppgifter på ett sådant sätt att myndigheten utgör ett föredöme i statsförvaltningen. redovisar sin verksamhet i fyra verksamhetsgrenar: årlig revision, effektivitetsrevision, internationellt utvecklingssamarbete och omvärldsinriktad verksamhet. Målet för den årliga revisionen är att i enlighet med god revisionssed och avlämna revisionsberättelser avseende årsredovisningen för de granskningsobjekt som omfattas av lagen (2002:1022) om statlig revision. Målet för effektivitetsrevisionen är att genom granskningsverksamhet främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. För granskningsverksamheten gäller vidare att den ska vara relevant och intressant, hålla hög kvalitet samt att den ska nå en hög verkningsgrad. Målet för det internationella utvecklingssamarbetet är att inom ramen för svensk biståndspolitik stärka de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva offentlig revision, stärka parlamentens kontrollmakt samt bidra till uppbyggnaden av en god förvaltning och korruptionsbekämpning i utvecklingsländer. Målet för verksamhetsgrenen omvärldsinriktad verksamhet är att befästa och befrämja revisionens roll, nationellt och internationellt, samt att öka genomslaget av verksamhet. nådde 2010 de mål som satts upp för året. Effektivitetsrevisionen har genomförts inom ramen för planerade granskningsstrategier. färdigställdes totalt 31 rapporter, varav 26 publicerades. Fem rapporter publicerades först under inledningen av 2011 med hänsyn till att den nu avvecklade styrelsen inte hann slutbehandla dessa . Den årliga revisionen har bedrivits enligt god revisionssed och samtliga revisionsberättelser lämnades . Den internationella organisationen för högre revisionsorgan (Intosai) fastställde nya internationella standarder för finansiell revision. Arbetet med riktlinjer för finansiell revision har letts av och engagerat mer än 100 experter från 60 olika nationella revisionsmyndigheter. har haft en ledande roll i bl.a. Intosai:s arbete med att beskriva orsakerna till nuvarande och tidigare finanskriser samt vilka lärdomar som kan dras för framtiden. Det internationella utvecklingssamarbetet har genomförts inom ramen för nio projekt. Verksamheten har i stort följt fastställda planer. De ekonomiska förutsättningarna kommer att ställa stora krav på myndigheten. har därför bl.a. intensifierat arbetet med att se över de administrativa processerna i syfte att minska gemensamma kostnader och därmed frigöra resurser. har uppdragit åt en revisionsbyrå att utföra extern revision av . Revisionen har i sin revisionsberättelse bedömt att årsredovisning i allt väsentligt är rättvisande. behandlade utskottet Rikrevisionens årsredovisning , externrevisorns revisionsberättelse och revisionspromemoria samt (bet. 2010/11:FiU35). Utskottet tog då upp redovisningen av extern kompetens och konsulter. Utskottet hade tidigare understrukit vikten av att fortsatte att analysera, och för redovisa, hur extern kompetens i granskningarna medfört kvalitetshöjningar i granskningsverksamheten. Utskottet välkomnade i förra årets betänkande FiU35 att utökat sin resultatredovisning med ett längre avsnitt som behandlar användningen av extern kompetens och konsulter och att redogör för vilka typer av extern kompetens som tillförts granskningsverksamheten.