bet · GY01JuU10 · 2011-03-29 00:00:00 — Vi vill också framhålla att halvvägshus är ett ekonomiskt billigare alternativ än anstalt och främjar återanpassning i samhället. Vi anser därför att det krävs ökade ansträngningar för att få fler intagna i verksamhet i halvvägshus. Det är även viktigt att kommunerna har en god beredskap för att kunna erbjuda det stöd och den vård som behövs efter frigivandet. För att underlätta kommunernas möjlighet till detta menar vi att det bör utredas hur alla de resurser som finns inom missbruksvården, , Arbetsförmedlingen etc. kan samordnas på ett bättre sätt för att ge varje enskild individ ett relevant stöd i samband med frigivningen, ett s.k. utslussningsstöd. Stödet ska vara individuellt och insatserna ska vara riktade mot t.ex. fortsatt missbruksvård, arbetspraktik, utbildning och boende. Insatserna ska vara dokumenterade i en handlingsplan som skrivits under av den enskilde, Kriminalvården och kommunen. Kontraktsvård och vårdvistelse, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju408 yrkande 2. Enligt min uppfattning borde kontraktsvård och vårdvistelse användas i större utsträckning. Frågan om samverkan med kommunerna aktualiseras när det gäller kontraktsvård. En lösning skulle kunna vara att låta frivården ta en större del av kostnaden, vilket i så fall kräver mer resurser till Kriminalvården. Också när det gäller vårdvistelse krävs en fungerande samverkan med kommunerna. Vårdvistelse bör vidareutvecklas till att bli ett alternativ till fängelse i ett ännu tidigare skede. Om den intagne bedöms tillräckligt motiverad måste en behandling genom vårdvistelse alltid kunna påbörjas. Ett annat problem är att föreskrifterna för vårdvistelser kan vara för restriktiva. Man kräver t.ex. att den intagne ska ha fått normalpermission på egen hand innan vårdvistelse påbörjas. Om orsaken till att man inte befinner sig i detta stadium är att man har missbruksproblem blir det en absurd tolkning. Kraven på att den som behandlas måste anses klara sin behandling för att få den bör också ifrågasättas. Annat som behöver förändras är att om den intagne i samband med domen nekats kontraktsvård så leder det till att det senare blir omöjligt att få vårdvistelse. Ett lyckat motivationsarbete bör kunna leda till vårdvistelse även efter nekad kontraktsvård. Villkorlig frigivning, punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Ju341 och 2010/11:Ju423 samt avslår motion 2010/11:Ju408 yrkande 1. I 26 kap. 6 § stadgas som en huvudregel att när minst två tredjedelar av ett tidsbestämt fängelsestraff, dock minst en månad, avtjänats ska den dömde friges villkorligt. Det innebär i princip att straffskalan minskar med en tredjedel per automatik. Härtill kommer att svenska domstolar ofta dömer i den nedre kanten av straffskalan, enligt en undersökning från . Exempelvis konstaterades att straffen för samtliga brottstyper ligger i den nedre fjärdedelen av straffskalan i snitt. När det gäller grov kvinnofridskränkning, grov misshandel och olaga hot ligger av domarna i den nedre fjärdedelen av straffskalan. Den sammantagna effekten av det ovanstående blir att verkställighetstiderna enligt min uppfattning blir alldeles för korta och närmast kan uppfattas som ett hån mot brottsoffren. Detta står inte heller i samklang med den allmänna rättsuppfattningen. Sammanfattningsvis anser jag att huvudregeln om villkorlig frigivning efter att två tredjedelar av straffet avtjänats inte bör gälla brott mot liv och hälsa, t.ex. mord, våldtäkt, rån, misshandel, narkotikahandel, inbrott och annan jämförlig brottslighet. Villkorlig frigivning, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju408 yrkande 1 och avslår motionerna 2010/11:Ju341 och 2010/11:Ju423. Det finns kritik mot att kriminalvården blir mer och mer förvaring och mindre behandling. Genom att återinföra villkorlig halvtidsfrigivning och satsa de budgetmedel som då frigörs på en förbättrad kriminalvård finns stora möjligheter till förändring. där den dömde är villkorligt frigiven och står under Kriminalvårdens tillsyn har också ett egenvärde för att underlätta en övergång till ett liv i frihet och utan kriminalitet. Jag anser således att villkorlig halvtidsfrigivning bör återinföras. Inledningsvis föreslår jag att den grupp som döms till frihetsberövande straff ska omfattas av reformen. De pengar som frigörs ska enligt min uppfattning bl.a. används till en utökad och förstärkt programverksamhet, mer resurser till missbruksbehandling, satsning på sysselsättning och utslussningsåtgärder, satsningar på personalen, större möjligheter att anpassa kriminalvården för intagna kvinnor och en satsning på särskilda personalkategorier. Behandlingsprogram riktade till dömda sexualbrottslingar och misshandlande män ska också vara en viktig del av dessa resurser. Avtjänande av straff efter utvisning, punkt 7 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju419 yrkande 8. När en utlänning blir dömd till fängelse med efterföljande utvisning ska sträva efter att få den dömda utlänningen att avtjäna straffet i sitt hemland eller i annat anvisat land. Detta är särskilt aktuellt för utlänningar som döms till verkliga livstidsstraff samt för andra grova brott. Givetvis är det av yttersta vikt att kan kontrollera och verifiera att den utlämnade brottslingen faktiskt avtjänar det utdömda straffet. Detta system kan också medföra lägre kostnader för fängelseverksamheten. ska därmed sträva efter att upprätta avtal med andra länder för att möjliggöra detta. Restriktioner för häktade, punkt 8 (S, V) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju408 yrkande 7. har fått kritik av för förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling (CPT) för förhållandena på och lagstiftningen om de svenska häktena. Ett område där kritiken varit mycket stark gäller de restriktioner som åklagare utfärdar i samband med häktningen. Dessa anses ofta vara slentrianmässiga, och i mycket stor utsträckning handlar det om fullständiga restriktioner. I (SOU 2006:17) föreslogs att åklagaren i samband med häktningsförhandlingen ska begära tingsrättens tillstånd för och motivera varje enskild restriktion som han eller hon vill ålägga den häktade. Dessa förslag välkomnades av många remissinstanser som såg dem som nödvändiga för att leva upp till de krav som ställts på . gäller att restriktioner endast kan prövas om den häktade själv begär det, vilket sällan sker. Regeringen valde trots detta att inte genomföra förslagen när den nya fängelse- och häkteslagen togs fram och anförde att utredningsförslaget inte medför någon stor eller principiell ändring. Detta uttalande är häpnadsväckande eftersom utredningens förslag faktiskt innebar ett helt annat perspektiv i fråga om vem som ska ta initiativ till en omprövning. Sammanfattningsvis anser vi att förslag om prövning av restriktioner i häkten bör genomföras. Underåriga i häkte, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju408 yrkande 8. Det förekommer fortfarande i att barn, dvs. personer , placeras i häkte under utredning och i avvaktan på förhandling i domstol. Jag anser det vara ovärdigt ett land som skrivit under att isolera barn i häktesceller. Det måste vara möjligt att lösa frågan om hur dessa barn ska tas om hand på ett mer värdigt sätt. Det bör införas ett förbud mot att placera barn i häkte. Utbildning för kriminalvårdare, punkt 10 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju408 yrkande 10 och avslår motion 2010/11:Ju364. Ett så krävande yrke som kriminalvårdare kräver en vidare utbildning än vad som kan erbjudas inom egen försorg. En särskild utbildning skulle uppvärdera kriminalvårdaryrket, och de problem som uppstår då yrket ofta ses som ett genomgångsyrke skulle minska. En möjlighet skulle kunna vara att skapa en särskild inriktning i regi under rubriken socialt arbete med inriktning på kriminalvård. Det bör alltså utredas hur en särskild högskoleutbildning för kriminalvårdare kan skapas. Tillsyn över kriminalvården, punkt 11 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju293 yrkande 22. En väl fungerande tillsyn är central för den slutna verksamhet kriminalvården utgör. Den tillsyn som JO utför är inte kontinuerlig och heller inte fullständig. En övervägande del av verksamheternas tillsyn ansvarar den egna myndigheten för. En modern kriminalvård ska ha en självständig tillsyn utifrån. Vi vill därför införa en oberoende instans utanför Kriminalvården som ska sköta tillsynen över Kriminalvården. , punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju408 yrkande 9. Det finns en mängd internationella konventioner som reglerar förhållandena på fängelser och häkten samt skyddet för mänskliga rättigheter för interner. Dessutom innehåller vår grundlag flera rättigheter, vilka givetvis även gäller dem som sitter i våra fängelser. Ett exempel på där det kan vara tveksamt om de intagnas grundläggande rättigheter respekteras är frågan om föreningsfriheten, som är en grundlagsfäst rättighet. När det gäller möjligheten att bilda förtroenderåd på anstalter begränsas den till att gälla enskilda avdelningar i stället för att gälla hela anstalten, vilket oftast är en förutsättning för att man ska kunna driva sina krav med någon som helst kraft. Ordningen med små förtroenderåd innebär också att de synpunkter som internerna vill framföra vanligtvis får framföras till avdelningschefen i stället för till anstaltsledningen. Detta är en dålig ordning. Det som anförs som skäl för denna ordning är säkerhetsfrågor och att man vill förhindra kommunikation mellan avdelningar och vissa individer. Jag anser att det är tveksamt om det verkligen är möjligt att på detta generella sätt inskränka en av de viktigaste grundlagsfästa rättigheterna. När det gäller fångarnas nationella förtroenderåd kringskärs möjligheterna till organisering totalt. I har det införts en fångombudsman som arbetar med dessa frågor. Det har fått mycket positiva effekter för internerna, men även för anstaltsledningarna, och har bidragit till att en bättre fungerande verksamhet för alla parter. En fångombudsman bör införas även i . Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Ju213 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpt uppföljning och agerande vid brott på anstalter. 2010/11:Ju293 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om halvvägshus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utslussningsstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en oberoende instans för tillsyn av kriminalvården. 2010/11:Ju341 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring av bestämmelsen om villkorlig frigivning i 26 kap. 6 § . 2010/11:Ju364 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en samordnad utbildning för kriminalvårdare och skötare inom rättspsykiatrin. 2010/11:Ju408 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att halvtidsfrigivning av förstagångsdömda bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge fler möjlighet till kontraktsvård och vårdvistelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förändrade villkor för utökad frigång. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler intagna i halvvägshus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utslussningsstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnor i Kriminalvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra förslag om prövning av restriktioner i häkten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett förbud mot att placera barn i häkte. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en fångombudsman bör införas i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur en särskild högskoleutbildning för kriminalvårdare kan skapas. 2010/11:Ju419 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätta avtal med andra länder för att möjliggöra att en utlänning som är dömd till fängelsestraff följt av utvisning kan avtjäna sitt straff i ett annat land. 2010/11:Ju423 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort möjligheten till frigivning efter två tredjedelar av avtjänat straff enligt 26 kap. 6 § för brott mot liv och hälsa samt narkotikabrott, t.ex. mord, våldtäkt, rån, misshandel, narkotikabrott, inbrott och annan jämförlig brottslighet. 2010/11:So239 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att mer aktivt beakta neuropsykiatriska funktionsnedsättningar i frågor som rör kriminalvårdspolitik och missbruksvård.