bet · GZ01UbU1 · 2011-12-09 00:00:00 — föreslår i kommittémotion 2011/12:Ub494 yrkande 2 i denna del att anslaget ska höjas med jämfört med regeringens förslag. satsar på 2 000 fler platser inom den kommunala vuxenutbildningen för unga som behöver läsa upp sin gymnasieexamen. Utöver dessa öronmärkta platser utökas den kommunala vuxenutbildningen med 2 500 platser . föreslår att sfi-bonusen avskaffas och att de som är avsatta för detta ändamål (inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet) används för att stärka den ordinarie undervisningen i svenska för invandrare. Det behövs fler platser inom . skapar 1 000 fler platser inom . tillför i kommittémotion 2011/12:Ub521 i denna del medel för 9 000 nya komvuxplatser. Anslaget föreslås öka med . föreslår i partimotion 2011/12:Ub476 i denna del att anslaget ökas med utöver regeringens förslag. vill satsa på fler utbildningsplatser för att öka såväl sysselsättningen som människors kunskaper. I förhållande till regeringens förslag blir det drygt 25 000 fler platser på Komvux och 5 000 fler platser på 2012. Utskottet anser att vuxenutbildningen är viktig, både för den enskilda individen och för samhället. Satsningar på vuxenutbildningen är centrala för att nå de grupper bland både ungdomar och äldre som saknar gymnasieutbildning eller behöver komplettering i detta avseende. Utskottet välkomnar regeringens särskilda satsningar på vuxenutbildningen. Bland dem finns den utökade satsningen på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) med ca 5 000 platser och en beräknad ökning med ca 1 000 platser . Den tillfälliga satsningen på med ca 1 000 platser , och som beräknas uppgå till ca 500 platser , är också väl motiverad. Utskottet vill vidare framhålla att kan ses som en viktig pusselbit för en framgångsrik integrationspolitik. Var femte studerande som antogs till någon utbildning inom hade utländsk bakgrund (enligt definitionen född utomlands eller född i med två utrikes födda föräldrar). Det är en högre andel än inom någon annan eftergymnasial utbildningsform (enligt Myndigheten för av utbildningar och studerande med fokus på: Svensk och utländsk bakgrund hos studerande inom , ). Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslagsnivå och avstyrker motionerna. Utskottet finner också propositionens förslag till bemyndigande väl avvägt. Således tillstyrks regeringens förslag och motionen avstyrks. 1:16 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom utbildningsområdet m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:16 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom utbildningsområdet m.m. Därmed bifalls propositionen. Vidare bemyndigar regeringen att besluta om stöd för studerande med funktionshinder vid folkhögskolor, universitet och högskolor som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013. Därmed bifalls propositionen. Ändamålet för anslaget är att finansiera utgifter för bidrag för vissa handikappåtgärder inom folkbildningen som framför allt rör särskilt kostnadskrävande utbildningsinsatser vid folkhögskolor, t.ex. tolk och teknisk anpassning. Anslaget används även till särskilt utbildningsstöd enligt förordningen (2005:1074) om statligt bidrag till särskilt utbildningsstöd. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:16 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom utbildningsområdet m.m. för . Med hänvisning till verksamhetens resultat anger regeringen att verksamheten även fortsättningsvis bör bedrivas i samma omfattning. Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:16 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom utbildningsområdet m.m. besluta om stöd för studerande med funktionshinder vid folkhögskolor, universitet och högskolor som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013. Specialpedagogiska skolmyndigheten beslutar om det särskilda utbildningsstödet för bl.a. folkhögskolor, universitet och högskolor samt om bidrag för vissa handikappåtgärder inom folkbildningen. Bidraget beviljas per läsår. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om stöd för dessa ändamål som innebär åtaganden för kommande budgetår. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 5 Universitet och högskolor I detta avsnitt behandlar utskottet regeringens förslag för vad gäller anslag och bemyndiganden som avser universitet och högskolor m.m. (anslagen 2:12:72) samt ett antal motioner i anslutning till dessa. Vidare behandlar utskottet ett motionsförslag om ett utbildningspolitiskt mål för högre utbildning samt två förslag från regeringen om hävande av riksdagsbindning gällande respektive journalister. Avsnittet inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning som ges i budgetpropositionen. De totala kostnaderna för verksamheten vid universitet och högskolor uppgick till . De direkta statliga anslagen till universitet och högskolor uppgick till . De statliga anslagen har ökat med jämfört med föregående år. Utöver de direkta statsanslagen finansierar staten verksamhet vid universitet och högskolor med via olika statliga myndigheter, framför allt genom forskningsråden. Sammantaget innebär detta att av verksamheten vid universitet och högskolor är statligt finansierad. I förhållande till bruttonationalprodukten avsätter till högskolesektorn. Anslagen till universitet och högskolor för utbildning på grundnivå och avancerad nivå uppgick totalt till . Av dessa var avsatta för ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer (takbelopp) och för särskilda åtaganden. sökte totalt ca 374 000 personer till utbildningsprogram och kurser vid universitet och högskolor. Det är en ökning jämfört med . Könsfördelningen bland de sökande var densamma som 2009, dvs. av de sökande var kvinnor och var män. Av det totala antalet sökande utgjorde 19-åringarna . Det är den högsta andelen . Antal sökande per utbildningsplats varierar kraftigt mellan olika utbildningar. För alla yrkesexamensprogram fanns det i genomsnitt 1,9 behöriga förstahandssökande per antagen. Högst söktryck bland yrkesexamensprogram, med över fem sökande per plats, hade utbildningarna till psykolog, läkare, veterinär, arkitekt och sjukgymnast. Utbildningar med drygt en sökande per plats var utbildningar inom naturvetenskap och lärarutbildningar. När det gäller lärarutbildningarna ökade andelen behöriga förstahandssökande jämfört med . har dock antalet behöriga förstahandssökande till lärarutbildningen minskat från 13 900 till 13 000. Under /10 fortsatte ökningen av antalet högskolenybörjare. Under läsåret påbörjade 109 000 personer högskolestudier . Det är nästan 15 000 fler än föregående läsår. Trots att antalet högskolenybörjare var rekordhögt /09 ökade antalet högskolenybörjare 2009/10 jämfört med föregående läsår. Till stor del beror den kraftiga ökningen förmodligen på den ekonomiska krisen och de svårigheter som de ungdomar som lämnar gymnasiet har att få ett arbete. Därutöver är årskullarna i åldern ovanligt stora, och antalet 19-åringar i högskolan ökade jämfört med föregående läsår. har en stor del av ökningen av högskolenybörjare bestått av inresande studenter, men står de svenska högskolenybörjarna för merparten av ökningen. I takt med att antalet unga studenter ökar, sjunker medianåldern för högskolenybörjarna. Exkluderas de inresande studenterna har medianåldern för högskolenybörjare sjunkit från till mellan läsåren 2003/04 och 2009/10. Andelen av en årskull som påbörjat högskoleutbildning har ökat kraftigt och uppgår till . har påbörjat högskolestudier. av de svenska högskolenybörjarna var /10. Denna andel har ökat . har antalet svenska högskolenybörjare ökat i åldersgruppen , medan antalet har minskat i åldersgrupperna . Nästan hälften av högskolenybörjarna läser enbart fristående kurser. Antalet högskolenybörjare på fristående kurser har ökat . En stor del av ökningen beror på ökningen av inresande studenter eftersom dessa framför allt läser fristående kurser. Exkluderas de inresande studenterna är ökningen av antalet högskolenybörjare på fristående kurser , vilket till stor del beror på det allt större intresset för distanskurser. fortsatte antalet helårsstudenter vid universitet och högskolor att öka och uppgick till drygt 315 000. Antalet helårsstudenter har ökat vid nästan alla lärosäten. Sammantaget ökade antalet helårsstudenter med 15 . Jämfört var antalet helårsstudenter nästan 60 000 fler. Drygt hälften av samtliga helårsstudenter läser kurser inom samhällsvetenskap och juridik. Området är det klart största för både män och kvinnor, och företagsekonomi utgör det enskilt största ämnet. På andra plats kommer området humaniora för kvinnor och teknikområdet för män. Medianåldern för samtliga studenter är . Om de inresande studenterna exkluderas har medianåldern bland studenterna varit lika hög . Studenterna i åldersgruppen har stått för den största ökningen av antal studenter. Antalet studenter som är registrerade på fristående kurser fortsätter att öka. Andelen som läser fristående kurser av det totala antalet studenter ligger dock relativt stilla på . Utbildnings- och examensstrukturen med uppdelning av kurser efter utbildningsnivåerna grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå började tillämpas /08. /10 var drygt 98 000 studenter registrerade på kurser på avancerad nivå, vilket motsvarar av samtliga studenter. Högst andel studenter på avancerad nivå fanns inom områdena teknik och medicin/odontologi . Lägst andel på avancerad nivå hade området humaniora . Av studenterna i utbildning på grundnivå och avancerad nivå utgör kvinnor och män . En del av förklaringen till den höga andelen kvinnor inom högskolan kan vara att kvinnor i större utsträckning än män söker sig till högskolan för att gå vissa yrkesutbildningar eftersom gymnasieskolans utbud av yrkesutbildningar i större utsträckning omfattar traditionellt manliga yrken. Ytterligare en förklaring kan vara kvinnors bättre studieresultat i gymnasieskolan. Skillnaderna är stora i andelen män och kvinnor inom olika ämnesområden. Könsfördelningen är jämn endast inom humaniora, naturvetenskap och det konstnärliga området. Särskilt framträdande är den ojämna könsfördelningen inom ämnesområdena teknik, vård och medicin. Distansutbildningen inom högskolan fortsätter att öka. Under /10 uppgick antalet distansstudenter till ca 134 000, vilket är 15 000 fler än föregående läsår och nästan fyra gånger så många som . Det innebär att drygt var fjärde student /10 läste på distans eller kombinerade distansstudier med campusförlagda studier. Omräknat i helårsstudenter motsvarar det av det totala antalet helårsstudenter. Av distansstudenterna läste campuskurser. Jämfört med övriga studenter är drygt dubbelt så många distansstudenter , och andelen kvinnor är högre. Prestationsgraden, dvs. kvoten mellan avklarade poäng och helårsstudenter, har minskat från till 2010. Minskningen gäller framför allt fristående kurser och generella program. En orsak till den minskade prestationsgraden är att en allt större andel av studenterna läser på distansutbildningar där prestationsgraden vanligen är låg. har dessutom antalet helårsstudenter ökat kraftigt. Eftersom det sker en viss eftersläpning i poängprestationen i förhållande till registreringarna är det normalt att prestationsgraden sjunker något under de år antalet helårsstudenter ökar kraftigt. Skillnaden i prestationsgrad är stor mellan olika studieformer. Prestationsgraden för program som leder till yrkesexamen var /09 och för fristående kurser . Den låga prestationsgraden för fristående kurser beror till stor del på att många studenter läser fristående kurser på distans. Program som ges som distansutbildning har dock en prestationsgrad liknande den campusförlagda utbildningen. Utbildningsområdena undervisning, vård och konst har de högsta prestationsgraderna. Den höga prestationsgraden förklaras med att kurserna inom dessa områden ofta ingår i program och att en examen behövs för att man ska få legitimation att utöva t.ex. vissa vårdyrken. Lägst är prestationsgraden inom humaniora, där en övervägande del av utbildningarna består av fristående kurser. Inom alla utbildningsområden har kvinnor en högre prestationsgrad än män. Skillnaderna i prestationsgrad är stor mellan olika universitet och högskolor. Nivån på prestationsgraden vid olika lärosäten avgörs i stor utsträckning av andelen studenter på fristående kurser i kombination med andelen studenter på distansutbildning. Studenter som inte tar poäng En faktor som påverkar prestationsgraden är hur stor andel av studenterna som registrerar sig på en kurs eller ett program och som sedan inte tar några poäng. Beräkningar visar att bland studenter som var registrerade har av samtliga studenter inte tagit några poäng alls på de kurser där de har varit registrerade. Totalt rör det sig om ca 30 000 helårstudenter som var registrerade men som inte tog några poäng och , av vilka 3 700 var inresande studenter. Totalt uppgår ersättningen som utgår till universitet och högskolor för studenter som inte tar några poäng till motsvarande ca . Andelen studenter som inte tar poäng skiljer sig mellan olika utbildningsformer. Högst är andelen på fristående kurser på distans. Andelen studenter som inte tar några poäng skiljer sig också mellan olika universitet och högskolor. Lärosäten med en hög andel studenter på fristående kurser och distansutbildning har en högre andel studenter som inte tar några poäng än lärosäten med en stor andel av studenterna på program. Många studenter som inte tar poäng är dock registrerade på andra kurser där de har tagit poäng. Detta gäller för av samtliga studenter som inte har tagit några poäng. Om studenter som inte har tagit några poäng exkluderas ur kvoten i beräkningen av prestationsgrad stiger denna till totalt . Eftersom andelen studenter som inte tar poäng är olika stor inom olika utbildningsområden påverkas prestationsgraden olika mycket. Prestationsgraden är dock fortfarande lägst inom humaniora även om studenter som inte tar några poäng exkluderas. Efter den kraftiga nedgången 2004 och ökade antalet nybörjare till utbildning på forskarnivå 2008 med . Ökningen fortsatte året därpå, men 2010 minskade antalet nybörjare något. Könsfördelningen bland de nyantagna var 2010 relativt jämn med en liten övervikt för män. Skillnaderna är stora mellan olika vetenskapsområden. Högst andel kvinnor fanns inom medicin och lägst inom teknik . Antalet licentiatnybörjare har fortsatt att minska och uppgick till 399. sjönk antalet avlagda doktorsexamina med ca 200 till knappt 2 700, vilket var den största nedgången och den största procentuella nedgången . Nedgången har sedan fortsatt , och antalet utfärdade doktorsexamina 2010 var ca 2 600. Andelen kvinnor som avlade doktorsexamen översteg 2009, och den knappa övervikten för kvinnor kvarstår även 2010. Antalet licentiatexamina fortsätter att minska och uppgick till 680. Utbildningspolitiskt mål för högre utbildning Utskottets förslag i korthet avslår motioner om utbildningspolitiskt mål för högre utbildning. Jämför reservation 2 (S). Propositionen innehåller inte något förslag till riksdagsbeslut om ett utbildningspolitiskt mål för högre utbildning. Regeringens mål är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 119). Regeringen avser att följa måluppfyllelsen med hjälp av bl.a. följande indikatorer som kommer att redovisas i kommande års budgetpropositioner: kvalitetsutvärderingar och beslut om tillstånd att utfärda examina genomströmning i utbildning på forskarnivå vetenskaplig produktion och förmågan att attrahera externa medel för forskning. enades EU-ländernas utbildningsministrar om en fortsättning av utbildningssamarbetet och ett ramverk med strategiska mål för detta (Utbildning 2020). Därmed fastställdes fem riktmärken som ska vara vägledande för uppföljningen av arbetet. Riktmärket för högre utbildning är att andelen personer i åldern med eftergymnasial utbildning ska uppgå till . Riktmärket hör till de övergripande mål som stats- och regeringscheferna antog . Dessa redovisas i de årliga s.k. reformprogrammen. Riktmärkena avser EU som helhet och inte enskilda medlemsländer. En del länder förutsätts kunna bidra till utvecklingen i genom att överträffa riktmärket. Det svenska målet för personer med eftergymnasial utbildning Det mål som regeringen antagit för svensk del till 2020 är att andelen 3034-åringar med en eftergymnasial utbildning ska uppgå till mellan . Andelen av befolkningen som har en minst tvåårig eftergymnasial utbildning har ökat i och uppgick till , vilket var en bit över EU:s riktmärke. I detta mått ingår också utbildningar som inte hör till högskolan. Dessa utbildningar har ökat påtagligt , framför allt i fråga om kvalificerad yrkesutbildning och yrkeshögskola. Mot bakgrund av 2020 och det mål regeringen satt för andelen 3034-åringar med minst två års eftergymnasial utbildning, begär Socialdemokraterna i kommittémotion 2011/12:Ub460 yrkande 2 och kommittémotion 2011/12:Ub473 yrkande 2 i denna del ett tillkännagivande om ett högre mål för andelen unga med högre utbildning. Socialdemokraternas mål är att hälften av 3034-åringarna ska ha genomgått en minst tvåårig högre utbildning (högskola och yrkeshögskola) . Det innebär enligt socialdemokraterna en ökning från dagens till . För att nå målen behövs investeringar i utbildning. Det behövs fler platser inom högskolan och . Det av regeringen satta målet om att andelen med en eftergymnasial utbildning ska uppgå till mellan är redan uppnått och visar, enligt Socialdemokraterna, tydligt att har alltför låga ambitioner för den högre utbildningen. För att ska kunna klara den internationella konkurrensen krävs utbildning och forskning i världsklass. Utskottet har tidigare framhållit (senast i bet. 2010/11:UbU11 s. 7) och vill återigen understryka vikten av att koncentrerar sina utbildnings- och forskningsresurser för att stärka sin internationella konkurrenskraft och fortsätta att utvecklas som en ledande utbildnings- och forskningsnation. En välutbildad befolkning är en viktig förutsättning och målsättning för att fortsatt ska utvecklas som tillväxt- och välfärdsnation. Ett utbildningsväsen av hög kvalitet är av avgörande betydelse. Utskottet anser således att frågan är mycket viktig. Utskottet anser att har goda möjligheter att uppnå en hög utbildningsnivå inom ramen för den beslutade politiken. Utbildningssystemets alla delar samverkar, och inte minst läggs grunden för en framgångsrik utbildning . Sedan början av förra mandatperioden har en rad reformer inom utbildningsområdet påbörjats och genomförts med ambitionen att öka förutsättningarna för ett förbättrat framtida utbildningsväsen. När det gäller den högre utbildningen är den uttalade ambitionen att en hög kvalitet i utbildningen ska prioriteras framför en utbyggnad av utbildningen. Utskottet anser därför att det mål som regeringen antagit för svensk del till 2020 om att andelen 3034-åringar med en eftergymnasial utbildning ska uppgå till mellan är väl underbyggt och tar hänsyn till osäkerhet i statistiken, till den demografiska utvecklingen och till att de som är redan är så pass gamla att satsningar på nya utbildningsplatser endast marginellt kommer att tillfalla dessa. Målsättningen är och bör vara att även fortsättningsvis ska uppnå en hög eftergymnasial utbildningsnivå. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna. Anslag m.m. gällande universitet och högskolor Flertalet av de 72 anslagen som rör högskoleområdet har inte lett till några motionsyrkanden. Beträffande anslaget 2:1 som regeringen föreslår ska anvisas , finns ett förslag som ligger över regeringens förslag. Vidare finns det två förslag som innebär en högre anslagsnivå än regeringens förslag om för anslaget 2:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Det finns även förslag om tre nya anslag med bäring på andra anslag inom detta område. Under denna rubrik finns även två förslag från regeringen om hävande av riksdagsbindning gällande respektive journalister. Propositionens och motionernas förslag om anslag redovisas i bilaga 2 i betänkandet. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 2:1 . Därmed bifalls propositionens förslag och en motion avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (S). Anslaget används för förvaltningskostnader, inklusive utvärdering och tillsyn av högskolans verksamhet, statistik om verksamheten vid universitet och högskolor samt bedömning av utländska eftergymnasiala utbildningsmeriter. Regeringen föreslår att under anslaget 2:1 för anvisar . Anslaget ska enligt förslaget minskas med för att finansiera ett utökat uppdrag till . Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Socialdemokraterna föreslår i kommittémotion 2011/12:Ub473 yrkande 1 i denna del att resurserna till anslaget för ska öka med utöver regeringens förslag . Socialdemokraterna föreslår 8 700 nya högskoleplatser och vill fördela dessa efter de behov som finns på arbetsmarknaden. För denna satsning avsätts mer än vad regeringen föreslagit . Socialdemokraterna ser också ett behov av att de nyare universiteten och högskolorna tillförs en större andel av de nya platserna. ska ges i uppdrag att fördela medel till de nya studieplatserna. Vidare anser Socialdemokraterna att kvaliteten på högskole- och universitetsutbildningar behöver höjas, särskilt inom samhällsvetenskap och humaniora. Socialdemokraterna vill förbättra kvaliteten och öka möjligheterna till praktik och avsätter därför utöver regeringens förslag för detta ändamål. ska ges i uppdrag att fördela medel för att öka den lärarledda tiden och stimulera studenters möjlighet till praktik inom ramen för sina utbildningar. Utskottet delar uppfattningen i motionen om att frågor om högskolans kvalitet och utveckling är angelägna och viktiga. Omfattande satsningar på utbyggnad av högskolan och ökad kvalitet i utbildningarna har också gjorts sedan förra mandatperiodens början. När det gäller frågan om en ytterligare utbyggnad av högskolan vill utskottet erinra om att en av de stora satsningar som regering och riksdag beslutade om inom utbildningsområdet var den tillfälliga satsningen på 10 000 nya platser vid 25 universitet och högskolor, till en kostnad om totalt (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126). Utbildningsplatserna fördelades framför allt mot bakgrund av de bedömningar som lärosätena själva gjorde av möjligheterna att med bibehållen kvalitet tillfälligt öka antalet platser. Utskottet välkomnade denna satsning och ansåg den vara tillräcklig utifrån de givna förutsättningarna (bet. 2009/10:UbU1 s. 47). Utskottet framhöll också att en utbyggnad av högskolan alltid bör ske med bibehållen kvalitet. Den tillfälliga satsningen upphör 2012 i enlighet med den bedömning som gjordes i samma proposition. görs dock ingen neddragning av anslagen till universitet och högskolor med anledning av införandet av studieavgifter för studenter från länder utanför EES och . En sådan neddragning gjordes 2011. skulle beloppet utgöra ca , vilket motsvarar ca 4 500 platser. En fråga utskottet särskilt vill lyfta fram är att det är angeläget med ökad dimensionering av vissa utbildningar. Studenternas efterfrågan av utbildningar och lärosäten samt arbetsmarknadens uttalade behov av välutbildad arbetskraft bör bättre återspeglas i högskolans dimensionering och utbud. Utskottet ställer sig därmed bakom propositionens förslag om ändrad dimensionering av vissa utbildningar. Det handlar om fortsatt utbyggnad av läkarutbildning, tandläkarutbildning, sjuksköterskeutbildning och civilingenjörsutbildning. En sådan utbyggnad föreslås i propositionen delvis finansieras genom omfördelningar mellan lärosäten.