bet · GZ01AU2 · 2011-12-07 00:00:00 — Individers rörlighet och arbetsmarknadsvärde kommer att avgöras av deras utbildning och kompetens, och framtid som konkurrenskraftig kunskapsnation avgörs av de investeringar vi gör . Strukturomvandlingen på arbetsmarknaden kommer att fortsätta. Fler kommer att behöva gå från ett jobb till ett annat. Omställning måste bli lättare för människor inte svårare. Vid sådana processer är det viktigt att tidiga insatser görs, så att de som riskerar uppsägning kan gå vidare till nya jobb eller till utbildning innan arbetslösheten är ett faktum. Utbildning är den enskilt viktigaste insatsen för att stärka konkurrenskraft, skapa nya jobb och bekämpa arbetslösheten. Nya kunskaper ger nya möjligheter på arbetsmarknaden som företag och offentlig verksamhet får möjlighet att rekrytera personal med rätt kompetens . I en hårdnande global konkurrens måste konkurrera med kompetens. Sedan regeringsskiftet har det skett en omfattande nedmontering av det som tidigare utgjorde kärnan i den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Omkring två tredjedelar av platserna inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen har försvunnit. Arbetslösa hänvisas nu i stället i betydande utsträckning till regeringens s.k. garantier: jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för unga. har en tredjedel av de arbetssökande placerats i dessa garantier där aktivitetsnivån är dokumenterat låg. Det verkliga sorgebarnet är jobb- och utvecklingsgarantins fas 3 som alltmer framstår som en arbetsmarknadspolitisk ändstation. Vi vill ha en annan modell där människor snabbt kommer i jobb med egen försörjning. Vi föreslår därför att resurser överförs från jobbcoacher till Arbetsförmedlingens förmedlingsverksamhet. Vi vill utöka arbetsmarknadsutbildningen. Personer som trots stora insatser inte kan få arbete på den ordinarie arbetsmarknaden ska ha möjlighet att få anställning med lönesubvention och avtalade villkor genom t.ex. plusjobb inom den offentliga eller ideella sektorn. Vi föreslår därför att jobb- och utvecklingsgarantin fasas ut. Genom att slå samman delar av Arbetsförmedlingen och delar av och tillföra nya resurser till en gemensam organisation, Kraftsam, vill vi erbjuda människor en kraftsamling för att komma in på eller tillbaka till arbetsmarknaden. Vi vill utöka antalet OSA-anställningar (offentligt skyddat arbete) riktade till personer med psykiska funktionshinder. Vi föreslår också en skattekreditering på av bruttoarbetsinkomsten för arbetslösa med försörjningsstöd som börjar förvärvsarbeta. Det är ett ekonomiskt och mänskligt slöseri att låta många unga börja sitt vuxenliv med arbetslöshet. Aktivitetsförbudet på Arbetsförmedlingen måste därför tas bort. För att underlätta generationsväxling inom den offentliga sektorn föreslår vi en satsning på utbildningsvikariat inom vård och omsorg. Anställda får möjlighet att komplettera och bygga på sin tidigare utbildning som en långtidsarbetslös får arbetslivspraktik och en möjlighet till fortsatt anställning i en viktig framtidsbransch. Vi vill också införa 20 000 traineeplatser för unga i både offentlig och privat verksamhet. Vi föreslår att den s.k. Nynäshamnsmodellen för sommarjobb till ungdomar som bygger på samarbete mellan kommunen och näringslivet utvidgas till att omfatta samtliga kommuner. Vi vill införa en kompetensförsäkring som omfattar alla på den svenska arbetsmarknaden och bygger på arbetslinjen. Kompetensförsäkringen ska göra det möjligt för människor att utveckla sitt kunnande, antingen för att långsiktigt klara att behålla sitt jobb och yrke eller för att kunna byta arbetsuppgifter, bransch eller yrke. En kompetenskommission bör tillsättas. Dess syfte ska vara att föreslå åtgärder som gör att företag och branscher hittar rätt kompetens vid rätt tillfälle. Vi vill öka antalet platser inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen med inriktning mot bristyrken. Vi föreslår också att Arbetsförmedlingen ska kunna bevilja arbetslösa möjligheten att studera inom den reguljära utbildningen med samma villkor som inom arbetsmarknadsutbildningen. För att människor ska känna trygghet och få stöd för nödvändiga förändringar och anpassningar är det centralt att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en del av en aktiv politik för omställning. Dagens avgiftskonstruktion, där grupper av låginkomsttagare som exempelvis hotell- och restauranganställda betalar mycket höga avgifter till a-kassan, innebär en omvänd fördelningspolitik och leder dessutom till att stora grupper riskerar att ställas utanför det skydd som a-kassan innebär. Vi föreslår ett tak för avgiften på genom omstruktureringar på inkomstsidan. Vi höjer dessutom ersättningsnivån i a-kassan till . Taket höjs till per dag . Efter 100 dagars arbetslöshet trappas taket i a-kassan ned med per dag. gjorde två tillkännagivanden om förändringar av arbetslöshetsförsäkringen (bet. 2010/11:AU9, rskr. 2010/11:279). Det första tillkännagivandet gällde frågan om ett återinförande av den s.k.100-dagarsreglen för att underlätta matchningen på arbetsmarknaden. Det andra tillkännagivandet gällde frågan om reglerna för deltidsarbetslösa i syfte att upprätthålla arbetslinjen så att det inte straffar sig att tacka ja till arbete på det sätt som blir följden av dagens snäva deltidsbegränsning i försäkringen. Regeringen har angett i budgetpropositionen att frågan bereds och att man avser att återkomma till i dessa frågor. Vi anser att det är mycket angeläget med förbättringar av arbetslöshetsförsäkringen och utgår från att regeringen återkommer med förslag till i enlighet med tillkännagivandena. Den svenska modellen med kollektivavtalslösningar är framgångsrik. Starka parter på arbetsmarknaden och kollektivavtal som det främsta verktyget för att reglera löner och anställningsvillkor på arbetsmarknaden är grundpelaren i den svenska ekonomin. Modellen skapar förutsättningar för god produktivitetsutveckling och en flexibel arbetsmarknad. Kollektivavtalen förhindrar att anställda lönekonkurrerar med varandra för att få behålla jobbet och garanterar att arbetslösa inte tvingas bjuda under varandra för att få jobb. Vid en internationell jämförelse skapar den svenska modellen stort utrymme för flexibilitet som den resulterar i en låg konfliktgrad. Det är mycket positivt att människor kan röra sig och arbeta över nationsgränser, men den fria rörligheten får aldrig användas för social dumpning. Vi socialdemokrater är mycket kritiska till att regeringen passade på att göra inskränkningar i den svenska konflikträtten när lex infördes i . Rättsläget i fråga om de villkor som kan krävas för utstationerad arbetskraft som arbetar i är osäkert. har på förslag av en majoritet i utskottet där bl.a. Socialdemokraterna ingår krävt genom ett tillkännagivande till regeringen, att lex ska rivas upp och att regeringen ska tillsätta en ny utredning. Vi förutsätter att regeringen också följer tillkännagivande om att ska ratificera 94 som innebär att man vid all offentlig upphandling kan ställa sociala krav på leverantörer av varor och tjänster. Arbetslöshet är ett allvarligt hot mot tillväxt och sysselsättning. Lösningen är inte att öppna för mer otrygga anställningsförhållanden. Vi vill att tillsvidareanställning ska vara norm på arbetsmarknaden. Många visstidsanställda riskerar att hamna i en situation där osäkra jobb staplas på varandra utan att de ges möjligheter till fast förankring på arbetsmarknaden. I likhet med de fackliga organisationerna är vi starkt kritiska till de förändringar i regelverket som regeringen genomfört och som öppnar för missbruk av tidsbegränsade anställningar. Vi föreslår att det i stället införs en begränsningsregel för hur länge rullande visstidsanställningar kan fortgå. Arbetskraftsinvandring innehåller många möjligheter. I ska svenska löner och villkor gälla för alla som arbetar här. Vi måste också anpassa lagstiftningen till utländska arbetsgivare som är verksamma i . Den gällande lagstiftningen är konstruerad för svenska arbetsgivare som ansöker om arbetstillstånd och innehåller inga verktyg för hur ska kunna försäkra sig om seriositeten bakom ett utländskt företags erbjudande. Utländska entreprenad- och bemanningsföretag stod för av arbetstillstånden . Vi vill ge i uppdrag att följa upp de ansökningar om arbetstillstånd som de beviljar och säkerställa att rätt avtal gäller. Vi vill också införa kännbara sanktionsmöjligheter mot de företag som missbrukar systemet. Om ska stå sig väl internationellt krävs investeringar för fler arbetade timmar. Arbetsmiljön spelar en avgörande roll för om människor ska kunna arbeta mer. Arbetslivets villkor, arbetsuppgifternas utformning och arbetsmiljön avgör om vi ska ha möjlighet att jobba ett helt arbetsliv utan att slitas ut eller skadas. Vi socialdemokrater välkomnar det moderna arbetslivet. Vi tror på ett arbetsliv där människor trivs, har möjligheter till inflytande över sin arbetssituation och kan utvecklas i jobbet. Arbetsolyckor och ohälsa uppstår ofta på grund av att arbetsgivare och arbetstagare inte kan få råd från experter om hur de ska förebygga och lösa arbetsmiljöproblem. För att nå målet om ett hållbart arbetsliv måste arbetsmiljöarbetet rustas upp rejält och anslagen till öka. Vi vill öka resurserna till med (20122014), varav ska öronmärkas till inspektioner i småföretag med hög risk för olyckor och skador, många visstidsanställda eller en hög andel migrerad arbetskraft. Om tillsynen av arbetsmiljölagen ska upprätthållas måste det finnas en myndighet som kan övervaka att arbetsgivarna tar sitt arbetsmiljöansvar och bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete. Enligt Internationella arbetsorganisationen bör det finnas 1 arbetsmiljöinspektör per 10 000 anställda i industriländerna. ligger på ett snitt på ca 0,62 inspektörer, vilket innebär att vi är sämst i . Efter en fleråring minskning ökade antalet arbetsplatsolyckor och arbetssjukdomar 2010. En ökning av olycksrisker uppstår bl.a. vid tidsbegränsade anställningar. Rörlighet med korta anställningar och oklara arbetsgivarförhållanden är också riskfaktorer. Vi vill att staten i samverkan med arbetsmarknadens parter och tar fram en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet. Få arbetsmiljöbrott anmäls och fälls i domstol. Skyddsombudet företräder arbetstagarna i arbetsmiljöfrågor, verkar för en god arbetsmiljö, bevakar skydd mot ohälsa och olycksfall samt verkar för att arbetsgivaren uppfyller kraven i arbetsmiljölagen. Trenden är att det blir allt färre skyddsombud och att de som finns i allt lägre grad genomgår relevant utbildning, vilket gör det svårare att ställa legitima krav på en hållbar arbetsmiljö. De regionala skyddsombuden () har också en viktig uppgift. För att få ökad uppmärksamhet på kvinnors arbetsmiljöproblem är det av största vikt att öka andelen kvinnor bland skyddsombuden. Vi vill initiera ett projekt tillsammans med arbetsmarknadens parter för att ta fram metoder för att stärka kvinnors arbetsmiljö, med inriktning på psykosocialt tunga arbetsmiljöer. Vi anslår 2012. Vi vill successivt rusta upp RSO-verksamheten och anslår med inriktning på fler utbildningsplatser , 2013 och . Vi vill bl.a. ge RSO ett vidgat uppdrag som innebär att de får rätt att besöka och bygga upp ett strukturerat arbetsmiljöarbete också på arbetsplatser där det finns kollektivavtal men där det saknas fackliga medlemmar. Företagshälsovården spelar en viktig roll för att förebygga och undanröja risker för ohälsa i arbetslivet. Vår målsättning är att fler arbetstagare får tillgång till företagshälsovård av hög kvalitet som är neutral och arbetar för både arbetsgivare och arbetstagare. Budgetförslag på utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, punkt 2 (MP) (MP) anför: Vi miljöpartister slår i vår budgetmotion Ansvar för framtiden (mot. Fi241) fast som grundläggande utgångspunkt att alla människor har rätt till arbete och egen försörjning. En trygg arbetsmarknad och en aktiv näringspolitik är en förutsättning för en stabil och dynamisk jobbpolitik som skapar många nya arbetstillfällen och minskar arbetslösheten. fastställde andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och gjorde en annan beräkning av statens inkomster avseende 2012 än vad som skulle bli fallet med förslag. Det innebär att nu har fastställt såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena och fattat beslut om de skatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft . För gäller därmed bl.a. att de samlade utgifterna för utgiftsområde 14 inte får överstiga under fortsatta behandling. förslag på utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således inte formellt tas upp till behandling utan förändringar. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskat avstår jag från att delta i beslutet. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket. Jag vidhåller denna uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 14 borde ha utökats med på det sätt som framgår av motion A377 och nedanstående tabell. (avvikelse gentemot regeringen) 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Arbetslösheten bland unga har bitit sig fast på en hög nivå . Detta är en tragedi för den som är arbetslös men också för samhället i stort. har en rad förslag för att minska ungdomsarbetslösheten. Vi vill att företag ska slippa betala arbetsgivaravgift helt om de anställer unga arbetslösa. Vi behåller också de subventioner som regeringen har infört för långtidsarbetslösa. Kombinerar man dessa stöd blir vårt förslag betydligt effektivare än regeringens. Utöver olika typer av utbildningsplatser föreslår vi ett tillfälligt konjunkturpaket i form av platser i yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning för unga och fler platser på . Dessutom föreslår vi ett traineeprogram i välfärden, där unga kan komma in och gå parallellt med äldre. Vi föreslår också en stimulanspott som kommuner, näringsliv och ideella organisationer ska kunna söka för att erbjuda sommarjobb till unga mellan . Ett s.k. navigatorcentrum som samordnar insatser från Arbetsförmedlingen och kommunerna ska kunna erbjuda stöd till deltagande ungdomar. Vi vill underlätta för företag som vill ta emot praktikanter och föreslår därför stöd i form av handledarutbildning och kompetensutveckling. Gröna jobb var ett framgångsrikt program för långtidsarbetslösa som vi vill pröva igen. I programmet ska deltagarna jobba med natur- och kulturvård, t.ex. med att röja fram kulturminnen, rusta upp promenadstigar och sköta om tätortsnära skogar. Överallt i arbetslivet råder det stor brist på jämställdhet mellan könen. Diskrimineringen av kvinnor finns i många situationer, t.ex. vid tillsättande av chefstjänster, vid lönesättning och när det gäller anställningsformer och hel- och deltider. Det är oacceptabelt. För att åstadkomma jämställdhet på arbetsmarknaden är jämställda löner en förutsättning. Arbetsmarknadens parter måste ta sitt ansvar för att eliminera löneskillnaderna mellan män och kvinnor. Staten har här ett ansvar att gå före. vill satsa 20122014 på att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor i den statliga verksamheten. Vi vill införa ett och samma trygghetssystem arbetslivstrygghet för den som är sjuk eller arbetslös eller är i behov av försörjningsstöd. Människor ska slippa slussas runt mellan olika myndigheter och handläggare. De ska kunna veta vart de ska vända sig och vilken ersättning som är att vänta. Ingen ska heller riskera att hamna mellan stolarna. Därför vill vi skapa en gemensam ingång till alla trygghetssystem genom att bilda en ny myndighet där uppgifterna på och Arbetsförmedlingen slås ihop. Den nya myndigheten ska ansvara för utbetalning av sjukersättning och a-kassa och ta över ansvaret för försörjningsstödet från kommunerna. Ersättningsnivån ska vara lika stor oavsett om man är sjuk eller arbetslös. Alla tilldelas en handläggare oavsett huvudproblem, det ska inte finnas någon risk att bli skickad runt som alltför ofta sker . På så vis skapas en större tydlighet för individen och ett effektivare arbetssätt för myndigheten. Med en gemensam myndighet blir det också tydligare för handläggarna att det krävs en helhetssyn på individen och hans eller hennes problem. Olika villkor för att få ersättning kommer visserligen att kvarstå vid sjukdom och arbetslöshet, men de är tänkta att successivt minska. Även om man har flera problem ska detta inte leda till uteslutning. Som steg på vägen mot arbetslivstrygghet föreslår vi ett antal förändringar i sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. anser att arbetslöshetsförsäkringen ska vara en omställningsförsäkring som omfattar alla och som hjälper människor tillbaka in i arbete. Med tanke på de stora svårigheter som finns på arbetsmarknaden föreslår vi en långsammare nedtrappning av ersättningsnivån så att den arbetslöse får av sin tidigare dagsförtjänst och först därefter . Som en del av vårt arbete med att bekämpa barnfattigdomen föreslår vi att föräldrar ska få ersättning och att ersättningen därefter trappas ned till . förslag innebär också en höjning av taket i arbetslöshetsförsäkringen med till per dag . gjorde två tillkännagivanden om förändringar av arbetslöshetsförsäkringen (bet. 2010/11:AU9, rskr. 2010/11:279). Det första tillkännagivandet gällde frågan om ett återinförande av den s.k.100-dagarsreglen för att underlätta matchningen på arbetsmarknaden. Det andra tillkännagivandet gällde frågan om reglerna för deltidsarbetslösa i syfte att upprätthålla arbetslinjen så att det inte straffar sig att tacka ja till arbete på det sätt som blir följden av dagens snäva deltidsbegränsning i försäkringen. Regeringen har angett i budgetpropositionen att frågan bereds och att man avser att återkomma till i dessa frågor. anser att det är mycket angeläget med förbättringar av arbetslöshetsförsäkringen och utgår från att regeringen återkommer med förslag till i enlighet med tillkännagivandena. vill ge människor större möjlighet att påverka sitt arbetsliv och sin arbetstid. Det finns människor som arbetar betydligt mindre än vad de skulle vilja som det finns de som jobbar mycket mer än de önskar. För många är det svårt att få ihop arbete, barn och fritid och många känner ofta stress över att inte hinna med allt. Vår vision är att det ska finnas en bra och hälsosam balans mellan arbete och fritid. Genom innovationer, effektiviseringar och ekonomisk utveckling har nya sätt att producera varor och tjänster ständigt utvecklats. Vi har producerat alltmer med allt mindre arbete, vilket lett till en ökad produktion, men också till att vi kunnat arbeta mindre. Vi studerar allt längre och börjar därmed jobba allt . Vi lever , vi har längre semestrar och längre föräldraledighet. Det är en positiv utveckling som bidragit till högre livskvalitet. När 40-timmarsveckan drevs igenom i var det en stor seger för landets löntagare. Arbetstidsförkortningen har sedan fortsatt avtalsvägen och många har en kortare avtalad arbetstid än . 2010 var den genomsnittliga faktiska arbetstiden medan den genomsnittliga överenskomna arbetstiden var . vision är att människor om de så önskar ska kunna arbeta mindre, t.ex. genom att de har en kortare arbetsvecka eller genom att de under vissa delar av livet kan jobba mindre, som det i andra skeden i livet ska vara möjligt att jobba mer. Hela samhället tjänar på att människor orkar arbeta hela livet och inte slås ut på grund av stress eller för hårda arbetsvillkor. Arbetsmiljöfrågor är viktiga. registrerade 104 000 arbetsskador varav merparten var arbetsolyckor. Jämfört med 2009 har anmälningarna om arbetsolyckor som medfört frånvaro från arbetet ökat och om arbetssjukdomar . inträffade 54 dödsolyckor bland förvärvsarbetande, vilket kan jämföras med 40 dödsolyckor . Till skillnad från en majoritet av EU:s medlemsländer lever inte längre upp till Internationella arbetsorganisationens () rekommendationer om 1 arbetsmiljöinspektör per 10 000 anställda. För att detta ska bli möjligt krävs ökade resurser till , vilket vi förespråkar i vår budgetmotion. Budgetförslag på utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, punkt 2 (SD) (SD) anför: Vi sverigedemokrater gör i vår budgetmotion All politik handlar om prioriteringar! Fi242) analysen att en varaktigt hög sysselsättning skapas genom att stärka den svenska globala konkurrenskraften. Vi vill uppnå detta genom att upprätthålla en hög generell nivå av arbetsmarknadsmatchat humankapital, en reglerad invandring, ett gott småföretagarklimat, stabila statsfinanser, ett utbyggt trygghetssystem, en kraftig utbildningssatsning, ordentliga investeringar i infrastruktur och en riktad, långsiktig och väl avvägd arbetsmarknadspolitik. skuggbudget är en budget för utbildning, arbete och välfärd vilket sammantaget skapar de bästa förutsättningarna för att stärka den svenska nationens ekonomiska välstånd. fastställde andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och gjorde en annan beräkning av statens inkomster avseende 2012 än vad som skulle bli fallet med förslag. Det innebär att nu har fastställt såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena och fattat beslut om de skatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft . För gäller därmed bl.a. att de samlade utgifterna för utgiftsområde 14 inte får överstiga under fortsatta behandling. förslag på utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således inte formellt tas upp till behandling utan förändringar. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskat avstår jag från att delta i beslutet. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket. Jag vidhåller denna uppfattning. Vi sverigedemokrater föreslog i vår budgetmotion Fi242 och vår anslagsmotion A387 en ram för utgiftsområde 14 som ligger över regeringens förslag. Jag ställer mig bakom den politik som beskrivs i motionerna, men det har uppdagats att det finns en uppgift i dem som bygger på ett felaktigt underlag från utredningstjänsten. Den politik som beskrivs i motionerna kräver därför en delvis annan beräkning. Med hänsyn tagen till detta anser jag att anslagen inom utgiftsområde 14 borde ha utökats med på det sätt som framgår av nedanstående tabell. (avvikelse gentemot regeringen) 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd +4 350 000* 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser +4 590 000* * har under beredningen av ärendet ändrat sitt förslag till medelsanvisning på anslag på utgiftsområde 14 jämfört med motion A387 (SD) till den som redovisas i ovanstående tabell, eftersom motionen delvis byggt på felaktiga underlagsberäkningar. Ramnivån för utgiftsområdet har ändrats i motsvarande mån. Den borgerliga regeringens arbetsmarknadspolitik har varit ett misslyckande i såväl ekonomiskt som socialt hänseende. Genom att man försämrat villkoren för arbetslösa och sjuka som man genom en helt ansvarslös invandringspolitik har fyllt på utbudet av lågkvalificerad arbetskraft har man fört en konsekvent lönedumpningspolitik och ökat utanförskapet. De stora utmaningarna handlar om att minska utanförskapet genom en ansvarsfull invandringspolitik, att stimulera landets företag till att våga och vilja anställa, att vidta åtgärder för att komma till rätta med den bristande matchningen, att aktivt bekämpa ungdomsarbetslösheten och, utan att som regeringen hänfalla åt etnisk diskriminering, slipa ned trösklarna in till arbetsmarknaden. har till skillnad från regeringen konkreta förslag för att uppnå detta. Ungdomsarbetslösheten är ett enormt problem för samhället i stort liksom för alla direkt drabbade ungdomar. Vi sverigedemokrater tror att det finns mer kostnadseffektiva sätt att göra arbetsmarknaden mer tillgänglig för de grupper som till stora delar står utanför den än regeringens generella rabatt på arbetsgivaravgiften för anställda .