bet · GY01MJU10 · 2011-02-14 00:00:00 — 2010/11:MJU10 Övergripande miljöfrågor m.m. Miljö- och jordbruksutskottets betänkande I detta betänkande behandlar utskottet 20 motionsyrkanden som rör övergripande miljöfrågor m.m. från den allmänna motionstiden . De frågor som tas upp rör bl.a. miljöpolitikens mål, rättsliga frågor, miljöpåverkan av vindkraft, täkter och miljöforskning. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns 7 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2010/11:MJ202, 2010/11:MJ240 yrkande 8 och 2010/11:MJ435. Reservation 1 (S, MP, V) avslår motion 2010/11:T502 yrkande 25. Reservation 2 (MP, V) avslår motionerna 2010/11:MJ432 och 2010/11:N402. Reservation 3 (MP, V) avslår motion 2010/11:MJ283. Reservation 4 (S, V) avslår motion 2010/11:MJ397. Reservation 5 (SD) avslår motionerna 2010/11:MJ201, 2010/11:MJ222, 2010/11:MJ234 yrkandena 1 och 2, 2010/11:MJ319 och 2010/11:MJ390. avslår motionerna 2010/11:Sk398 yrkande 1 och 2010/11:MJ436. Reservation 6 (MP, V) avslår motionerna 2010/11:MJ240 yrkande 7, 2010/11:MJ332 och 2010/11:MJ449 yrkande 17. Reservation 7 (S, MP, V) avslår motion 2010/11:MJ228. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (M), (MP), (KD), (SD), (V) och (S). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i detta betänkande 20 motionsyrkanden som omfattar övergripande miljöfrågor. Yrkandena härrör från motioner som väcktes under allmänna motionstiden . Motionsförslagen avser bl.a. miljöpolitikens mål, rättsliga frågor, miljöpåverkan av vindkraft, täkter och miljöforskning. I betänkandet finns 7 reservationer. Utskottets förslag i korthet avslår motioner (MP, KD) om miljöpolitikens mål. Jämför reservationerna 1 (S, MP, V) och 2 (MP, V). I motion T502 (MP) yrkande 25 anförs att miljömålen borde vara styrande för den långsiktiga planeringen, exempelvis genom en stärkt ställning i och . får miljöintresset alltför ofta ge vika för kommersiella intressen. Enligt motion MJ435 (MP) borde en samlad strategi inom ramen för miljömålsarbetet utarbetas för åtgärder som begränsar den svenska konsumtionens miljö- och hälsoeffekter utomlands. I motion MJ202 (MP) föreslås att bör anta ett mål i syfte att minska det onödiga matavfallet . Att det slängs mycket mat i hela livsmedelskedjan är en viktig fråga när det gäller matens miljöpåverkan. I motion MJ240 (KD) yrkande 8 framhålls att medborgarna genom val av livsstil kan bidra till att nå klimatmålen. Det finns ett behov av lättillgänglig information om hur vår konsumtion och livsstil påverkar klimatet och miljön, t.ex. genom miljömärkning. Inledningsvis vill utskottet uppmärksamma att beslutade i enlighet med regeringens proposition Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). I propositionen presenterades inriktningen för miljöpolitiken och ett effektivare miljömålssystem. För att nå en bred politisk samsyn kring miljöfrågorna föreslogs en parlamentarisk beredning, Miljömålsberedningen. Miljömålsberedningen inrättades och biträds av experter och sakkunniga från myndigheter, och icke-statliga organisationer. Beredningen ska hantera frågor som kräver politiska avvägningar eller som är särskilt komplexa och ska ge regeringen råd om hur miljökvalitetsmålen och generationsmålet kan nås på ett sätt som är kostnadseffektivt ur ett samhällsperspektiv. Miljömålsberedningens övergripande uppdrag ska gälla . överlämnade Miljömålsberedningen delbetänkandet Handlingsplan för att utveckla strategier i miljömålssystemet (SOU 2010:101). Delbetänkandet innehåller ett förslag till handlingsplan för hur strategier bör utvecklas i miljömålssystemet i förhållande till miljökvalitetsmålen och generationsmålet. När det gäller motionsförslaget om att miljömålen bör vara styrande för den långsiktiga planeringen vill utskottet erinra om att både och miljökvalitetsmålen har till syfte att främja en hållbar utveckling. mål om att främja en hållbar utveckling kommer till uttryck i balkens portalparagraf (1 kap. 1 §). Enligt portalparagrafen ska samtliga bestämmelser i tillämpas på det sätt som bäst främjar en hållbar utveckling. Miljökvalitetsmålen uttrycker den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling och konkretiserar mål om att främja en hållbar utveckling. På så vis ger de vägledning om hur bestämmelserna i ska tillämpas. I ovan nämnda miljömålsproposition framhålls att en hållbar samhällsutveckling är av yttersta vikt för att nå miljökvalitetsmålen. Genom verktyg som översiktsplanering, detaljplanering, områdesbestämmelser, miljökonsekvensbeskrivningar, bygglov och rivningslov kan kommunerna delvis styra den långsiktiga utvecklingen i den fysiska miljön. Verktygen är reglerade i och har kopplingar till . Den fysiska planeringen ska utgå från ett helhetsperspektiv, dvs. den ska beakta miljömässiga, sociala och ekonomiska aspekter för samhällsutvecklingen. beslutade även i enlighet med propositionen En enklare plan- och bygglag (prop. 2009/10:170, bet. 2009/10:CU25, rskr. 2009/10:366). I propositionen föreslog regeringen att lagstiftningen ska ge stöd för en mer strategisk översiktsplan som beaktar relevanta nationella, regionala och mellankommunala mål, planer och program. Förändringarna innebär bl.a. att det ska framgå hur kommunen i den fysiska planeringen avser att ta hänsyn till och samordna översiktsplanen med exempelvis regionala klimat- och energistrategier, länsplaner för transportinfrastruktur och miljökvalitetsmålen. Med hänsyn till det ovan anförda föreslår utskottet att motion T502 (MP) yrkande 25 lämnas utan vidare åtgärd. Vad gäller frågan om att begränsa den svenska konsumtionens miljö- och hälsoeffekter utomlands framgår av miljömålspropositionen att det övergripande målet för miljöpolitiken ska vara att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser (generationsmålet). Regeringen menar att detta förutsätter en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och i internationella sammanhang. Generationsmålet ska innebära att förutsättningarna för att lösa miljöproblemen ska vara uppfyllda inom en generation och att miljöpolitiken ska inriktas bl.a. mot att konsumtionsmönstren av varor och tjänster orsakar så små miljö- och hälsoproblem som möjligt. Det svenska miljöarbetet behöver ta hänsyn till miljöpåverkan i andra länder. Styrmedel och åtgärder måste utformas på ett sådant sätt att inte exporterar miljöproblem. Detta bör göras tydligare än i miljöpolitiken. Gränsöverskridande miljöpåverkan bör dock inte begränsas till effekter av konsumtion i snäv bemärkelse, utan det är relevant att även väga in effekter av politiska beslut. Därför ska det i generationsmålet tydliggöras att arbetet med att lösa de svenska miljöproblemen ska ske utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Ett öppet handelssystem är kärnan i en globaliserad ekonomi och nödvändigt för dess återhämtning. kan t.ex. indirekt påverka produktionsförhållanden och produkters innehåll, framför allt genom märkning. Arbetet för en fri och öppen handel bör bidra till handel med miljöförbättrande tekniker och ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart producerade varor och tjänster. Harmonisering av märkning och standarder eller skapandet av nya internationella sådana är en del av denna politik. Inom EU pågår ett arbete med att synliggöra och ta fram data samt beräkningar av konsumtionens globala påverkan, t.ex. inom ramen för EU:s integrerade produktpolitik, för hållbar konsumtion och produktion och en hållbar industripolitik, Europeiska miljöbyråns arbete med en resursstrategi, forskningsprojektet (Environmental Impact of Trade) och REAP (Resources and Energy Analysis Programme). Detta arbete bör följas noga som utgångspunkt för en diskussion om hur den globala miljöpåverkan av svensk konsumtion kan mätas i miljömålssystemet. I syfte att skaffa ett bättre underlag för att bedöma behovet av åtgärder avser regeringen att låta , i samråd med och , följa och i relevanta fall delta i detta arbete. Inom ramen för Marrakechprocessen och utvecklingen av det 10-åriga ramverket av program för hållbar konsumtion och produktion pågår en rad aktiviteter i olika länder och regioner för att minska påverkan från produkter. Mot bakgrund av det anförda konstaterar utskottet att både nationellt och internationellt utifrån olika angreppspunkter arbetar med att begränsa konsumtionens globala miljö- och hälsoeffekter. Utskottet anser därmed att motion MJ435 (MP) kan lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om att minska matavfallet har landsbygdsministern i svar på en skriftlig fråga (2009/10:586) instämt i att det är ohållbart att vi slänger så mycket fullgod mat. Regeringen arbetar därför med livsmedelskedjans miljöpåverkan på många sätt, såsom i handlingsplanen det nya matlandet och i den övergripande strategin för de gröna näringarna Bruka utan att förbruka. Konferensen om klimatsmart mat (), som arrangerades under det svenska ordförandeskapet i EU, behandlade många frågeställningar och möjligheter för det fortsatta arbetet vad gäller en hållbar hantering av resurserna i jordbruket och i livsmedelssektorn. Ett resultat av konferensen är att en plattform för forskning om svinnet av mat etablerades. Ett annat är att några medlemsstater har startat ett gemensamt samarbete kring hållbar livsmedelsproduktion och livsmedelskonsumtion där deltar. Enligt uppgift till utskottet arbetar med att ta fram information och råd till konsumenter när det gäller livsmedlens miljöpåverkan och hur livsmedelssvinnet kan minskas. Vidare har utskottet fått information om att arbetar med att ta fram en nationell avfallsplan med mål för en rad avfallsslag och ett program för att förebygga avfall i . Att minska det onödiga svinnet av mat är ett prioriterat område där åtgärder och styrmedel enligt verkets mening kommer att behövas. ska redovisa för regeringen hur arbetet fortskrider. Utskottet har även erfarit att en samverkansgrupp för minskat matavfall (Samma) bildades . I Samma sitter representanter från , , , Avfall , SLU, , Lantmännen, IVL , Svensk Dagligvaruhandel och Livsmedelsföretagen. Samverkansgruppen har återkommande möten om hur livsmedelsavfallet kan minskas. genomförde tillsammans med Samma ett seminarium som bl.a. handlade om hur livsmedelssvinnet från butiker, grossister och restauranger kan minskas. Bland deltagarna på seminariet fanns representanter från olika led i livsmedelskedjan, med fokus på grossister, butiker, restauranger och storkök, forskare samt berörda myndigheter och samhällsintressenter. Med hänvisning till det ovan anförda föreslår utskottet att MJ202 (MP) lämnas utan vidare åtgärd. På den skriftliga frågan 2009/10:428 svarade miljöministern följande angående information om klimatpåverkan. Regeringen har uppmärksammat och tagit fasta på att det finns behov av mer riktad information också till lokala aktörer och att detta i stor utsträckning kan förväntas leda till faktiska förändringar av bl.a. beteende. Regeringen har således valt att byta inriktning från allmän information om klimatfrågan till mer målgruppsanpassad information om möjliga åtgärder för att effektivisera energianvändningen och därigenom minska klimatpåverkan. har den kommunala energirådgivningen moderniserats, bl.a. genom att kopplingen mellan energieffektivisering och klimat har förtydligats. Rådgivningen benämns numera energi- och klimatrådgivning, vars uppgift är att ge opartiska råd i energifrågor och den riktar sig till hushåll, företag och lokala organisationer. Energi- och klimatrådgivningen ska förmedla lokalt och regionalt anpassad kunskap om energieffektivisering, energianvändning och klimatpåverkan samt om förutsättningar att förändra energianvändningen i lokaler och bostäder. Anslagen har ökats och förlängts och satsar regeringen på energi- och klimatrådgivning. En annan konkret insats är utvecklingen av en informations- och rådgivningsportal för att främja ett ökat genomförande av åtgärderna i energideklarationer för byggnader. Vidare har regeringen föreslagit riktade informationsinsatser till konsumenter och andra aktörer inom livsmedelsindustrin för att höja kunskapen om livsmedelskedjans klimatpåverkan. Regeringen har därför beslutat avsätta för att stärka samordnande och pådrivande roll under 20092011. Dessutom har ett uppdrag att informera om klimatfrågor. Enligt dess instruktion ska verket ansvara för bl.a. information i fråga om miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Utöver dessa åtgärder konstaterar utskottet att Delegationen för hållbara städer, som inrättades 2008, har ett brett uppdrag att verka för hållbar stadsutveckling genom att bl.a. främja tillkomst av goda exempel, sprida information och underlätta export av miljöteknik. Delegationen hanterar även det statliga stöd till hållbara städer som inrättades 2009 för att främja hållbar stadsutveckling. Syftet med stödet är att väsentligen minska utsläppen av växthusgaser. Åtgärder som kan få stöd ska även bidra till att skapa attraktiva och ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbara stadsmiljöer som kan vara förebilder och underlätta kunskapsspridning. När det gäller miljömärkning noterar utskottet att EU Ecolabel är ett frivilligt europeiskt märkningssystem som har funnits och som används i tilltagande omfattning. hade drygt 1 000 licenser beviljats. EU Ecolabel är en del av en aktionsplan om hållbar konsumtion och produktion som antogs av . En översyn görs av EU Ecolabel, bl.a. i syfte att öka antalet producentgrupper. Vidare startade KRAV och Svenskt Sigill 2007 ett projekt i syfte att minska klimatpåverkan genom att skapa ett certifieringssystem för mat där konsumenter kan göra medvetna klimatval och företagen kan stärka sin konkurrenskraft. Fler aktörer har anslutit sig och drivs projektet i samverkan med , Lantmännen, LRF, och . hölls seminariet Klart för klimatcertifierad mat. På seminariet presenterades ett regelverk för klimatcertifieringen och några av de första klimatcertifierade produkterna. Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottet att motion MJ240 (KD) yrkande 8 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet Utskottet avslår motioner (M, S, MP, SD) om rättsliga frågor m.m. Jämför reservationerna 3 (MP, V), 4 (S, V) och 5 (SD). Enligt motion N402 (M) går miste om många goda idéer på grund av krånglig lagstiftning och byråkrati. Det förekommer bl.a. att ett nytt miljötillstånd krävs för företag som vill göra miljöförbättrande åtgärder, och det tar tid och kostar mycket pengar. I motion MJ432 (MP) föreslås att regeringen skyndsamt bör göra en översyn av miljöorganisationernas talerätt i syfte att bredda den. I motion MJ283 (S) påtalas behovet av en ökad satsning mot nedskräpning. Både ekonomin och miljön vinner på att skräp hamnar på rätt ställe från början. I motion MJ397 (SD) föreslås att terrängkörningslagen bör reformeras i syfte att underlätta för idrottsföreningar att få dispens för att arrangera motortävlingar i terräng. Utgångspunkten ska därvid vara att en överenskommelse mellan markägare och arrangerande motorförening är tillräcklig. Frågan om regelförenkling för miljöförbättrande åtgärder behandlades ingående av utskottet i betänkande 2009/10:MJU5. innehåller många typer av tillståndsprövningar som prövas av olika organ, såsom regeringen, länsstyrelserna och miljödomstolarna. Den vanligaste typen av tillståndsprövning enligt torde vara den som sker enligt förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. I förordningen har regeringen föreskrivit vilka miljöfarliga verksamheter som är tillståndspliktiga. Beroende på typ av ärende prövas tillåtligheten av eller miljödomstolen. Tillståndsplikt gäller även vid ändring av verksamheten. Tillstånd behöver dock inte sökas om ändringen är mindre och inte innebär att en olägenhet av betydelse för människors hälsa eller miljön kan uppkomma. En ändring som inte är mindre är alltid tillståndspliktig, även om den skulle innebära miljöförbättringar. Utskottet konstaterar att orsaken till det är att tillståndsmyndigheten ska ges möjlighet att kontrollera att miljöintressena tillgodoses i tillräcklig utsträckning på samma sätt som gäller vid nyanläggningar. Dessutom ska allmänheten ges tillfälle att lämna synpunkter på ändringen. Utskottet finner inte skäl att ompröva sitt tidigare ställningstagande och avstyrker därför motion N402 (M). Genom riksdagsbeslut (prop. 2009/10:184, bet. 2009/10:MJU24, rskr. 2009/10:353) ändrades regeln om miljöorganisationernas talerätt. I propositionen konstaterade regeringen att det kan finnas anledning att göra ytterligare överväganden om miljöorganisationers talerätt i syfte att förbättra genomförandet av Århuskonventionen. Det förslag till ett EU-direktiv om tillgång till rättslig prövning som presenterades 2003 har ännu inte har föranlett någon slutlig unionsrättsakt, och några förhandlingar i fråga om direktivet har inte bedrivits . Frågan om direktivet är dock inte avslutad. Regeringen avser att noga följa utvecklingen på området, inte minst tillämpningen av den nu föreslagna förändringen av talerättsregeln, och återkomma i frågan om miljöorganisationers talerätt. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motion MJ432 (MP) lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller behovet av en ökad satsning mot nedskräpning anförde miljöministern följande i svar på interpellation 2009/10:377 . I miljömålspropositionen (prop. 2009/10:155) har regeringen under målet God bebyggd miljö konstaterat att frågan om nedskräpning bör prioriteras i högre grad. Regeringen har anslagit medel för flera pågående åtgärder för att minska nedskräpningen. Exempel på det är arbete för att minska nedskräpningen i samhället, där verket bland annat fördelar medel till Stiftelsen för dess kampanjer. Ett annat exempel på arbete mot nedskräpning som regeringen bidragit med medel till är ett strandstädningsprojekt som genomförs i regionen och som innebär att stränder från till norska gränsen städas inför somrarna. Utskottet noterar att enligt verkets regleringsbrev ska genomföra en särskild satsning för att främja en minskad nedskräpning. Uppdraget omfattar både nedskräpning i stadsmiljö och i naturen, inklusive problemen med nedskräpning längs våra kuster. I uppdraget ingår att utveckla vägledningen till kommunerna och att utöka informationen till allmänheten. Arbetet bör i valda delar genomföras i dialog med Havs- och vattenmyndigheten (från ) och andra berörda aktörer på lokal, regional och nationell nivå. I uppdraget ingår även att utreda behovet av ytterligare åtgärder samt att föreslå och konsekvensutreda hur dessa åtgärder bör utformas. ska redovisa hur arbetet fortlöper till , 2012 och 2013. Utskottet har även erfarit att har remitterat en promemoria om brottet nedskräpning. är brottet nedskräpning reglerat i 29 kap. 7 § (1998:808). Enligt bestämmelsen döms den som med uppsåt eller av oaktsamhet skräpar ned utomhus på en plats som allmänheten har tillträde eller insyn till för nedskräpning till böter eller fängelse i högst . Det faktum att fängelse ingår i straffskalan för nedskräpning innebär att ordningsbot inte kan utfärdas. I promemorian föreslås att ändras på så sätt att en särskild straffbestämmelse som avser nedskräpning i begränsad omfattning införs. Brottet ska rubriceras nedskräpningsförseelse, och för en sådan gärning ska det dömas till penningböter. Genom att införa en straffbestämmelse med enbart penningböter i straffskalan för nedskräpning i begränsad omfattning, skapas också förutsättningar för införande av ordningsbot. Utskottet vill inte föregripa det arbete som pågår och föreslår därför att motion MJ283 (S) lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller undantag från terrängkörningslagen (1975:1313) för att arrangera motortävlingar i terräng konstaterar utskottet att terrängkörningslagens syfte är att skydda allmänna intressen, såsom mark och vegetation, friluftsliv, djurliv, renskötsel, jordbruk och skogsbruk, mot skador och störningar som orsakas av trafik med motordrivna fordon. Terrängkörningslagen förbjuder därför, med vissa undantag, körning på barmark i terrängen med motordrivna fordon. Eftersom förbudet är till för att skydda allmänna intressen gäller det även markägaren själv. Med undantag av körning i samband med jord- och skogsbruk får markägaren inte köra på sin egen mark, och kan därför inte heller ge någon annan tillåtelse att göra det. I terrängkörningsförordningen (1978:594) finns ett antal undantag från terrängkörningslagens generella förbud. Bland annat får motordrivna fordon användas inom särskilt anordnade tävlings- eller övningsområden. Enligt (2005:1) med allmänna råd till terrängkörningslagen och terrängkörningsförordningen bör undantaget från förbudet mot att köra i terräng med motordrivet fordon inom särskilt anordnade tävlings- och övningsområden eller andra liknande områden endast anses omfatta motorbanor i terrängen som är anmälda till kommunen enligt förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Utöver detta undantag får , om det finns särskilda skäl, besluta om undantag i enskilda fall. För en enskild person eller en anordnande klubb finns således möjlighet att ansöka om dispens hos för en tillfällig tävling som äger rum utanför sådana speciella övnings- eller tävlingsområden som redan är undantagna från terrängkörningsförbudet. Om återkommande körning sker inom ett område, t.ex. vid träning eller regelbundna tävlingar, är området enligt dock närmast att betrakta som en anläggning för motorsport och ska då anmälas till kommunens miljönämnd enligt förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. För körning i en sådan anläggning behöver man därefter inte söka dispens från terrängkörningslagstiftningen, eftersom körning på motorbanor omfattas av undantaget från terrängkörningsförbudet. Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottet inte att någon åtgärd från sida är påkallad. Motion MJ397 (SD) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motioner (S, M, FP, KD) om vindkraftens miljöpåverkan. I motion MJ222 (M) påtalas att vindkraftverk i anslutning till t.ex. kyrkor kan påverka kulturhistoriska värden. Det bör göras en översyn av reglerna för etableringen av vindkraftverk för att undvika konflikter mellan vindkraftsetableringar och känsliga kulturmiljöer. I flera motioner framförs att närboende bör få möjlighet till kompensation för minskat fastighetsvärde vid vindkraftsetablering (MJ319 (M), MJ390 (S) och MJ234 (FP) yrkande 1). En utredning av rätten till ersättning efterlyses i motionerna. Enligt motion MJ201 (KD) bör regelverket för buller från vindkraftverk utredas. Större acceptans för vindkraftsetablering skulle uppnås med ett gränsvärde för buller satt till (A) från ett boningshus ytterväggar. Även motion MJ234 (FP) yrkande 2 rör decibelgränser vid etablering av vindkraftverk. Enligt motionen bör ett gränsvärde för bullerstörningar sättas till (A) vid fastighetsgränsen i områden som kan betraktas som tysta. Vad gäller utbyggnaden av vindkraft vill utskottet inledningsvis uppmärksamma att beslutade i enlighet med regeringens förslag i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301). Propositionen innebar en nationell planeringsram för vindkraft motsvarande , varav till lands och till havs. ställde sig även bakom de bedömningar som regeringen redovisade i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1) utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Där framhöll regeringen att energisystemet behöver utvecklas mot ökad energieffektivitet, klimathänsyn och ökad andel förnybar energi. Utbyggnaden av vindkraften utgör en av de viktigaste delarna i att uppfylla målet om ökad andel förnybar energi. Utskottet vill även påminna om att tillståndsprövningen av vindkraftverk har setts över (prop. 2008/09:146, bet.