bet · GY01SkU19 · 2011-02-24 00:00:00 — I motion Sk360 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om en översyn av dagens lagstiftning gällande momsavdrag för kulturhistoriskt intressanta bostäder som klassas som näringsfastighet. I proposition 2005/06:130 föreslogs att bestämmelser om omvänd skattskyldighet skulle införas i mervärdesskattelagen för att motverka undandragande av mervärdesskatt inom byggsektorn. Vid omsättning inom landet av följande tjänster ska förvärvaren vara skattskyldig i stället för den som tillhandahåller tjänsten (omvänd skattskyldighet). Det gäller tjänster avseende fastighet, byggnad eller anläggning som kan hänföras till mark- och grundarbeten, bygg- och anläggningsarbeten, bygginstallationer, slutbehandling av byggnader eller uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare. Förvärvaren ska också vara skattskyldig vid omsättning av tjänster som innebär byggstädning och uthyrning av arbetskraft för den nämnda typen av aktiviteter. För att omvänd skattskyldighet ska gälla krävs att den som förvärvar tjänsten är en näringsidkare som i sin verksamhet inte endast tillfälligt tillhandahåller sådana tjänster, eller en annan näringsidkare som tillhandahåller en näringsidkare av det först nämnda slaget sådana tjänster. beslutade i enlighet med förslaget, och reglerna om omvänd skattskyldighet trädde i kraft . I regleringsbrev för gavs i uppdrag att utvärdera den omvända skattskyldigheten för byggsektorn när det gäller reglernas effektivitet att motverka skatteundandragande samt om och i vilken mån reglerna medfört en ökning av den administrativa hanteringen för berörda företag. har gjort den ovannämnda utvärderingen, vilken redovisades (dnr 131 213362-10/113). Utifrån det som framkommit i kontrollinsatser konstateras i utvärderingen att bestämmelserna slår effektivt mot enskilda undandraganden inom tillämpningsområdet. Innan införandet av den omvända skattskyldigheten var det ofta förekommande att underentreprenörer efter att ha utfört byggtjänster eller tillhandahållit personal underlät att redovisa och betala den utgående skatten som de fakturerat sina uppdragsgivare. Genom införandet av den omvända skattskyldigheten har denna möjlighet till undandragande upphört då sådana byggtjänster som omfattas av regelverket inte längre ska faktureras med mervärdesskatt. När fråga är om organiserade undandraganden är bilden av effektiviteten en något annan. Regelverket visar sig effektivt i vissa fall medan det i andra fall är osäkert om reglerna motverkar skatteundandragande. I fråga om regelverkets effektivitet att motverka undandraganden av mervärdesskatt är det viktigt att framhålla att effektiviteten är beroende av att de företag som berörs innehar tillräckliga kunskaper om regelverket. har vid utvärderingen kunnat se att bestämmelserna har haft positiva effekter i form av ökad redovisning av utgående skatt inom byggsektorn med ca . Den omvända skattskyldigheten medför ökad administration för de företag som berörs av regelverket. I den enkätundersökning som genomförts av Byggindustrier i samarbete med framkommer att en stor andel företag anser att den omvända skattskyldigheten medfört ett ökat administrativt arbete motsvarande eller mindre . I enkätundersökningen framkom att den administrativa bördan främst är förknippad med bestämmelsen som avser tillämpningsområdet för den omvända skattskyldigheten. En annan svårighet som följer av regelverket och som påverkar hanteringen är bedömning av köparens status. Vidare framhålls varatjänsteproblematiken där flera företag menar att det förekommer svårigheter att avgöra om tillhandahållandet avser en tjänst där tillhandahållandet av varor är underordnat tjänstetillhandahållandet eller en leverans av varor. Utifrån de synpunkter som byggföretagen har lämnat kan konstateras att flera företag anser att det förekommer svårigheter att bedöma vilka tjänster som omfattas av den omvända skattskyldigheten. Flera företag anser också att det i vissa fall är svårt att avgöra om köparen är en sådan förvärvare att reglerna kan bli tillämpliga. Ytterligare ett problem som har framhållits är att det vid tillhandahållanden som innefattar både varor och tjänsteprestationer kan vara svårt att avgöra om ett tillhandahållande avser leverans av en vara eller tillhandahållande av en tjänst. Antalet frågor om vilka tjänster som omfattas av reglerna har minskat betydligt och det har börjat bildas en praxis på området. Att ändra definitionen skulle medföra att företagen och skulle få göra nya bedömningar. Den praxis som har utvecklats på området skulle också bli inaktuell. Enligt uppfattning är det inte lämpligt att göra några förändringar av definitionen. Flera företag har framfört att det i vissa fall kan vara svårt att avgöra om köparen är en sådan förvärvare att reglerna kan bli tillämpliga. I avsaknad av ett alternativ som på ett relevant sätt definierar ett företag i byggbranschen och undanröjer den osäkerhet som vissa säljare upplever med den nuvarande lagstiftningen, saknas det dock, enligt uppfattning, anledning att ändra den nuvarande definitionen av förvärvaren. Frågan om ett tillhandahållande avser leverans av en vara eller ett tillhandahållande av en tjänst kan i vissa fall vara svår och medföra osäkerhet för företagen. Det måste göras en bedömning i det enskilda fallet och med beaktande av unionsrätten, innefattande avgöranden. Det torde inte vara möjligt att konstruera en lagregel som är i överensstämmelse med unionsrätten och uttömmande reglerar hur bedömningen ska göras. Behov av särskild förteckning Det har förekommit önskemål om att det ska upprättas en förteckning över vilka tjänster som ska omfattas. Standard för svensk näringsgrensindelning, SNI, 2002 ska vara vägledande vid bedömningen av vilka tjänster som ska omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet. Det kan dock förekomma att den indelning som görs i SNI 2002 inte överensstämmer med vilka tjänster som ur ett allmänt perspektiv kan anses utgöra bygg- eller anläggningstjänster. När sådana fall har kommit till kännedom har verket i ställningstaganden redogjort för sin syn på om den aktuella tjänsten kan anses omfattas av reglerna. För att förenkla för företagen skulle informationen på webbplats kunna struktureras på ett sätt som gör det enklare för företagen att finna relevant information om de tjänster som respektive företag tillhandahåller. Informationen bör innefatta en förteckning över olika tjänster som enligt uppfattning ska omfattas respektive inte ska omfattas av reglerna. Denna kan vägleda vid bedömningen av vilka tjänster som ska omfattas av reglerna. Den kommer dock inte att kunna vara heltäckande. Utskottet finner med stöd av vad som framkommer i utvärdering inte nu anledning att föreslå några åtgärder inom detta område. När det gäller införande av förvärvsmoms vid import kan det konstateras att dessa frågor alltjämnt är aktuella inom eftersom de väckts i en hemställan om lagändring som ingivits från bl.a. . I skrivelsen framförs att dagens momssystem när varor importeras från land utanför EU innebär att moms först måste betalas till och först senare återbetalas av . Detta medför en negativ likviditetspåverkan. Förslaget är att regeringen inför förvärvsmoms, s.k. omvänd skattskyldighet, där köparen själv redovisar såväl utgående som ingående moms avseende importen i sin skattedeklaration. Förvärvsmoms i skattedeklarationen i stället för hantering via , som sker , ger en likviditetsförbättring och är en förenkling som genomförts i flertalet medlemsländer inom EU. En sådan förenkling kan ske utan bortfall av skatteintäkter. Förslaget innebär en likviditetsförbättring för såväl små som stora företag, en förenklad administration vid import, en likabehandling med införsel från EU och en förbättrad konkurrenssituation för svenska företag. Vidare ökar attraktionskraft som etableringsland för företag från land utanför EU. Denna typ av förslag är precis vad företagen efterfrågar i av djup ekonomisk kris. Utskottet som med intresse tagit del av vad som framförts i dessa frågor utgår från att regeringen närmare överväger de förslag till förenklingar som skulle kunna uppnås på de sätt som förs fram i motionen samt i det förslag som inkommit till . I avvaktan på vidare beredning tar utskottet inte ställning till förslagen. Vid företagens förvärv av personbilar råder avdragsförbud enligt mervärdesskattelagen (ML) utom i några speciella verksamheter (t.ex. taxirörelse, trafikskolor). Som personbil räknas enligt ML också en lastbil med skåpkarosseri utan separat förarhytt och med en totalvikt om högst . Lastbilar med flak och skåpbilar som har en luftspalt mellan förarhytt och skåp behandlas dock som normala varor i mervärdesskattehänseende och är alltså inte föremål för någon särskild begränsning vad gäller avdragsrätten för näringsidkare. Avdrag får inte heller göras för ingående moms på kostnader för stadigvarande bostad även om bostaden används i momspliktig verksamhet (t.ex. som mangårdsbyggnad i lantbruk eller som personalbostad). Detta gäller även bostäder i kulturhistoriskt intressanta näringsfastigheter. Motioner med ett likartat innehåll avstyrktes i föregående års betänkande. Utskottets uppfattning var då att den nuvarande regleringen avseende fordon är onödigt byråkratisk och krånglig, och det borde enligt utskottets mening finnas möjlighet att förändra reglerna på ett sätt som gör att företagen kan köpa eller hyra mindre skåpbilar som är lämpliga för ändamålet i sin verksamhet utan att behöva ta hänsyn till olika särregler om avdragsbegränsningar vid uttaget av mervärdesskatt. Detta torde också ge en dämpande effekt på koldioxidutsläppen då dessa fordon ofta har bättre miljöegenskaper, såsom låga utsläpp av koldioxid. Utskottet ansåg att det fortfarande fanns anledning att ifrågasätta de aktuella reglerna ur ett förenklingsperspektiv. Förhandlingarna om grunderna för dessa regler är dock fortfarande inte avslutade på EU-nivå, och det kan inte heller uteslutas att en förändring skulle kunna få avsevärda budgetmässiga konsekvenser. Utskottet förutsätter dock att regeringen deltar i de europeiska förhandlingarna med utgångspunkt i att det ska vara möjligt att genomföra förenklingar av de aktuella reglerna om avdragsbegränsning för bilar. Utskottet delar inte uppfattningen att avdragsrätt bör medges för kulturhistoriskt intressanta näringsfastigheter som innehåller bostäder. Ideell verksamhet second hand-försäljning, frivillig skattskyldighet och gränsen för skyldighet att redovisa moms, punkt 2 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi socialdemokrater vill än en gång lyfta fram den viktiga funktion som många ideella föreningar fyller i det svenska samhällslivet. Vi vill därför poängtera vikten av att dessa föreningar kompenseras för de ökade belastningar som de kan komma att drabbas av om verksamhet som är skattebefriad kan vara det. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Sk201 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att momsen på glasögon och kontaktlinser ska sänkas. 2010/11:Sk205 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sänkning av momsen för restaurang- och cateringtjänster. 2010/11:Sk209 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av dagens momssatser för att kunna sänka tjänstemomsen, inledningsvis frisör- och restaurangmomsen. 2010/11:Sk212 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att skapa ekonomisk rättvisa inom kultur och idrott genom att sänka dansbandsmomsen från till . 2010/11:Sk219 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över om de turistmomssatser som varierar kan göras mer enhetliga. 2010/11:Sk223 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av momssatserna inom turistnäringen. 2010/11:Sk236 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sänka momsen för mat som serveras på restaurang. 2010/11:Sk239 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av momssatserna inom turistnäringen. 2010/11:Sk242 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över momsen på restaurangtjänster. 2010/11:Sk247 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om momsregler för second hand-butiker. 2010/11:Sk250 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av frågan om mervärdesbeskattning av digitala medier. 2010/11:Sk261 av och (båda V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samma moms på alla kulturevenemang, dansanta eller ej. 2010/11:Sk267 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om harmoniserade momssatser inom turismens fyra huvudkategorier. 2010/11:Sk287 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sänka den s.k. dansbandsmomsen. 2010/11:Sk323 av Per Lodenius och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkt mervärdesskatt på dans. 2010/11:Sk334 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av mervärdesskattesatserna inom kultur och besöksnäring. 2010/11:Sk349 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ideellt driven second hand-verksamhet i inte ska momsbeläggas. 2010/11:Sk360 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om översyn av lagstiftningen vad avser kulturhistoriskt intressanta näringsbyggnader. 2010/11:Sk369 av i (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om enhetliga momssatser. 2010/11:Sk391 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstiftningen om omvänd skattskyldighet för byggbranschen. 2010/11:Sk401 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa förvärvsmoms vid import från länder utanför EU. 2010/11:Sk403 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkt mervärdesskatt för hotell- och restaurangbranschen. 2010/11:Sk409 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av avdragsrätten för ingående mervärdesskatt vid inköp av fordon. 2010/11:Sk418 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lika momsvillkor för offentlig och privat drift av badanläggningar. 2010/11:Sk429 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en regel som undantar den ideella sektorn från moms om den skattepliktiga omsättningen av varor och tjänster understiger en viss nivå. 2010/11:Sk433 av de och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att avskaffa moms på veterinärkostnader. 2010/11:Sk443 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ideell second hand-verksamhet även fortsättningsvis ska vara momsbefriad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ideella organisationer inte ska omfattas av momsplikt vid lokalförhyrning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen vid en eventuell förändring av mervärdeslagstiftningen bör finna vägar för att kompensera den ideella sektorn för minskade ekonomiska resurser till sin verksamhet. 2010/11:C311 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka inom EU för att öka möjligheterna att bevara kulturbyggnader. 2010/11:MJ278 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändrade regler för mervärdesbeskattningen inte får leda till att villkoren för ridning och annan föreningsdriven verksamhet försämras.