bet · GZ01KU1 · 2011-11-24 00:00:00 — 2011/12:KU1 Utgiftsområde 1 I betänkandet behandlas budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) i fråga om utgiftsområde 1 , redogörelsen årsredovisning för (redog. 2010/11:RS2) och 39 motionsyrkanden med anknytning till utgiftsområdet. I betänkandet behandlas även regeringens förslag till lagar om ändring i budgetlagen (2011:203) och i radio- och tv-lagen (2010:696) samt riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Lagändringarna föreslås träda i kraft . har yttrat sig över propositionen och motioner i de delar som rör utrikesförvaltningen. föreslår att anslagen inom utgiftsområdet ska uppgå till sammanlagt 11 . Utskottet tillstyrker de yrkanden i övrigt som regeringen, riksdagsstyrelsen och ombudsmän () lagt fram, inklusive regeringens och riksdagsstyrelsens lagförslag. Utskottet föreslår vidare att lägger årsredovisning för till handlingarna. Företrädarna för de gröna, och förklarar i var sitt särskilt yttrande att de inte deltar i beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 1 eftersom dessa partiers förslag till ramar för utgiftsområdena inte tillstyrkts av finansutskottet i budgetprocessens första steg. Utskottet föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om behovet av att säkerställa att länsstyrelserna tillförs avsedda medel för fortsatta insatser för en god och kvalitativ djurskyddskontroll nivå i enlighet med regeringens i budgetpropositionen uttalade avsikt. Vidare föreslår utskottet att tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska genomföra en översyn av den nuvarande överenskommelsen som träffats mellan regeringen och riksmarskalksämbetet om redovisningen av hovstatens verksamhet. I betänkandet finns tre reservationer (M, MP, FP, C, V, KD) och sju särskilda yttranden (MP, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag m.m. 2012 inom utgiftsområde 1 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 6:1 Allmänna val och demokrati besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132015. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 1 punkt 2. Finansiering av stöd till politiska partier bemyndigar regeringen att för ramanslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 1 punkt 3. Ändringar i lagen om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i antar riksdagsstyrelsens förslag i bilaga 2 till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 1 punkt 5. Ändring i radio- och tv-lagen antar regeringens förslag i bilaga 2 till lag om ändring i radio- och tv-lagen (2010:696). Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 1 punkt 1 och avslår motion 2011/12:K384 av m.fl. (MP) yrkande 1. godkänner förslagen till investeringsplaner för ramanslagen 2:2 förvaltningsanslag och 2:3 fastighetsanslag för 20122015. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 1 punkterna 6 och 7. bemyndigar att besluta om lån i för investeringar som används i verksamheten intill ett belopp av och för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar intill ett belopp av . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 1 punkterna 8 och 9. beslutar att det för ramanslaget 2:3 fastighetsanslag ska finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 1 punkt 10. Anslagsfinansiering av Justitieombudsmännens anläggningstillgångar beslutar att ombudsmän, justitieombudsmännen (), får finansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet med anslag. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 1 punkt 12. Fördelning av anslagen inom utgiftsområde 1 anvisar anslagen inom utgiftsområdet i enlighet med specifikationen i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 1 punkterna 4, 11 och 13 samt avslår motionerna 2011/12:K313 av m.fl. (V) yrkande 1, 2011/12:K384 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2011/12:K394 av och (båda SD). Insyn i kungliga hovstaten tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska genomföra en översyn av den nuvarande överenskommelsen som träffats mellan regeringen och riksmarskalksämbetet om redovisningen av hovstatens verksamhet. 2011/12:K231 av och (båda S) och 2011/12:K328 av m.fl. (S) samt 2011/12:K314 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 1 (M, FP, C, KD) En MR-avdelning under JO 2011/12:K317 av m.fl. (V). Reservation 2 (V) 2011/12:C369 av (S) yrkande 4 och 2011/12:Fö228 av m.fl. (S) yrkande 17. 2011/12:K209 av (FP), 2011/12:K245 av (KD), 2011/12:K250 av (M), 2011/12:K282 av (KD), 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 99 och 2011/12:U329 av m.fl. (V) yrkande 16. Tillkännagivande om förstärkta resurser för djurskyddskontroller tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om behovet av att säkerställa att länsstyrelserna tillförs avsedda medel för fortsatta insatser för en god och kvalitativ djurskyddskontroll nivå i enlighet med regeringens i budgetpropositionen uttalade avsikt. Förstärkta resurser för djurskyddskontroller 2011/12:K264 av (S) och 2011/12:MJ376 av m.fl. (S) yrkande 12. 2011/12:K384 av m.fl. (MP) yrkande 3. Översyn av nivån på partistödet 2011/12:K327 av m.fl. (S). Offentlig redovisning av bidrag till politiska partier 2011/12:K261 av m.fl. (MP) yrkandena 16, 2011/12:K312 av m.fl. (V), 2011/12:K332 av m.fl. (FP), 2011/12:K341 av (S) och 2011/12:K349 av (S). Reservation 3 (MP, V) Skydd till den judiska minoriteten 2011/12:Kr269 av och (båda KD) yrkande 5. Utredning om en ny mediepolitik 2011/12:K384 av m.fl. (MP) yrkande 2. Översyn av presstödet m.m. 2011/12:K268 av (S), 2011/12:K269 av (C), 2011/12:K326 av och (båda S) och 2011/12:K379 av och (båda M). antar regeringens förslag i bilaga 2 till lag om ändring i budgetlagen (2011:203). Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 15 punkt 1. 2011/12:K313 av m.fl. (V) yrkande 2. Inkomstgaranti för f.d. statsråd 2011/12:K278 av och (båda S). 2011/12:K235 av (M). lägger redogörelse /11:RS2 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), Skånberg (KD), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen lämnar regeringen, riksdagsstyrelsen och justitieombudsmän förslag om anslag under utgiftsområde 1 för . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslag 6:1 Allmänna val och demokrati respektive 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag och åtaganden som medför behov av framtida anslag respektive 20132015. Regeringen föreslår att antar dess förslag till lagar om ändring i budgetlagen (2011:203) och i radio- och tv-lagen (2010:696). Riksdagsstyrelsen föreslår att antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Vidare föreslår riksdagsstyrelsen att godkänner de föreslagna investeringsplanerna för ramanslagen 2:2 förvaltningsanslag och 2:3 fastighetsanslag för perioden 20122015 samt bemyndigar att besluta om lån i för dels investeringar som används i verksamhet, dels investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar. Riksdagsstyrelsen föreslår också att beslutar om en anslagskredit på för ramanslag 2:3 fastighetsanslag. ombudsmän () föreslår att beslutar att JO får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Regeringens, riksdagsstyrelsens och JO:s förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens och riksdagsstyrelsens lagförslag återges i bilaga 2. I betänkandet behandlar utskottet också dels årsredovisning för (redog. 2010/11:RS2), dels 39 motionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstiden . Även dessa förslag återges i bilaga 1. lämnade riksdagsdirektören och andra företrädare för information om årsredovisning och om budgetförslaget m.m. lämnade företrädare för och de kungliga hovstaterna information om anslagen 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten och 5:1 Länsstyrelserna m.m. har berett utrikesutskottet tillfälle att yttra sig över förslagen i propositionen och motionerna i de delar som berör utrikesförvaltningen. yttrande återges i bilaga 4. kommer att behandla finansutskottets betänkande 2011/12:FiU1, där propositionens förslag till utgiftsram för bl.a. utgiftsområde 1 behandlas. Summan av de utgifter som hör till utgiftsområdet får högst uppgå till det belopp som kommer att besluta. I betänkandet tillstyrker finansutskottet propositionens förslag (i denna del), vilket innebär att utgifterna för utgiftsområdet högst får uppgå till sammanlagt 11 . Regeringen, riksdagsstyrelsen och JO föreslår i budgetpropositionen att för anvisar anslagen som samtliga är ramanslag inom utgiftsområde 1 i enlighet med den uppställning som redovisas i propositionen (se nästa sida). Av uppställningen framgår att anslagsbeloppen 2012 uppgår till sammanlagt 11 . de gröna, och föreslår i motioner ändringar av vissa av anslagen inom utgiftsområdet. Budgetpropositionens och oppositionspartiernas förslag till anslag inom utgiftsområde 1 Belopp i tusental kronor 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten 2:1 ledamöter och partier m.m. 2:4 ombudsmän, justitieombudsmännen 6:1 Allmänna val och demokrati 6:6 Stöd till politiska partier 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer 8:3 Myndigheten för radio och tv 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information 99:1 En ny nationell tillsynsorganisation Not: Oppositionspartiernas förslag anges som avvikelse från propositionen. Kungliga hov- och slottsstaten Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten samt avstyrker ett motionsyrkande om lägre anslagsbelopp. Utskottet föreslår även att tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska genomföra en översyn av den nuvarande överenskommelsen som träffats mellan regeringen och riksmarskalksämbetet om redovisningen av hovstatens verksamhet. Därmed tillstyrks två motionsyrkanden och tillstyrks delvis ett motionsyrkande om ökad insyn i hovstatens verksamhet. Jämför reservation 1 (M, FP, C, KD) och särskilt yttrande 3 (V). Anslaget används för att täcka kostnaderna för statschefens officiella funktioner inklusive kostnaderna för den kungliga familjen. Anslaget används även för att täcka driftskostnader för de kungliga slotten utom rent fastighetsunderhåll som finansieras av . Kungliga hovstaterna är den officiella beteckningen på den organisation (i dagligt tal kallad hovet) som har till uppgift att bistå statschefen och det kungliga huset i deras officiella plikter. Riksmarskalken leder hovstaterna och är inför kungen ansvarig för hela organisationens verksamhet. I budgetsammanhang delas de kungliga hovstaterna in i kungliga hovstaten och kungliga slottsstaten. Hovstaten består av riksmarskalksämbetet, hovmarskalksämbetet, H.M. Drottningens hovstat, H.K.H. Kronprinsessans hovstat, H.K.H. Hertiginnan av hovstat samt H.M. Konungens hovstall. Från denna del av anslaget betalas kostnader för representation och statsbesök, resor, transporter och personal m.m. samt levnadsomkostnader som är direkt kopplade till statschefens funktion och normala levnadsomkostnader för kungen och hans familj som inte är av rent privat karaktär. Slottsstaten består av husgerådskammaren med och ståthållarämbetet med slottsförvaltningar. Från denna del av anslaget betalas bl.a. driftskostnader för de kungliga slotten. Kungliga hov- och slottsstaten ska enligt den överenskommelse som träffades med regeringen lämna en berättelse över den samlade verksamheten. Tyngdpunkten ska läggas på hur tilldelade medel har använts när det gäller ståthållarämbetet och husgerådskammaren (slottsstaten). Regeringen och riksmarskalksämbetet enades 2005 om att komplettera överenskommelsen när det gäller insyn i den verksamhet som bedrivs inom ramen för anslaget till kungliga hovstaten (prop. 2005/06:1 utg.omr. 1 avsnitt 6.4.1). Överenskommelsen innebär bl.a. att den verksamhet som bedrivs inom ramen för anslaget till hovstaten ska redovisas utförligare i verksamhetsberättelsen. Kungliga hov- och slottsstaterna hade sammanlagt 230 tillsvidareanställda medarbetare, motsvarande 216 heltidstjänster (en ökning med jämfört med ). Därutöver anlitades ca 700 personer för tillfälliga uppdrag, bl.a. i samband med representations- och galamiddagar, vars insatser motsvarar ca 70 heltidsanställningar på årsbasis. En översyn av personalförsörjningen som gjorts visar att av de anställda uppnår pensionsålder varför rekryteringsfrågorna står i fokus. Enligt propositionen ger verksamhetsberättelsen en bra överblick över de aktiviteter och åtgärder som har vidtagits för anslagsmedlen. I propositionen återges delar av verksamhetsberättelsens innehåll. Vad avser hovstaten framgår att verksamheten i första hand präglades av kronprinsessparets bröllop och Bernadottejubileet samt att inga statsbesök mottogs med anledning av bröllopet och årets riksdagsval. Även inom slottsstaten har aktiviteten präglats av bröllopet, bl.a. har omfattande arbetsinsatser såsom säkerhetshöjande åtgärder utförts i och omkring . Anslagssparandet uppgick till . För budgetåren 2009 och uppgick det till 16 041 respektive . Den verksamhet som kungliga hovstaten bedriver omfattas inte av granskning enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. har granskat kungliga slottsstatens årsredovisning för . bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Regeringen föreslår att anslag 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med vilket motsvarar uppräkningen av anslaget till följd av pris- och löneomräkning. m.fl. (V) föreslår i motion 2011/12:K313 att anslaget minskas med jämfört med regeringens förslag (yrkande 1 i denna del). Motionärerna framhåller att bör vara republik och att kungliga hov- och slottsstaten ska avvecklas i samband med monarkins avskaffande. I motionen anges dock att ett beslut om nytt statsskick inte är aktuellt i denna budget, varför motionärerna nöjer sig med att kräva ett högst rimligt sparbeting av hovstaten på . Ökad insyn i hovstaten och (S) begär i motion 2011/12:K231 att för regeringen tillkännager behovet av att se över frågan om hur kostnadsfördelningen mellan hov- och slottsstaterna ser ut och om det inte går att hitta ytterligare delar av hovstaten som skulle kunna redovisas och granskas på samma sätt som gäller vilken statlig verksamhet som helst. I motion 2011/12:K314 av m.fl. (V) föreslås i yrkande 2 att det införs en granskning av och insyn i kungliga hovstaternas verksamhet och ekonomi. Enligt motionärerna bör verksamhetens effektivitet och hur den ekonomiska ersättningen till statschefen för hans specificerade uppgifter används vara föremål för offentlig granskning. Exakt hur denna modell för granskning av och insyn i hovstaten ska se ut behöver enligt motionärerna utredas. m.fl. (S) föreslår i motion 2011/12:K328 en översyn av den överenskommelse om redovisning av anslaget till kungliga hovstaten som träffats mellan regeringen och riksmarskalksämbetet. I motionen framhålls att det inte finns någon anledning att kräva en offentlig redovisning av strikt privata utgifter som anslaget används till och inte heller att begränsa insynen i det som är helt offentligt. Motionärerna anser att det dock finns anledning att se om den gränsdragning som skett vad gäller ett antal utgifter i gråzonen mellan det rent privata och helt offentliga är den optimala. Detta i syfte att säkerställa legitimiteten i systemet. Regeringsformen innehåller inga bestämmelser om hovet. I förarbetena till den nuvarande regeringsformen (prop. 1973:90 s. 176) ansåg departementschefen liksom Grundlagberedningen att hovet bör stå utanför den statliga förvaltningsorganisationen. Vidare framhöll departementschefen att någon ändring i nuvarande ordning inte åsyftas och att förslaget till ny grundlag inte berör konungens rätt att som överhuvud för det kungliga huset fatta beslut. Propositionsuttalandet ska således ses i ljuset av vad som gällde enligt regeringsform. Lag (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Enligt 3 § 4 lagen om revision av statlig verksamhet m.m. ska i enlighet med vad som närmare föreskrivs i 5 § granska årsredovisningen för Kungliga Slottsstaten och Förvaltning. Av 5 § första stycket i lagen framgår att den granskning som avses i 3 § ska ske i enlighet med god revisionssed och ha till syfte att bedöma om redovisningen och underliggande redovisning är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande samt med undantag för granskningen av redovisningen för staten, samt Kungliga Slottsstaten och Förvaltning om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda beslut (årlig revision). I förarbetena (prop. 2001/02:190) anges bl.a. att för att de Kungl. Hovstaternas medelsbehov ska kunna bedömas har regeringen ett behov av att få en redogörelse för hur de tilldelade medlen har använts (s. 7374). Överenskommelsen mellan regeringen och riksmarskalksämbetet Enligt överenskommelsen som träffades 1996 mellan regeringen och riksmarskalksämbetet ska ämbetet till och regeringen lämna en berättelse över den samlade verksamheten inom kungliga hovstaterna. Berättelsen ska enligt överenskommelsen koncentreras till en redovisning av hur de tilldelade medlen har använts för verksamheten inom ståthållarämbetet och husgerådskammaren (den del av anslaget som betecknas Kungliga slottsstaten) medan den övriga verksamheten ska behandlas mycket översiktligt (den del av anslaget som betecknas Kungliga hovstaten). Regeringen och riksmarskalksämbetet enades 2005 om att komplettera överenskommelsen när det gäller insyn i kungliga hovstatens verksamhet (prop. 2005/06:1 utg.omr. 1 s. 51). Kompletteringen innebar bl.a. att verksamhetsberättelsen ska bli mer utförlig när det gäller den verksamhet som bedrivs inom ramen för anslaget till hovstaten. Förutom uppgifter om antalet anställda ska även antalet resdagar och antalet gäster vid olika slags representation redovisas, liksom uppgifter om . Information ska också ges om hovstatens olika organisatoriska enheters andel av de sammanlagda kostnaderna för hovstaten. Samtliga kostnader som anslaget är avsett att täcka ska vara fördelade på de berörda enheterna. Vidare ska anslagets fördelning på de olika verksamhetsområdena bli föremål för en kontinuerlig diskussion mellan riksmarskalksämbetet och . Inför en eventuell framtida ändring av anslagsfördelningen mellan hovstaten och slottsstaten ska fortsättningsvis större organisatoriska förändringar dem emellan redovisas i verksamhetsberättelsen för det budgetår då förändringen sker. Bakgrunden till överenskommelsen mellan regeringen och Vid anslagsbehandlingen för /96 förklarade att det inte hade något att erinra mot regeringens förslag om ett nytt samlat anslag för statschefen, benämnt Kungliga hov- och slottsstaten. Utskottet framhöll vikten av att regeringens anslagsberäkning redovisades på ett sådant sätt att den gav tillräckligt underlag för bedömning av medelsbehovet. För att underlätta uppföljning och utvärdering i detta avseende ansåg utskottet att regeringen fortsättningsvis i budgetpropositionen borde redovisa hur tilldelade medel hade använts (bet. 1994/95:KU32). I regleringsbrevet för kungliga hov- och slottsstaten, som utfärdades , fastslogs att förordningen (1993:134) om myndigheters årsredovisning och anslagsframställning med visst undantag skulle tillämpas på riksmarskalksämbetet, inklusive ståthållarämbetet och husgerådskammaren. Förordningen skulle däremot inte tillämpas beträffande den anslagspost som benämndes , apanage. Efter det att riksmarskalksämbetet framfört invändningar mot att omfattas av förordningen beslutade regeringen om ändring av regleringsbrevet för /96. Ändringen bestod i att endast ståthållarämbetet och husgerådskammaren ålades redovisningsskyldighet. I gengäld skulle riksmarskalksämbetet göra en översyn av vad som skulle ingå i apanaget och därmed undantas från förordningen om myndigheters årsredovisning och anslagsframställning. En utgångspunkt skulle enligt regeringen vara de krav som ställt på att det måste finnas ett tillräckligt underlag för att bedöma medelsbehovet och följa upp hur tilldelade medel har använts. Översynen skulle resultera i att förordningen skulle vara möjlig att tillämpa, förutom på ståthållarämbetet och husgerådskammaren, även på riksmarskalksämbetet, sedan vissa delar av ämbetet hänförts till apanaget. Översynen skulle också innehålla förslag till hur redovisningen kunde utgöra ett bättre beslutsunderlag vid anslagstilldelningen och anslagsuppföljningen, exempelvis genom en verksamhetsberättelse. överlämnade till regeringen en utredning som gällde årsredovisning och revision för kungliga hov- och slottsstaten. Till utredningen var fogad en promemoria med analys av rättsläget när det gällde konungens apanage och tillhörande frågor. konstaterade, med hänvisning till den juridiska analysen, att hovstaterna inte är någon myndighet och att de står utanför den statliga förvaltningsorganisationen, att offentlighetsprincipen inte gäller för hovstaterna samt att regeringen inte har någon förordningsmakt gentemot hovstaterna, vilka lyder direkt under statschefen. drog av den sistnämnda punkten slutsatsen att regeringen inte kan ge att granska hovstaternas ekonomiska redovisning. Att detta ändå skett för de delar av hovets budget som avser ståthållarämbetet och husgerådskammaren byggde enligt riksmarskalksämbetet på tidigare överenskommelser mellan regeringen och ämbetet. Motiven till denna överenskommelse var att verksamheten vid dessa delar av hovstaterna dels var av stor ekonomisk omfattning (tillsammans över hälften av den totala budgeten), dels var av annan art än övrig verksamhet. Medan verksamheten vid övriga enheter var inriktad på att bistå och stödja konungen i hans roll som statschef, var verksamheten vid ståthållarämbetet och husgerådskammaren inriktad på att vårda och för allmänheten visa det nationella kulturarv som finns i de kungliga slotten och deras omgivningar. Beträffande konungens apanage anförde riksmarskalksämbetet följande. Gränsen mellan konungens privata ekonomi och hans ekonomi som statschef är mycket svår att dra. Konungen är rikets statschef dygnet runt när han vistas i landet. Vad gäller egendom är lösöret på de kungliga slotten en blandning av statlig, stiftelseägd och privat egendom, som allt brukas av konungen både som statschef och som privatperson. För att undvika ständiga diskussioner i denna gränsdragningsfråga lovade (då ständerna) 1809 att utge ett penningbelopp (apanage) till konungens hovhållning. I utbyte överlämnade konungen uppräknade kungliga slott och kungsgårdar till staten med förbehåll om dispositionsrätt för honom av vissa av dessa slott, inklusive inredning. För det belopp som utgavs för hovhållningen skulle varken krävas någon speciell anhållan eller redogörelse för hur medlen använts. erinrade om att hovstaterna och regeringen kommit överens om att även i fortsättningen skulle granska ståthållarämbetet och husgerådskammaren, men att apanagedelen, inklusive riksmarskalksämbetet, skulle undantas härifrån. För att framtida medelsbehov skulle kunna bedömas hade hovstaterna och regeringen också kommit överens om att hovstaterna skulle lämna en berättelse över den samlade verksamheten. Utskottet, som såg med tillfredsställelse på att dessa överenskommelser nåtts, avstyrkte en motion där det begärdes att de delar av apanaget som inte utgick som arvode till kungafamiljen skulle underkastas redovisning och revision på samma sätt som andra statsutgifter (bet. 1996/97:KU1 s. 9).