bet · GY01FiU20 · 2011-06-15 00:00:00 — Mot bakgrund av de problem i järnvägssystemet som förekommit kommer regeringen att fatta nödvändiga beslut för att skapa det utrymme som krävs för att öka insatserna för banhållning med . I motionen framhålls att människors livskvalitet ska öka utan att det skadar vår gemensamma miljö. Dagens tillväxt ska inte ske på bekostnad av framtida generationers möjligheter att leva ett gott liv. Miljöproblemen måste lösas tillsammans och det kräver investeringar och tuffa miljökrav. ska gå före på miljöområdet och vara först med att använda framtidens miljövänliga teknik. behöver en modern näringspolitik med stabila villkor för basindustrin och investeringar i ny klimatsmart teknik. En politik för ett bättre klimat kan bidra till en stark ekonomisk utveckling och bygga långsiktig konkurrenskraft. Om svenska företag deltar i utvecklingen av den fossilfria teknik som hela världen kommer att efterfråga framöver stärker de sin internationella konkurrenskraft. En ambitiös klimatpolitik går hand i hand med en ambitiös jobbpolitik. För att förbättra för företagen föreslås investeringar i t.ex. branschprogram, exportstöd, miljöteknik, ökad tillgång på riskkapital och småföretagarstöd. Vidare behöver ökade investeringar och ökat underhåll i fråga om såväl vägar och järnvägar som bostäder. Regeringens ambitioner är otillräckliga. Motionärerna kräver att regeringen återkommer med ett program för att säkerställa att rimliga kvalitetskrav uppfylls inom svenska allmänna kommunikationer. Motionärerna anser att avregleringarnas effekter ska utvärderas. Avregleringar som inte fungerar hämmar tillväxten, försvagar konkurrenskraften och drabbar hushåll och företag. Situationen på elmarknaden , med kraftigt stigande priser på såväl råkraft som även priserna på nätdistribution, reser frågor om hur elmarknaden egentligen fungerar. Övervakningen av elmarknaden behöver stärkas och en oberoende granskning behöver göras om rimligheten i den nya nättariffmodell som tillsynsmyndigheten, Energiinspektionen, föreslagit. Även järnvägens problem ska utredas och hur spårutrymmet fördelas bäst för resenären och samhället i stort. Avregleringen av flyget bör också ses över ur ett regionalt tillväxtperspektiv. anser att klimat- och miljöfrågorna är vår tids största utmaning, men också en enorm möjlighet. ska ta täten i klimatomställningen och kraftigt minska utsläppen av växthusgaser. har till 2020 som mål att minska utsläppen av växthusgaser i jämfört med nivå. har ett mål om minskning av växthusgaser. Med regeringens nuvarande takt i klimatarbetet blir det svårt att nå de nödvändiga målen. Alla tecken pekar i stället på att takten i miljö- och klimatarbetet måste öka. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor ska konsumtion och investeringar styras i en mer hållbar riktning. Det samhällsekonomiskt mest effektiva styrmedlet i klimatpolitiken är enligt motionärerna koldioxidskatten som bör användas för att minska utsläppen av koldioxid och därmed skapa möjligheter att nå miljömålen och begränsa den globala uppvärmningen. Samhället ska ha ett säkert och hållbart energisystem där förnybara energikällor är den bärande delen i ett hållbart energisystem. vill genomföra en rad nya åtgärder för att påskynda energieffektiviseringen. För att underlätta för människor och företag att göra klimatsmarta val behövs investeringar i infrastruktur, bostäder och förnybar energi. Villkoren för den som vill producera sin egen el måste förbättras, och fastighetsägare och småhusägare bör uppmuntras att energieffektivisera genom ett utvidgat och klimatanpassat ROT-avdrag. Satsningar behövs också för att rusta upp bostadsbeståndet i miljonprogramsområdena. För att stimulera byggandet av fler energieffektiva hyresrätter behövs ett statligt stöd för nybyggnation med krav på låg energiförbrukning och rimliga boendekostnader. Motionärerna vill skapa bättre incitament för produktion av förnybar energi och stötta småskaliga elproducenters möjligheter att leverera och sälja miljövänlig el på elnätet genom garantipris och nettomätning. För att fler ska kunna köra biogasbil behövs satsningar på en ökad produktion och distribution av biogas bl.a. genom en nystart för klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) som ger kommuner, företag och andra aktörer ekonomiska möjligheter att satsa på klimatvänlig teknik. beslut att tillåta nya kärnreaktorer är ett steg i fel riktning. Med energipolitik kan fasa ut kärnkraften helt och ändå klara den svenska elförsörjningen. Vidare anser motionärerna att det behövs breda investeringar för att rusta upp det svenska miljöarbetet, med särskilt fokus på levande skogar och hav, samt en minskad spridning av miljögifter. Motionärerna vill särskilt satsa på sjöar, vattendrag, våtmarker och annan särskilt värdefull natur. Motionärerna vill skapa ett tillförlitligt, hållbart och jämställt transportsystem. För att ställa om transportsystemet behövs en bred strategi som handlar dels om att utveckla samhällsplaneringen för att minska behovet av transporter, dels om att öka kollektivtrafikens andel av persontransporterna, dels föra över godstrafik till järnvägen samt minska utsläppen från bilar och minska flygresandet. Motionärernas målsättning är att fördubbla dagens andel resande med kollektivtrafik till 2020 och öka andelen godstransporter på järnväg väsentligt. För att klara det behövs kraftigt ökade satsningarna på järnvägsunderhållet, för att avhjälpa de akuta problemen, men också för att skapa bättre förutsättningar för en robust tågtrafik framöver. Utöver det behövs på också stora investeringar i ny kapacitet både i form av ökad kapacitet på befintliga banor och satsningar på nya sträckningar och höghastighetsbanor. Satsningen på järnvägen finansieras delvis med en kilometerskatt på lastbilstransporter. Regeringens aviserade satsning på är välkommen men otillräcklig, dessutom är finansieringen av dessa medel oklar. Vidare behöver investeringar göras i en utbyggd cykel- och kollektivtrafik. Fordonsflottan behöver klimatanpassas. Här behövs bl.a. fortsatt forskning och utveckling av ny bränslen, offentligt stöd för produktion och distribution av biogas samt avgift eller bonus vid nybilsköp. införlivas flyget i handeln med utsläppsrätter. bör verka för att flyget ges en särskild utsläppsbubbla inom ramen för EU:s handel med utsläppsrätter. För att ytterligare minska flygets klimatpåverkan skulle enligt motionärerna en åtgärd kunna vara att förändra flygets start- och landningsavgifter så att de täcker samhällskostnaderna för de klimatutsläpp, utöver koldioxid, som flyget står för. Motionärerna anser att ett sådant förslag bör utredas. Det behövs enligt motionärerna ett systemskifte inom kemikaliepolitiken. Miljögifter måste kontrolleras i varor, inte bara i produktionen och miljön. Motionärerna anser att användningen bör begränsas eller förbjudas helt när det gäller några av de farligaste ämnena som förekommer i vår vardag, med speciellt fokus på att skydda barn. För att hejda klimatförändringarna och för att minska övergödningen i våra hav och sjöar behövs ett hållbart jordbruk. Att återinföra skatten på handelsgödsel är ett sätt att begränsa läckaget från jordbruket. En svensk livsmedelsstrategi som bygger på ökad hållbarhet och ökad produktion bör vidare utarbetas. ska ha beredskap att klara försörjningen i ett läge med mycket höga oljepriser och bör inta en mer aktiv roll för att påverka EU:s jordbrukspolitik. Syftet bör vara att omvandla den nuvarande jordbrukspolitiken till en politik för omställning till ett ekologiskt uthålligt lantbruk och för att säkra ekosystemtjänster. Klimatfrågan är enligt motionärerna en global ödesfråga som hänger intimt samman med utveckling och rättvisa. har ett stort ansvar att visa ledarskap och ta ansvar för klimatpolitiken. Regeringen tar medel till klimatåtgärder från biståndet. Detta är djupt felaktigt. Motionärerna anser att medel till internationella klimatåtgärder i den nationella budgeten ska öronmärkas. För att säkra ökade medel till internationella klimatinvesteringar vill motionärerna använda de nya intäkter som får i och med auktioneringen av utsläppsrätter till detta ändamål. Motionärerna vill också att ska verka internationellt för att få till stånd nya medel och finansieringsformer för internationella klimatåtgärder. Motionärerna anser att de internationella klimatfonder som skapats inom ramen för klimatkonventionen ska fördela pengarna för klimatarbete i fattiga länder. framhåller energitillförsel, miljöhänsyn och en balanserad ekonomi som tre viktiga faktorer för att få ett långsiktigt hållbart samhälle. Elpriserna och eltillförseln måste hållas på en nivå som dels garanterar industrins konkurrenskraft, dels gör det möjligt för hushållen att hålla sina boendekostnader på en rimlig nivå. Vidare ska oljeberoende brytas . En ambition är att ska ges ägardirektiv om att avveckla kolkraftssatsningarna i , under kommersiellt godtagbara förhållanden. För att ersätta de energiförluster som dessa förändringar skulle innebära vill motionärerna genomföra en storskalig satsning på kapaciteten att tillvarata landets möjligheter att utvinna inhemsk energi i form av kärnkraft och biobränslen. Energibesparing och dess möjligheter måste utnyttjas till fullo. Statliga kan vara en av flera viktiga aktörer när det gäller att ersätta befintliga kärnkraftsreaktorer och även bygga nya kärnkraftverk. Motionärerna säger nej till ytterligare höjda drivmedelsskatter. Ett miljövänligare samhälle bör primärt uppnås genom positiva incitament till en omställning, inte genom bestraffningar av nuvarande system. Det senaste seklets storskaliga jord- och skogsbruk har medfört stor skada på den biologiska mångfalden, denna utveckling måste enligt motionärerna stoppas. Motionärerna anser att andelen inhemskt producerat livsmedel bör öka bl.a. för att stå rustade för händelser i vår omvärld som inte kan förutses. Vidare behövs åtgärder för att begränsa kemiska tillsatser i våra livsmedel. Därutöver ska en rejäl översyn göras för att undersöka vilken påverkan kemikalier i jordbruket, i våra kläder, våra möbler samt alla andra former av produkter eller verksamheter har på människors hälsa. För en grön och grönskande natur anser bl.a. att Östersjöproblematiken måste ges ökad prioritet och att delar av utlandsbiståndet ska användas till offensiva och resurseffektiva satsningar mot de globala miljöproblemen, med prioritet på vatten och sanitet. vill genomföra en grön omställning genom satsningar på bostäder, järnväg och grön teknik. Ett investeringsstöd ska utformas för att nå målet om att bygga 40 000 bostäder . Stödet ska stimulera bostadsbyggande med inriktning mot hyresrätter, till rimliga kostnader och med miljövänlig teknik. Det befintliga bostadsbeståndet rustas upp, där stat, kommuner och näringsliv tar ett gemensamt ansvar för att renovera och utveckla miljonprogramsområdena till attraktiva och energieffektiva bostadsområden. Genom ett ROT-program som är anpassat till hyresrättens upplåtelseform vill stimulera till att nödvändiga klimatinvesteringar görs i de sektorer där de behövs som bäst. För nybyggnation och upprustning av välfärdslokaler som skolor, förskolor eller äldreboenden i eller landstingsägd regi vill motionärerna införa en välfärds-ROT. Satsning på grön infrastruktur, som kollektivtrafik, järnväg, vindkraft och solenergi, bidrar till att nå miljö- och klimatmål. vill öka kapaciteten på järnvägen, genom att kraftigt höja banunderhållet, rusta upp de lågtrafikerade banorna och öka investeringarna i nya järnvägar. Den nationella miljö- och klimatpolitiken ska skapa förutsättningar för att människor kan färdas med hållbara transporter samt att fler företag kan frakta sina varor med en godstrafik som minimerar utsläpp och ger svensk industri ökad konkurrenskraft med snabbare och leveranssäkra transporter. Regeringens tänkta tillskott på till banunderhåll är alldeles för lågt och dessutom bara en tillfällig insats. SJ:s avkastningskrav till staten ska upphöra. SJ måste få tydliga samhällsmål och Jernhusens fastigheter bör överföras till . Avregleringar och privatiseringar inom järnvägen måste ersättas med ett gemensamt och sammanhållet järnvägssystem som sätter resenären och godstransportören i centrum. bör därför återregleras, och samhället bör ta ett helhetsansvar för järnvägssystemet. vill se fler och bättre kollektiva resor. Andelen resor med kollektivtrafiken måste fördubblas . måste trafikens miljöproblem med klimatförändringar, hälsoproblem och buller lösas på ett tillfredsställande sätt. Privatbilismens ökningstakt måste avstanna och helst minska, inte minst i våra tätorter. Då krävs en väl utbyggd, tillgänglig, prisvärd och väl fungerande kollektivtrafik för alla, både i storstad och också i glesbygd. Kollektivtrafik, som ofta utgörs av busstrafik, är mer miljövänlig och trafiksäkrare, och en förstärkt kollektivtrafik ökar jämlikheten genom att pensionärer, ungdomar och andra med låga inkomster gynnas. Stora framsteg har gjorts på området smarta elnät, dvs. ett elnät som kan ta emot elproduktion från olika håll och vara mer flexibelt än dagens system. Men en fortsatt utveckling behövs för att stabilisera elpriserna för privathushåll och företag. Exempelvis måste problemen med nettodebiteringen få en lösning. För att bidra till en kraftfull utveckling av grön framtidsteknik behövs gynnsamma förutsättningar för svensk vindkraftsindustri. Motionärerna anser att ett branschprogram bör startas som utformas i samarbete med vindkraftsindustrin och som innehåller ett långsiktigt stöd för havsbaserad vindkraft. För att stärka den svenska solenergibranschen behöver vidare ett planeringsmål tas fram för solenergi och de olika statliga stöden till solenergi förstärkas och göras mer långsiktiga. mål är att utsläppen i bör minska till 2020 i förhållande till nivå. Klimatmålet ska genomföras i och ska inte omfatta åtgärder i andra länder. Med hjälp av bl.a. skattepolitiken vill motionärerna gynna kollektivtrafiken och verka för ett ökat utbud i såväl stad som landsbygd. En höjning av effektskatten på kärnkraft är en viktig finansieringskälla för de investeringar som anser behövs i ett hållbart samhälle. Skatter är enligt motionärerna viktiga styrmedel i klimat- och miljöomställningen. 2.7 Yttranden från andra utskott och arbetsmarknadsutskottet har yttrat sig över riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Yttrandena återfinns i sin helhet i bilagorna 2 och 3. I skatteutskottets yttrande SkU3y tillstyrks regeringens riktlinjer till den del de avser skatteområdet. Oppositionspartiernas alternativa riktlinjer i aktuella delar avstyrks. I fyra avvikande meningar tillstyrker Socialdemokraterna, sina alternativa riktlinjer. Utskottet föreslår vidare ett tillkännagivande till regeringen om att jobbskatteavdraget måste utvärderas i grunden och prövas mot andra reformer som ger en liknande effekt. I denna del har regeringspartierna en avvikande mening. ställningstagande innebär att regeringens reformambitioner på skatteområdet ska ligga till grund för regeringens fortsatta arbete. Det innebär bl.a. följande: Jobbskatteavdraget förstärks i ett femte steg och den nedre gränsen för uttag av statlig inkomstskatt höjs. Den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta sänks och expertskatten förenklas. Pensionärernas förhöjda grundavdrag höjs ytterligare. Det nedsatta förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar förlängs. Avdragsrätten för företags utgifter för forskning och utveckling utvidgas. Förändringar genomförs i de s.k. 3:12-reglerna, i reglerna för enskilda näringsidkare och i reglerna för oäkta bostadsrättsföreningar. Mervärdesskatten på restaurang- och cateringtjänster sänks. Punktskatten på tobak och alkohol höjs. Arbetet med en skattereduktion för privatpersoners gåvor till hjälpverksamhet och förslagen om investeringssparkonto och investeringsfonder fortsätter. I motionen från Socialdemokraterna tar motionärerna upp frågan om en omförhandling av skatteavtal med . Enligt skatteutskottet bör resultatet av det svenska och det danska gemensamma utvärdering av detta avtal avvaktas innan man tar ställning till frågan om en omförhandling. I motionerna från , och läggs förslag fram om förändringar av skattereduktionen för hushållstjänster och . betonar att avdraget är en långsiktig och strukturell åtgärd för att motverka svartarbete och dess följder i form av otrygga jobb, brister i försäkringsskydd, obefintligt konsumentskydd etc. I det arbete som pågår, och som skatteutskottet har redovisat i betänkande 2010/11:SkU22, ingår frågor om bl.a. riskkapital, forskning och utveckling, småföretagsfrågor m.m., dvs. frågor som anknyter till vissa av de förslag som finns i motionerna. Det saknas därför skäl att överväga att komplettera riktlinjerna för skattepolitiken i dessa hänseenden. Angående frågan om uttagsbeskattning av vindkraftskooperativ i och motioner framhåller skatteutskottet bl.a. att skattebelastningen i en konsumentkooperativ verksamhet blir ungefär hälften av skattebelastningen för andra företagsformer. Beträffande frågor med anknytning till boendebeskattningen, som tas upp i motion, vill skatteutskottet erinra om att beskattningen har sänkts inte bara för egnahem utan även för bostadsrätter, kooperativa hyresrätter och andra hyresrätter. avvisar förslag om att återinföra förmögenhetsskatt och att utreda en beskattning på arv eller dödsbo samt gåvor. När det gäller tonnageskatten som också tas upp i motion, vill skatteutskottet påminna om att denna fråga bereds i och att skatteutskottet enhälligt har uttalat att tonnageskatten bör ges en högre prioritet i regeringens fortsatta arbete. När det gäller reducerade skattesatser och undantag på mervärdesskatteområdet har en grundlig kartläggning och analys gjorts som visar att det finns goda skäl att sträva efter ett system med så få undantag och områden med reducerad skattesats som möjligt. framgår det att önskemålen om enkla och lättillämpade skatteregler inte kan ses isolerat utan måste vägas mot andra samhälleliga behov. Utan att i grunden frångå denna tidigare inställning delar skatteutskottet regeringens syn att sänkt mervärdesskatt för vissa tjänster kan förväntas bidra till ökad varaktig sysselsättning. Detta gäller särskilt för restaurang- och cateringtjänster. När det gäller förslag om sänkt moms på ytterligare tjänster, framhåller skatteutskottet att Utredningen om sänkt mervärdesskattesats för vissa tjänster också har i uppdrag att analysera om sänkt mervärdesskatt inom vissa andra delar av tjänstesektorn är en samhällsekonomiskt effektiv åtgärd. Avsikten är att detta arbete ska redovisas . instämmer i det som sägs i motion om betydelsen av riktiga incitamentsstrukturer i ekonomin och att koldioxidskatt, energiskatt och utsläppshandel är viktiga ekonomiska styrmedel. Trängselskatt kan vara ett sätt att minska biltrafiken i städerna och öka resandet med kollektivtrafik. anser till skillnad från att ett system med kilometerskatt för lastbilstransporter inte bör införas. Systemet är dyrt att administrera både för företagen och för . avvisar också motionsförslag om höjd skatt på handelsgödsel, höjd effektskatt på kärnkraft samt höjd fastighetsskatt på vattenkraft. I arbetsmarknadsutskottets yttrande AU4y tillstyrks regeringens riktlinjer i den del som avser arbetsmarknadsutskottets beredningsområde. Oppositionspartiernas alternativa motionsförslag avvisas i motsvarande delar. I fyra avvikande meningar tillstyrker Socialdemokraterna, sina respektive förslag om riktlinjer. Enligt arbetsmarknadsutskottet är förutsättningarna för att gradvis minska arbetslösheten och nå full sysselsättning goda. konstaterar att oppositionspartierna saknar förståelse för behovet av en tydlig arbetslinje. Det enda som förenar oppositionens förslag är en betoning av höjda bidrag och en återgång till traditionell och verkningslös AMS-politik. kan inte ställa sig bakom en sådan politik, eftersom den riskerar att åter låsa in människor i bidragsberoende och passivitet i stället för att stimulera dem att ta de jobb som växer fram i snabb takt. påpekar att den allvarliga situationen för unga förefaller förbättras något, enligt de senaste arbetslöshetssiffrorna. Trots detta är situationen fortfarande bekymmersam med tanke på den höga utgångsnivån för ungdomsarbetslösheten. Unga utan avslutad gymnasieutbildning och unga med aktivitetsersättning riskerar att bli permanent utestängda från arbetsmarknaden. Kvaliteten i de åtgärder som erbjuds inom jobbgarantin för unga behöver höjas. Även subventionerade anställningar är ett viktigt verktyg för att förhindra att arbetslösheten biter sig fast hos unga. Det är därför glädjande att nystartsjobben till unga enligt Arbetsförmedlingens statistik () nästan fördubblats till drygt 4 000, påpekar arbetsmarknadsutskottet. Det finns tecken på att långtidsarbetslösheten sjunker. Enligt SCB:s arbetskraftsundersökning för var 14 000 färre långtidsarbetslösa än . Ytterligare ett tecken på att politiken bidrar till en högre sysselsättning även för långtidsarbetslösa är att nystartsjobben blir fler. Enligt Arbetsförmedlingens siffror sysselsatte nystartsjobben drygt 45 000 personer, vilket är hela 17 000 fler än . delar regeringens bedömning att kvaliteten i jobb- och utvecklingsgarantin kan höjas. Det är mot den bakgrunden välkommet att regeringen utökat möjligheterna att erbjuda utbildning till deltagarna i fas 3 och gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att göra en fördjupad analys av bl.a. jobb- och utvecklingsgarantin. är det viktigt att arbetslinjen upprätthålls. Därför bör grundstrukturen i garantin behållas. anser också att det är viktigt att man gör en rättvisande och realistisk jämförelse med tänkbara alternativ till jobb- och utvecklingsgarantin. var långtidsarbetslösa hänvisade till den sämre fungerande aktivitetsgarantin, som inte fyllde sin funktion att bryta rundgången mellan arbetsmarknadspolitiska program och öppen arbetslöshet, eller i många fall förvisade ut i förtidspension med små möjligheter att någonsin komma tillbaka till arbetsmarknaden. under innevarande har de tidigare rödgröna samarbetspartierna, trots bristen på gemensam vision för arbetsmarknadspolitiken, i arbetsmarknadsutskottet gjort gemensam sak med varandra och med för att gå emot regeringens politik. beklagar att oppositionspartierna på detta sätt frångår intentionerna i budgetprocessen, vars fundament är att riksdagsmajoriteten tar ansvar för enhetliga budgetalternativ i fråga om såväl utgifter som finansiering. hänvisar till bl.a. siffror från KI och anger att man inte delar motionärernas farhågor om stora matchningsproblem på den svenska arbetsmarknaden. föreligger dock en utmaning, och därför välkomnas regeringens breda anslag i matchningspolitiken med bl.a. en ökad sökaktivitet och genomförda generella förändringar på arbetsmarknads- och skattepolitikens områden. är i sin rapport kritiskt mot det stora antalet indikatorer för uppföljningen av överskottsmålet. I stället förordar rådet att endast två indikatorer ska användas: ett tillbakablickande tioårsgenomsnitt och ett delvis framåtblickande tioårsgenomsnitt. Rådet pekar också på flera problem med det sätt på vilket regeringen beräknar det strukturella sparandet och menar att som det beräknas så är indikatorn olämplig för att följa upp överskottsmålet. Det handlar bl.a. om att med de metoder som använt så är BNP-gapet i genomsnitt negativt, vilket betyder att det finansiella sparandet i ett genomsnittligt konjunkturläge överskattas. Rådet anser att konjunkturanalysen bör utvecklas vid bedömningen av överskottsmålet. Rådet kommenterar också att den bedömning regeringen gjorde i budgetpropositionen om en säkerhetsmarginal till överskottsmålet på skapade oklarhet om huruvida överskottsmålet hade höjts eller inte. ekonomiska vårproposition anger regeringen att behovet av säkerhetsmarginal nu bedöms som mindre, men utan att precisera hur mycket mindre.