bet · GZ01MJU1 · 2011-12-08 00:00:00 — När det gäller hur de internationella klimatinvesteringarna bör fördelas över tiden så att etappmålet till 2020 kan nås på ett kostnadseffektivt sätt uppger regeringen att har gjort en sådan analys på uppdrag av regeringen. Utgångspunkten är att de minskningar det resulterat i utgör en del av den svenska måluppfyllelsen. I uppdraget ingick också att redovisa hur myndigheten avser att bidra till att förbättra mekanismernas effektivitet samt att redovisa hur dess projekt bidrar till hållbar utveckling. Regeringen avser att återkomma till med en redovisning av det samlade behovet av klimatinvesteringar för att uppnå etappmålet till 2020. Att mål och styrmedel utvecklas och åtgärder sätts på plats följs upp fortlöpande utifrån kunskap om klimatförändringar och möjligheter att vidta åtgärder. En kontrollstation genomförs 2015. Enligt motion MJ382 (S) yrkande 8 är en bra utgångspunkt för klimatarbetet beslutade mål om att utsläppen av växthusgaser ska minska till 2020. Däremot bör inte de utsläppsminskningar som föranleds av statens köp av utsläppskrediter från andra länder räknas in för att klara målet. Denna inräkning bör stegvis avvecklas för att öka omställningstrycket i och stimulera svensk teknikutveckling. Enligt motion MJ1 (S) yrkande 3 bör regeringen utarbeta en plan med årsvisa utsläppsminskningar i enlighet med rekommendationer. Regeringen behöver i samband med detta tydliggöra sin plan för de inhemska utsläppsminskningarna eftersom inköp av utsläppskrediter ska vara ett komplement till minskade utsläpp i . Vidare bör regeringen återkomma till med sektorsvisa mål för utsläppsminskningar (yrkande 4). Motionärerna motsätter sig inte att gör klimatinsatser i andra länder även om de internationella åtgärderna i vissa fall kan vara dyrare än de inhemska investeringarna. Däremot ifrågasätts om investeringar utomlands är effektivare än att genomföra åtgärder på hemmaplan. Regeringen bör därför återkomma till med ett klarläggande av vad utsläppsminskningar genererade av svenska inhemska klimatinvesteringar (Klimp, olika stöd för förnybar energi, kollektivtrafik och energieffektiviseringar etc.) kostar inberäknat att de kan tillgodoräknas för än utsläppskrediterna samt att de genererat arbetstillfällen och momsintäkter i (yrkande 6). I samma motion begärs vidare att regeringen bör återkomma till med en analys av om den svenska klimatpolitiken uppfyller de åtaganden som har i avtalet i klimatkonventionen (UNFCCC) 2001 (den s.k. Marrakechöverenskommelsen). Motionärerna ifrågasätter om den svenska klimatpolitiken, som innebär att en tredjedel av utsläppsminskningarna ska ske genom utsläppsminskningar utanför , är förenlig med skrivningarna i överenskommelsen om att en betydande del av minskningen ska ske genom inhemska åtgärder (yrkande 1). Utskottet anser att internationella klimatinsatser är ett viktigt element i den svenska klimatpolitiken och att det finns ett gott stöd för denna inriktning. Exempelvis har lyft fram att det är viktigt att klimatpolitiken har en global inriktning så att man fokuserar på åtgärder som ger så stor minskning av växthusgaser som möjligt per resursinsats. Ur ett principiellt perspektiv innebär det att länder, regioner eller sektorer inte ska ha likformiga klimatmål. För , som har fört en ambitiös klimatpolitik, är marginalkostnaderna för ytterligare utsläppsminskningar höga (2011). framhåller bl.a. att bör fortsätta med den nuvarande internationella inriktningen av klimatpolitiken. Enligt institutet är det viktigaste av allt att få till ett globalt klimatavtal. Om ensidigt ytterligare skärper klimatpolitiken finns det risk för koldioxidläckage. anser att inte bör gå längre med nationella mål för energieffektivisering och förnybar energi än vad som krävs, eftersom sådana mål fördyrar klimatpolitiken. bör också arbeta inom EU för att ett nytt klimatmål formuleras till 2030.4[ , Det svenska klimatmålet till 2020 bidrag från internationella insatser (ER 2011:09).] Det framgår vidare av flera analyser att kostnaden för svensk klimatpolitik i hög grad beror på hur stor andel av utsläppsminskningarna som sker i (2007, och 2008, , samt och 2010). För en kostnadseffektiv politik är det avgörande att , i så stor utsträckning som möjligt, får tillgodoräkna sig investeringar i utsläppsminskande projekt utomlands. När det gäller frågan om åtaganden i Marrakechöverenskommelsen konstateras att med kravet på att insatserna ska vara supplementära avses enligt överenskommelsen att en betydande del av ansträngningen att uppfylla det kvantitativa minsknings- eller begränsningsåtagandet ska utgöras av inhemska åtgärder. Enligt beslut innebär det svenska målet att två tredjedelar av utsläppsminskningen till 2020 ska nås med åtgärder inom landet och en tredjedel genom internationella insatser. För den handlande sektorn (EU ETS) anges målet på EU-nivå, och upp till hälften av målet kan nås genom CDM. För både den handlande sektorn och den icke-handlande sektorn uppnås en betydande del räknat i volymtermer genom inhemska åtgärder. Detta gäller i än högre grad om ansträngningen mäts i kostnadstermer enligt som bl.a. hänvisar till femte nationalrapport. Enligt utskottets mening krävs begränsningar av utsläppen i inom alla samhällssektorer. Utskottet har dock tidigare avvisat motionsförslag om sektorsvisa klimatmål (se t.ex. bet. 2008/09:MJU28 Riktlinjer för klimatpolitiken m.m.) För att uppnå en god ekonomi och för att hushålla med de gemensamma resurserna bör den kombination av åtgärder genomföras som långsiktigt uppnår det önskade målet till lägsta möjliga kostnad, dvs. den mest kostnadseffektiva åtgärdskombinationen. För att det ska vara möjligt att förena höga ambitioner i klimatpolitiken med en god tillväxt är det mycket viktigt att samhällsekonomisk effektivitet beaktas i utformningen av klimatpolitiken. Beträffande ytterligare klarlägganden om inhemska klimatinvesteringar och planeringen för genomförandet av fortsatta utsläppsminskningar hänvisar utskottet till regeringens skrivelse. Regeringen uppger bl.a. att man avser att återkomma till när det gäller det samlade behovet av klimatinvesteringar för att uppnå etappmålet till 2020. Att mål och styrmedel utvecklas och åtgärder sätts på plats följs upp fortlöpande utifrån kunskap om klimatförändringar och möjligheter att vidta åtgärder. En kontrollstation genomförs 2015. Regeringen avser vidare att utveckla återrapporteringen till på det nu aktuella området. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna MJ1 (S) yrkandena 1, 34 och 6 samt MJ382 (S) yrkande 8 lämnas utan vidare åtgärd. Styrning och kontroll av CDM-projekt m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att regeringen dels bör skärpa kontrollen av köp av utsläppskrediter, dels återkomma till med en redovisning om hur styrningen ska bli tydligare. Jämför reservation 4 (S, MP). Regeringen anser att CDM är ett centralt element i det internationella klimatsamarbetet. Såväl som regeringen har noterat att de flesta parterna i klimatförhandlingarna, är överens om att CDM ska fortsätta efter 2012. Även är för en fortsättning. CDM behöver ytterligare förbättras bl.a. när det gäller att säkerställa additionalitet och regional fördelning. Det är, enligt regeringen, en del av uppdrag att genomföra föredömliga projekt och verka för en förändrad geografisk spridning av projekten. Kravet på förbättring drivs oavbrutet av och EU i de internationella klimatförhandlingarna. Den insyn, som säkerställer för CDM-processen beträffande dokumentation, övervakning, och beslut, är en viktig förutsättning för en kontinuerlig kritisk granskning av mekanismens funktion av industribranscher, miljöorganisationer och andra intressenter. En sådan granskning leder till förslag och beslut om förbättringar av mekanismens funktion. CDM etablerades mycket snabbt efter att ha inkluderats i Kyotoprotokollet med de första registrerade projekten 2005 och en ökning till över 3 000 projekt . Kritik av utsläppsminskningarnas additionalitet rör enligt regeringen i huvudsak CDM-projekt från . har bedömningsmetoder, granskning och resurser löpande förstärkts. Ett utflöde av denna process är att den andel av projekten som går igenom en fördjupad granskning har ökat från . På detta sätt säkerställer CDM-styrelsen att projekten innebär faktiska utsläppsminskningar. Sekretariatets resurser har ökat och kraven för ackreditering av s.k. oberoende granskare har gradvis skärpts. Av skrivelsen framgår vidare att regeringen avser att utveckla återrapporteringen till inom det aktuella området. Regeringen uppger att man har för avsikt att uppdra åt att lämna förslag på hur återrapporteringen kan förbättras med avseende på måluppfyllelse och transparens. Vidare skriver regeringen att den också avser att fördjupa den löpande dialogen med . Utgångspunkten för en sådan dialog är bl.a. rekommendationer till myndigheten. Beträffande den formella styrningen av har regeringen i enlighet med den s.k. förslag minskat antalet mål och redovisningskrav i regleringsbreven. Uppgifter av långsiktig karaktär överfördes till instruktionen för myndigheten. Regeringen angav budgetproposition att dess fortsatta arbete med att utveckla resultatstyrningen kommer att inriktas mot att myndighetsstyrningen ska bli mer långsiktig och strategiskt orienterad. Mängden återrapporteringskrav i regleringsbreven har därför begränsats. En ökad vikt har lagts vid dialog med myndigheterna. Enligt motion MJ1 (S) yrkande 2 behöver regeringen skärpa kontrollen av additionaliteten i CDM-projekt där köper utsläppskrediter, vilket avser såväl enskilda projekt som delar i olika fonder. Kritiken mot bl.a. utsläppskrediterna har varit omfattande från både forskare och oberoende organisationer. Den har främst handlat om projekten har varit additionella eller inte. Granskningen av investeringar i de aktuella projekten och fonderna behöver öka eftersom en stor andel av det svenska målet om att minska utsläppen ska uppnås genom köp av utsläppskrediter. I samma motion yrkande 5 påpekas att det behövs bättre styrning av köpen av utsläppskrediterna. Regeringen bör därför redovisa för vilka direktiv och vilken tydligare styrning som regeringen tänker införa när det gäller inköpen av utsläppskrediterna. Utskottet vill återigen framhålla att det är viktigt att köp av utsläppskrediter genomförs i enlighet med beslut och de intentioner som låg bakom beslutet. Beslutet innebär att utsläpp ska vara lägre än utsläppen . Minskningen sker genom utsläppsreduktioner i och i form av investeringar i andra EU-länder eller flexibla mekanismer som CDM. Investeringar i och förvärv av utsläppsminskningscertifikat för att uppfylla klimatmålet ombesörjs av . Av budgetpropositionen framgår att /11 förvaltade en portfölj med 40 enskilda projekt och dessutom deltog i 7 multilaterala fonder. Sammantaget har myndigheten anvisats ca för ändamålet. ingick myndigheten avtal avseende sju CDM-projekt och har gått med i två fonder. har ytterligare projekt tillkommit. Sammantaget har det kontrakterats eller förvärvats utsläppsminskningscertifikat motsvarande omkring koldioxidekvivalenter. Den genomsnittliga kostnaden har beräknats till per ton, vilket framstår som mycket kostnadseffektivt jämfört med andra åtgärder. har publicerat ett komplement till sin årsredovisning som redovisar projektportföljens utveckling, levererad och kontrakterad volym utsläppsminskningsenheter m.m. Som tidigare redovisats avser regeringen att utveckla återrapporteringen till inom detta område och därför har man uppdragit åt att lämna förslag om hur rapporteringen kan förbättras ytterligare. redovisar att man verkar för en ökad regional spridning genom det svenska CDM- och JI-programmet. Myndigheten har arbetat för en ökad andel projekt i de minst utvecklade länderna, vilket återspeglas i projektportföljen för det svenska CDM- och JI-programmet. Jämfört med CDM som helhet, som domineras av , och , har den svenska portföljen en större andel av projekt i länder utanför de stora tillväxtländerna och en större andel projekt i Afrika.5[ , Det svenska klimatmålet till 2020 bidrag från internationella insatser (ER 2011:09).] Utskottet anser att köp av utsläppskrediter ska ge ytterligare utsläppsminskningar med hög miljöintegritet dvs. att insatser ska minska utsläppen utöver vad som skulle ha kommit till stånd utan dessa projekt. Eventuella brister som rör enskilda projekts additionalitet är särskilt angelägna att åtgärda. Utskottet utgår från att frågan särskilt uppmärksammas i det pågående reformarbetet som syftar till att förbättra bl.a. CDM. Utskottet förutsätter också att regeringen bevakar frågan och vid behov vidtar de åtgärder som behövs för att säkerställa additionaliteten i de svenska köpen av utskäppskrediter. När det gäller regeringens styrning av konstaterar utskottet att det finns underlag i som torde vara ett användbart verktyg för regeringen i samband med överväganden om ett effektivt genomförande av klimatpolitikens internationella delar. Det är dock regeringens uppgift att tillämpa en adekvat myndighetsstyrning. Utskottet vill vidare uppmärksamma att kontroll av utgifterna för statens köp av utsläppskrediter har ökat genom regeringens förslag i budgetpropositionen. Med anledning av påpekande, vilket också framgår av skrivelsen, föreslår regeringen att medel som tidigare fonderats i avvaktan på utbetalning inryms i anslagets bemyndigande. Detta innebär även att anslagets nivå justeras till att motsvara beräknade utbetalningar för budgetåret. Bemyndiganderamen justeras även så att nya åtaganden kan ingås. Den beräknade anslagsnivån samt justeringen av bemyndigandet för nya åtaganden motsvarar tidigare beräknade anslagsnivåer och därmed upprätthålls ambitionsnivån för insatser för internationella klimatinvesteringar. Fonderade medel återförs till statskassan. Utskottet välkomnar den föreslagna förändringen. Avslutningsvis utgår utskottet från att regeringens kommande rapportering till omfattar de frågor som behövs för att få en tydlig bild av de resultat som uppnås inom den internationella inriktningen av klimatpolitiken. Enligt utskottets mening torde det vara naturligt att köp av utsläppskrediter och de utsläppsminskningar som detta leder till inklusive frågor om projektens additionalitet ingår i en sådan rapportering. Med det anförda föreslår utskottet att motion MJ1 (S) yrkandena 2 och 5 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Köp av utsläppskrediter m.m., punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2011/12:MJ2 yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:MJ407 yrkandena 5 och 13. Jag anser att en översyn av statens köp av utsläppskrediter måste genomföras . Ett moratorium för nya investeringar i CDM-projekt behövs fram tills översynen har gjorts. Det är mycket angeläget att köp av utsläppskrediter via CDM för att nå det nationella klimatmålet upphör. riktar hård och befogad kritik mot regeringen för att köp av utsläppskrediter genomförs på ett varken effektivt eller transparent sätt. Även forskningsvärlden har invändningar mot CDM. Bristande miljöeffekter, bristande additionalitet och frågor om projekten faktiskt leder till hållbar utveckling är några av de allvarligaste bristerna som brukar nämnas. CDM innebär att nödvändiga investeringar på hemmaplan uteblir och risken är stor att klimatmål inte nås. Internationella klimatinvesteringar är nödvändiga, men i stället för att köpa utsläppskrediter bör man driva en politik för kraftfulla klimatinvesteringar i utvecklingsländerna. Det ska vara investeringar som bidrar till nya minskningar av utsläppen. Investeringarna ska inte användas för att nå vårt nationella klimatmål. bör vidare verka för en internationell översyn med en noggrann utvärdering av CDM. Flera internationella granskningar pekar på stora brister i CDM:s miljöeffekter. kräver i sin klimatresolution att de flexibla mekanismerna måste ses över och att CDM ska begränsas till endast högkvalitativa projekt som ger dokumenterade minskningar. CDM:s kostnadseffektivitet ifrågasätts vidare i flera rapporter och det framgår att det mest effektiva sättet att minska utsläppen är att alla minskar sina egna utsläpp på hemmaplan. Många studier visar dessutom att CDM-projekten inte uppnår målet om att bidra till en hållbar utveckling. Själva idén med CDM är att det ska vara billigare och mer kostnadseffektivt att klimatinvestera i fattiga länder jämfört med att endast genomföra nationella klimatåtgärder. Detta bör ges regeringen till känna. Svensk klimatpolitik, punkt 7 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (V), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2011/12:MJ1 yrkandena 1, 3 och 4 samt 2011/12:MJ382 yrkande 8. Vi anser att beslutade mål om en minskning av utsläppen till 2020 är en bra utgångspunkt. Däremot bör den inräkning av utsläppskrediter som görs för att klara detta mål stegvis avvecklas. Vi vill öka omställningstrycket och stimulera svensk teknikutveckling. Att räkna in utsläppskrediterna (CDM och JI) i det svenska miljömålet hämmar svensk arbetsmarknad och exportförmåga eftersom det minskar det inhemska omställningstrycket. Vi anser också att regeringens löfte om att återkomma till om det samlade behovet av klimatinvesteringar för att uppnå etappmålet 2020 är ett oklart löfte. Den plan som efterfrågar i granskningen nämns inte i skrivelsen och inte heller det viktiga avgörandet om vilket startår för etappmålet 2020 som regeringen avser att använda. Vi menar att regeringen bör utarbeta en sådan plan med årsvisa utsläppsminskningar. Konsekvensen av detta är dock att regeringen bör visa vilken plan den har för de inhemska utsläppsminskningarna eftersom inköpen av utsläppskrediter ska vara ett komplement till dessa. För att göra detta möjligt menar vi att regeringen också bör återkomma till med sektorsvisa mål för utsläppsminskningar. Dessutom bör regeringen återkomma till med en analys av om den svenska klimatpolitiken uppfyller de åtaganden som har ingått i avtalet i klimatkonventionen (UNFCCC) 2001 (den s.k. Marrakechöverenskommelsen). Vi ifrågasätter om den svenska klimatpolitiken, som innebär att en tredjedel av utsläppsminskningarna ska ske genom utsläppsminskningar utanför , är förenlig med skrivningarna i överenskommelsen om att en betydande del av minskningen ska ske genom inhemska åtgärder. Detta bör ges regeringen till känna. Kostnader för klimatinvesteringar i , punkt 8 (S, MP) av (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:MJ1 yrkande 6. Att klimatinsatser i andra länder i vissa fall kan vara dyrare än inhemska investeringar innebär inte att vi motsätter oss att vidtar internationella åtgärder. Däremot ifrågasätter vi regeringens argument om att dessa åtgärder är effektivare än att vidta åtgärder i . Vi anser därför att regeringen bör återkomma till med ett klarläggande av vad utsläppsminskningar genererade av klimatinvesteringar (Klimp, olika stöd för förnybar energi, kollektivtrafik och energieffektiviseringar etc.) i kostar inberäknat att de kan tillgodoräknas för än utsläppskrediterna och att de genererat arbetstillfällen och momsintäkter i . Detta bör ges regeringen till känna. Styrning och kontroll av CDM-projekt m.m., punkt 9 (S, MP) av (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:MJ1 yrkandena 2 och 5. Vi konstaterar att kritiken mot CDM-krediter och andra instrument har varit omfattande från både forskare och oberoende organisationer. Diskussionen har främst handlat om projekten varit additionella eller inte. Vi menar att ett system där regeringen avser att tillgodoräkna sig en så stor andel av det svenska minskningsmålet genom utsläppskrediter innebär att den måste agera mer källkritiskt och öka omvärldsbevakningen kring de projekt och fonder som investerar i. Vi anser därför att regeringen bör skärpa kontrollen av additionaliteten i projekten. riktar allvarlig kritik mot regeringens styrning av inköpen av utsläppskrediter. Vi anser inte att regeringen tillgodoser revisionens krav på bättre styrning av köpen med de åtgärder som redovisas i skrivelsen. Regeringen bör därför återkomma till och redovisa vilka direktiv och vilken tydligare styrning som man tänker införa när det gäller inköpen. Detta bör ges regeringen till känna. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, punkt 3 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: I socialdemokraternas budgetmotion På väg mot en kunskapsbaserad ekonomi (mot. 2011/12: FI) konstaterar vi att behöver en ny färdriktning. Vi vill ha ett samhälle där välfärd och möjligheter kommer alla till del. Där vi river hinder för människors frihet så att de kan förverkliga sina drömmar. Vi vill utveckla mot ett mer modernt, jämställt och framåtblickande samhälle byggt på gemenskap, solidaritet, rättvisa, kreativitet och trygghet. Vi kan aldrig acceptera arbetslösheten. Full sysselsättning är det övergripande målet för den socialdemokratiska ekonomiska politiken. Som land har vi inte råd med det slöseri som arbetslösheten innebär. En förutsättning för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen är att vi får ett mer jämställt samhälle. När män och kvinnor delar på ansvaret för jobb och familj förbättras både den ekonomiska tillväxten och människors livskvalitet. Kvinnor och män ska ha samma frihet och självständighet, samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter och lika makt att forma sina liv. När alla har ett arbete blir rikt, både ekonomiskt och mänskligt. Alla har skyldighet att bidra till samhällets utveckling utifrån sina förutsättningar. Med fler människor i arbete klarar vi att finansiera utbildning, vård och omsorg för alla. Vi har högre ekonomiska ambitioner för . ska ligga i framkant av utvecklingen även . Då måste vi vara handlingskraftiga . Vi förnyar vår ekonomiska politik. ska använda varenda skattekrona rätt, för att säkra framtidens tillväxt. Vi har en tydlig vision för att göra till en konkurrenskraftig, kunskapsbaserad ekonomi. Om vi ska stå starka måste vi konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor och inte med låga löner. Regeringens ensidiga ekonomiska politik baserad på stora skattesänkningar har nått vägs ände. Utanförskapet är oförändrat, arbetslösheten har ökat, klyftorna och barnfattigdomen har växt liksom de ekonomiska skillnaderna mellan könen. Fler är långtidsarbetslösa, bostadsbyggandet har minskat och skolresultaten försämrats. behöver en ny färdriktning också för den ekonomiska politiken. Då behöver vi utveckla svensk konkurrenskraft. behöver en förstärkt strategisk samverkan mellan staten, näringslivet och akademin med mer av samarbete och gemensamma prioriteringar av såväl forskningsresurser som utbildning. Ekonomin växer när människor växer. Ökade klyftor ger inte fler jobb och en bättre ekonomisk utveckling. Strävan efter ekonomisk utveckling och ökad jämlikhet är två sidor av samma mynt. Det ska alltid krävas av den enskilde att denne gör rätt för sig efter bästa förmåga. Men var och en ska också veta att samhället fungerar och möjliggör ett bättre liv för alla. Detta är kärnan i vad vi kallar värdeburen tillväxt, en moralisk ekonomisk utveckling. Miljöproblemen kräver investeringar och tuffa miljökrav.