bet · GY01AU10 · 2011-06-08 00:00:00 — När rörligheten på arbetsmarknaden ökar, välfärden stiger och den ekonomiska tillväxten tar fart gynnar det oss här i , men det gynnar också människor i de länder som ännu inte har samma välståndsnivå som vi har här hos oss.Genom tiderna har hundratusentals svenskar rest till andra länder för att skaffa sig ett bättre liv. var det till ; är det till . är det nu många förväntansfulla letter och polacker som vill jobba och driva företag i för att kunna köpa skor till sina barn eller ge sina föräldrar en värdig ålderdom.Det råder en viss obalans i debatten om rörligheten på arbetsmarknaden. Den har främst handlat om olika avigsidor och beskrivit en mörk bild. Det har inte talats om möjligheterna för konsumenter, löntagare och företagare.Vad som är nytt för dagens debatt är att det är första gången som är med i denna debatt i kammaren. De hyllar den fria marknaden och frihandeln men nämner aldrig vad deras krav på utträde ur EU skulle betyda i form av nya murar för företag i som vill bedriva handel med och kontroller vid gränser på semesterresan - för att inte tala om bekymren för alla dem som arbetspendlar över gränserna. De säger alltså en sak, men fattar beslut som leder till det motsatta resultatet. Tillsammans med den övriga oppositionen vill de nu riva upp den så kallade utstationeringslagen.Fru talman! Jag måste få uttrycka min oro över det som sker. I den här debatten med tillkännagivandet om utstationeringsdirektivet lyfts bara hoten med rörligheten över gränserna fram. Socialdemokraterna, miljöpartisterna och vänsterpartisterna gör nu gemensam sak med i en fråga som rör människors rörlighet över gränserna. S, MP och V gör nu det man sade att man inte skulle göra; man ger inflytande och det i en fråga som rör människors rörlighet över gränserna.För mig är det en oerhört viktig värdering att stå upp för den fria rörligheten. Jag delar inte den syn som delas av de partier som i denna fråga bildar majoritet på att andra människor inte är välkomna hit. Det vi ser här och är en, i och för sig mer stiliserad, upprepning av det "Go home!" som skanderades vid det uppmärksammade bygget i . Det är vad som sker här och nu i dag.Fru talman! Oppositionen har missat att globaliseringen är en möjlighet för som är ett litet och exportberoende land och starkt ekonomiskt beroende av omvärlden. Det finns över 600 000 människor som är anställda i ett företag som är utlandsägt. Att se de utländska företagen som ett problem bäddar för ekonomisk tillbakagång och ökad arbetslöshet. Ett alternativt perspektiv, som jag föredrar, handlar om att svenska företag får ökade möjligheter i och med öppenheten att verka på andra marknader. Det stimulerar den europeiska integrationen. Med konkurrens finns fler företag som utvecklas här i och som därmed är livskraftiga och kan anställa. Med konkurrens finns ett bättre utbud på varor och tjänster till bättre priser för oss konsumenter. Rörlighet över gränserna handlar förutom om en grundläggande värdering om möjligheten till ett bättre liv för oss här, men också om möjligheten till ett bättre liv även för andra - någon form av solidaritet, kanske.Fru talman! Utstationeringslagen ger såväl utländska arbetstagare som arbetsgivare trygghet och klara spelregler vid arbete i genom att garantera villkor om lön, arbetstid, arbetsmiljö och ledighet. Det är alltså den hårda kärnan. har varit uppe och krävt att det ska vara svenska kollektivavtal. Också nämnde det. Det var det sade att vi inte kan kräva. Man har inte rätt att kräva svenska kollektivavtal - däremot den hårda kärnan med vissa villkor.Detta blev tydliggjort, och det blev också tydliggjort på vilket sätt man ska redovisa vad det är för avtal som man har att rätta sig efter när man kommer till . Det är det som blev resultatet av den utstationeringslag som vi inrättade. Vi har den för att ge klara och tydliga villkor och ge ett tydligt regelverk så att alla vet vad det är som gäller när man ska etablera sig här.Utstationeringslagen möter upp mot dessa krav men också mot det krav som fanns på att göra regleringen på ett sådant sätt att det hela rymdes inom ramen för den svenska modellen så att vi inte hotade den, vilket skanderandet faktiskt hade kunnat göra. Den ryms självfallet också inom ramen för så länge vi är medlemmar och vill att ska vara en aktiv medlem i EU.Östeuropa har fått en allt större betydelse för svensk ekonomi och utgör enligt Socialdemokraterna ett större hot för jobben i och andra EU-länder då man konkurrerar med lägre arbetskraftskostnader. Utländska företag ska enligt Socialdemokraterna därför inte tillåtas konkurrera på den svenska tjänste- och byggmarknaden eftersom det riskerar att leda till social dumpning. Denna uppfattning framstår som paradoxal. Det Socialdemokraterna likställer med social dumpning är när utländska företag konkurrerar på svensk tjänste- och byggmarknad, vilket i sin tur leder till lägre priser och då möjliggör vår konsumtion. Det är en utveckling som har skett inom de flesta andra branscher, fast där flyttade företagen utomlands i stället.De argument som oppositionen lyfter fram och som ligger till grund för tillkännagivandet om utstationeringsdirektivet har utretts tidigare och analyserats av den tidigare och den följande propositionen. Det är ett grundligt och omfattande arbete som har debatterats . De slutsatser som drogs var väl avvägda utifrån det läge som fanns med domen från EG-rätten och utifrån den svenska modellen, där vi inte lagstiftar om minimilöner. Det är arbetsmarknadens parter som sätter upp reglerna för det.Det innebär att den grundläggande principen om att huvudansvaret för att bestämma lönevillkor fortfarande ligger på parterna utan statlig inblandning - inom ramarna för . I stället visar argumenten att det är protektionism och att försvåra rörlighet som är skälet bakom kravet på utredning. Om man läser motionerna ser man att det står att det handlar om att riva upp lagen.I tar vi strid mot skadlig protektionism och även mot unken nationalism. Vi är tvärtom övertygade om att det behöver bli ännu lättare att komma till för att arbeta och driva företag. Genom att göra till ett attraktivt nybyggarland för människor från jordens alla hörn kan vi öka tillväxten och trygga välfärden också då allt färre ska försörja allt fler. När blev medlem i EU levde ungefär 2 000 polacker i . arbetade en kvarts miljon polacker där. Utan detta inflöde hade den irländska tillväxtboomen gett upphov till en kraftig löneinflation och inte till den utveckling som man fick där. Tack vare detta inflöde kan nu en kvarts miljon polacker också åka hem med besparingar som motsvarar många årslöner i och stå bättre rustade. Eventuellt kan de också investera i ett eget företag på hemmaplan.Det är bara att konstatera att striden om rätten att arbeta i andra länder inom EU fortsätter. När det lettiska företaget fick i uppdrag att bygga en skola i ändrade sin argumentation : Här skulle det inte komma några letter och konkurrera med svenska fackmedlemmar! krävde helt enkelt att de lettiska byggarbetarna skulle riva sitt lettiska kollektivavtal och få betalt enligt den genomsnittliga svenska kollektivavtalslönen. De krävde alltså mer i lön på den här arbetsplatsen än ungefär hälften av de andra, svenska, byggarbetare hade i lön!Det är tydligt att kraven var ett försök att hålla ute konkurrenter från andra länder. Hade det varit den världen vi skulle leva i hade också den svenska snickaren förblivit arbetslös i medan det var byggboom i . Den polska rörmokaren hade förblivit arbetslös i medan det var arbetskraftsbrist i . Lettiska byggarbetare hade förblivit arbetslösa när svenska byggföretag hade svårt att rekrytera. Men det är inte så vill ha det.Frågan som ställs på sin spets är om EU ska vara ett samarbete där människor kan röra sig fritt över gränserna för att studera, arbeta och semestra. Eller ska passkontroller och murar begränsa medborgarnas frihet som under ?Fru talman! När det gäller ratificeringen av 94 - som Socialdemokraterna för övrigt har haft på sig att ratificera eftersom det var den antogs - finns det oklarheter kring om detta överensstämmer med upphandlingsdirektiven på EU-nivå. Därför krävs det ett rättsligt klargörande av vad som gäller. har fått i uppdrag att utreda om våra egna upphandlingsregler i tillräcklig utsträckning möjliggör för upphandlande myndigheter och enheter att göra goda ekonomiska affärer samt använda sin köpkraft till att förbättra miljön, ta social och etisk hänsyn samt verka för ökade affärsmöjligheter för både små och medelstora företag. Att då föregripa både det rättsliga läget och den utredning som tittar på frågan med tillkännagivandet tyder på ett populistiskt och tämligen oansvarigt agerande från S, MP, SD och V som även i denna fråga gör gemensam sak.Fru talman! Jag vill att ska vara ett land där man kan få ett jobb eller starta ett företag utifrån den erfarenhet och kompetens man har med sig i bagaget. Det ska vara ett land där man blir accepterad för den man är och där man känner ett ansvar för att tillsammans skapa ett bra och inkluderande samhälle runt omkring sig.Centerpartiet kommer alltid att verka för en politik som öppnar gränserna, för att enskilda företagare ska våga investera och satsa på nya affärsidéer och för att enskilda människor ska våga flytta till ett annat land för att skapa sig det välstånd de eftersträvar. Genom att vara nybyggarlandet för människor från jordens alla hörn kan vi öka tillväxten och trygga välfärden. Det är nämligen öppna gränser som skapar tillväxt, välfärd och framtidstro.Med detta står jag självfallet bakom våra båda reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reservation 1.I detta anförande instämde och (båda M) samt (FP) och (KD). Jag måste fråga och varför inte och ser det som viktigt med svenska kollektivavtal i . Varför ser man inte det som viktigt? Vad är skälet till detta? Det är den första frågan.Vi har i vårt tillkännagivande i utskottet sagt att det är viktigt med en behörig representant. Jag vill klarlägga det. Jag sade i en replik till , men jag gör det också i repliken till dig, , att vi ser det som mycket värdefullt och viktigt med en arbetskraftsinvandring till och att man öppnar upp för utländsk arbetskraft till , men naturligtvis ska det ske enligt svenska kollektivavtalsvillkor. Det är också viktigt i denna del att om man hamnar i en konflikt - det gör man kanske dagligdags på sin arbetsplats - löser vi det naturligtvis genom de svenska kollektivavtalen. Om man inte klarar ut detta avtalsvägen ska man också naturligtvis ges möjlighet att driva en stridsåtgärd i . Det ser vi också som grundläggande i denna del. Jag måste fråga och varför ni inte delar denna syn. Ni säger att ni värnar om de svenska småföretagarna. Du säger det , och sade det . De svenska småföretagen bygger på att man har svenska kollektivavtal. Varför står ni inte upp för detta? Vi värnar den svenska modellen. Där handlar det om möjligheten att teckna avtal antingen på facklig grund eller individuellt. Vi har inget tvång att teckna kollektivavtal. Det som stipuleras i handlar om den hårda kärnan, och då är det utifrån de svenska avtalens nivåer. På det sättet stöder vi den svenska modellens avtalsnivå men inte att man måste teckna svenska avtal. Har man med sig avtal från sitt hemland men garanteras de nivåer som finns i är det nog. I den svenska kollektivavtalsmodellen finns det också många olika försäkringar som man såg att man inte hade rätt att kräva, och den bedömningen står vi bakom. När det gäller behörig representant sade vi redan när vi antog utstationeringsdirektivet att vi skulle återkomma till detta och att regeringen skulle se över det. Precis som du, , säger måste det finnas någon som man har möjlighet att förhandla med. Jag vet att det finns en nyansskillnad när det gäller exakt hur detta ska se ut. Men där pågår det en utredning som ska titta på det och återkomma. Det var någonting som vi sade redan när vi satte detta i sjön . Jag blir faktiskt inte riktigt klok på det som säger. Hon anser att man ska ha den svenska modellen och de svenska avtalen men inte svenska kollektivavtal. Är det så jag ska tolka det som du säger i denna del? Det som slog fast var att man har rätt att ta strid för den hårda kärnan men inte för ett helt kollektivavtal. Det står vi bakom. Den svenska arbetsmarknaden blir alltmer tudelad. Där finns en solsida som ännu präglas av fasta anställningar, hyggliga löner och arbetsvillkor och där kollektivavtal och medbestämmande tillämpas. Det finns också en växande skuggsida som präglas av otrygghet, exploatering och ren laglöshet. Där väntar unga oroligt vid telefonen på att bli inringda på timvikariat och behovsanställningar. Där får gamla trotjänare beskedet att de får gå därför att deras jobb ska tas över av inhyrd personal från ett bemanningsföretag. Där hotas asiatiska diskplockare med utvisning om de klagar på att lönen de får ut bara är en femtedel av vad som lovades i kontraktet. Där går östeuropeiska byggjobbare till arbetet med stukade handleder och influensa eftersom de inte får en enda krona om de sjukskriver sig. Vi har också bärplockarna som lovats skyhöga inkomster av rekryterare och bemanningsföretag i sina hemländer bara för att finna att när de kommer till kan de inte ens tjäna ihop till de skulder som de har dragit på sig för att komma hit. Det är två sidor av samma arbetsmarknad och samma ekonomi som vi alla lever i och av. Varje gång vi äter lingonsylt, glider igenom , drar handflatan över en furuskiva eller gläds åt fräschören på en nystädad offentlig toalett är sannolikheten stor att vi njuter frukten av arbete som har utförts på villkor som ingen människa borde tvingas acceptera. Det är villkor som blir allt vanligare i Alliansens . accepterar inte denna utveckling. Vi vill se en arbetsmarknad för alla som präglas av goda arbetsvillkor, inflytande över den egna arbetssituationen, en bra arbetsmiljö, trygghet och löner som upplevs som rimliga och rättvisa. Vi vill se en arbetsmarknad där vi inte reduceras till redskap för någon annans utan där vi får utrymme att vara hela människor och får utlopp för våra färdigheter och vår kreativitet oavsett om vi är svenskar eller kommer hit från ett annat land för att jobba. Det viktigaste och mest grundläggande redskapet för att nå detta mål är den fackliga organiseringen och fackets rätt att förhandla och teckna kollektivavtal och vidta stridsåtgärder om det krävs. Detta är grundläggande rättigheter som slås fast i internationella konventioner som har att följa. Men för att dessa rättigheter verkligen ska kunna utnyttjas krävs det också ett rättssäkert och bra anställningsskydd som förhindrar godtyckliga uppsägningar och diskriminering av den som utnyttjar sin rätt att ställa krav. I dagens betänkande har ett antal reservationer som syftar till att stärka löntagarnas möjligheter att kräva och upprätthålla bra och rättvisa villkor för alla som befinner sig på den svenska arbetsmarknaden. Vi vill stärka rätten till fast anställning och heltid. Naturligtvis behövs vikarier och tidsbegränsade anställningar ibland, och det finns människor som även om de hade haft ett val skulle välja att arbeta deltid. Dessa möjligheter ska naturligtvis finnas kvar. Men när vi så tydligt kan se att otrygga visstidsanställningar och deltider sätts i system för vissa grupper och i vissa branscher måste någonting göras. Timvikariat, behovsanställningar och deltider är inte undantag utan regel i allt fler tjänsteyrken. Det är unga, invandrade och kvinnor som får hålla till godo med dessa anställningsformer, inte sällan år ut och år in. Det gör det svårare att hävda sig i förhandlingar med arbetsgivarna. Löner och arbetsvillkor släpar efter i de yrken och för de grupper där otryggheten har blivit norm. Om vi ska lyckas nå målet om en jämställd och diskrimineringsfri arbetsmarknad måste de fasta anställningarna bli fler, och alla som vill och kan måste också få rätt till ett heltidsjobb med en lön som går att leva på. Vi vill också sätta stopp för möjligheten att säga upp fast anställda och sedan dagen efter ersätta dem med inhyrd personal såsom sker på allt fler arbetsplatser. Precis i detta nu pågår förhandlingar om uppsägning av ett antal växeltelefonister på ett av största taxibolag. De fast anställda telefonisterna som är rutinerade och kunniga yrkesmänniskor ska ersättas av inhyrd personal för ökad flexibilitet, som arbetsgivaren säger. För den typen av flexibilitet har många människor i industrin, på lager och i butiker betalat ett högt pris i form av arbetslöshet eller hot om uppsägning på grund av att rätten till återanställning i LAS är föråldrad. När denna lag skrevs var bemanningsföretag förbjudna i . När de sedan tilläts struntade man i att anpassa LAS till den nya situationen. Därför är det hög tid att göra det nu när vi har sett konsekvenserna. Ingen ska kunna sparkas och ersättas av inhyrd personal så länge rätten till återanställning gäller. Vi vill också stärka skyddet för den personliga integriteten i arbetslivet. Den tekniska utvecklingen har öppnat helt nya möjligheter för arbetsgivare att övervaka och kontrollera sina anställa via dataloggar, gps-sändare och övervakningskameror. Tvivelaktiga personlighetstester, drogtester och integritetskränkande krav på att visa utdrag ur belastningsregistret och till och med från ställs allt oftare som villkor om man vill ha en anställning. vittnade handläggare om en explosion av antalet begärda utdrag ur belastningsregistret bland arbetssökande. De vittnade också om telefonsamtal från förtvivlade människor som är livrädda för att gå miste om drömjobbet på grund av ett brott som de sonat kanske fem eller tidigare.Det är klart att det behövs en reglering av arbetsgivarnas rätt att kontrollera och övervaka oss när vi söker jobb och när vi är på jobbet. En utredning med ett sådant förslag har legat på regeringens skrivbord utan att någonting hänt. Det är dags att plocka fram den utredningen och att slå klubban i bordet.Fru talman! bejakar rörlighet över gränserna. I vår kritik av EU har vi alltid, till skillnad från vad som påståtts av alliansföreträdare här , varit tydliga just om ökade möjligheter för människor att resa, studera och arbeta i andra länder. Det har vi sett som någonting odelat positivt.Det vi vänder oss emot är när marknadens intresse i jakten på låga priser och höga företagsvinster sätts före människors rätt till rimliga löner och arbetsvillkor. Det är ju så den fria rörligheten i EU alltmer kommit att utvecklas. Priset för det betalas varenda dag av utländska arbetare på svenska arbetsplatser. Exemplen är otaliga när det gäller byggnadsarbetare, skogsröjare, chaufförer och lantarbetare som jobbar för löner långt under svenska kollektivavtal och som hotas av sina arbetsgivare om de vågar kontakta svenska fack eller myndigheter. Det finns några modiga som i alla fall gjort det, till exempel den lettiske plattsättaren som i ren desperation utanför det hus här i som han bodde i satte upp en skylt med texten: Hjälp! SOS, här bor slavar!Han och hans kollega från hade då jobbat 50-timmarsveckor och till en timlön på ca . Det här fallet är långt ifrån unikt. I de långa kedjor av underentreprenörer som stora bygg- och anläggningsprojekt utgör återfinns allt oftare företag från andra EU-länder vilkas anställda jobbar långt under de löner som svenska kollektivavtal garanterar deras svenska kolleger och utan det försäkringsskydd som kollektivavtalen ger.Detta gör de därför att den svenska lagstiftningen inte tillåter facken att ställa krav på likabehandling av utländska arbetare i , den så kallade lex som den borgerliga regeringen utformade i strid med de fackliga centralorganisationernas uppfattning. Lagen är konstruerad för att det här ska kunna pågå.Vi har till och med hört och även här säga att de tycker att det är bra att det finns två parallella regelverk. De som kommer från ska jobba på lettiska villkor i . Varför ska vi ha svenska kollektivavtal? Det kan väl lika gärna vara andra avtal, har vi här fått höra. Det är alltså detta som är syftet med utformningen av lex om man får tro Alliansens företrädare.Jag är därför väldigt glad över att vi här i kan fatta beslut om att de luckor som regeringen öppnat för lönedumpning och illojal konkurrens nu ska täppas till. För att vi ska kunna upprätthålla kollektivavtalsmodellen i måste den gälla lika för alla, oavsett vilket land man är bosatt i eller har sin firma registrerad i. Detta ligger i kollektivavtalens natur.Till skillnad från regeringen anser vi att det är självklart att stat, kommuner och landsting ska främja bra löner och arbetsvillkor när tjänster upphandlas. Skattebetalarnas pengar ska inte användas till att gynna företag som dumpar löner och som bryter mot arbetsrättsliga lagar. Men detta sker faktiskt ganska ofta i dag.Vid upphandling av allt från städning till gigantiska infrastrukturprojekt är det priset som oftast avgör vem som vinner. Men bakom ett lågt pris döljer sig alltför ofta också låga löner, dålig arbetsmiljö, bristande säkerhet samt en total avsaknad av försäkringar och pensionsinbetalningar.ILO:s konvention 94 upprättades just för att förhindra offentliga aktörer att bidra till att dumpa löner vid sina upphandlingar. Det är hög tid att ratificerar och lever upp till den konventionen. Faktum är att innan den borgerliga regeringen tillträdde fattade beslut om att göra det. Men också det beslutet trängs med annat i regeringens skrivbordslådor dolt under travar av juridiskt mummel och politisk ovilja.Riksdagen upprepar sitt krav till regeringen och säger: Ratificera nu konvention 94 och stoppa den skattefinansierade lönedumpningen!Slutligen, fru talman, vill jag lyfta fram förslaget om solidaransvar. är det möjligt för stora huvudentreprenörer att tjäna grova pengar på att anlita mindre seriösa underentreprenörer som inte betalar skatter, avgifter och avtalsenlig lön. Detta drabbar både svenska och utländska arbetare. Men utstationerade anställda drabbas särskilt hårt eftersom det är nästan omöjligt för dem att i efterhand få ut sin rättmätiga lön om de blivit lurade på den lön de har rätt till.I flera andra länder - bland annat i , och - har huvudentreprenören ett ansvar för att underentreprenörer sköter sina inbetalningar av löner, skatter och arbetsgivaravgifter. Det minskar risken för lönedumpning och exploatering och tvingar huvudentreprenören att kontrollera att de firmor som anlitas är seriösa. Detta gör det möjligt för de arbetare som lurats på lön och andra förmåner att få ut sin rättmätiga ersättning.Med utgångspunkt i de modeller som finns i andra länder bör kunna utforma en liknande lagstiftning - återigen för att skydda löntagare både i och från utlandet mot social dumpning.Det är helt klart att den svenska arbetsrätten behöver moderniseras och uppdateras så att kvinnor och män, unga och gamla samt inhemska och utländska arbetare kan garanteras skäliga och likvärdiga arbetsvillkor. Den svenska arbetsmarknadens skuggsida kan inte tillåtas breda ut sig och bli en normal del av vår ekonomi och av människors vardag.Jag står självklart bakom alla förslag i betänkandet. Men för att inte dra ut på voteringarna nöjer jag mig med att yrka bifall till utskottets förslag under punkterna 2, 4 och 6 samt till reservationerna 10 och 11. Det är en dyster beskrivning vi fått av den svenska arbetsmarknaden när vi lyssnat på . Det är inte mycket som är bra i . Det är eländesbeskrivningar, svartmålningar, hot, lönedumpning, social dumpning och allt annat som upprepades. säger att man "bejakar rörlighet". Jag kan inte riktigt förstå hur det här går ihop så jag har några frågor till . För det första: Vill ha en internationalitet, en globalisering? Ska utländska arbetare över huvud taget få arbeta i ? För det andra: Vad är solidaritet? Varför duger inte utländska kollektivavtal? Varför är svenska kollektivavtal den enda modell som gäller?