bet · GY01UU11 · 2011-02-21 00:00:00 — 2010/11:UU11 Kommissionens arbetsprogram behandlar i detta utlåtande kommissionens arbetsprogram , som antogs , KOM(2010) 623. Dagen efter antagandet inkom arbetsprogrammet till i engelsk språkversion. behandling av kommissionsförslag inleds först när den svenska språkversionen inkommit, vilket dröjde efter att arbetsprogrammet antagits. Fördröjningen har påverkat tidsplaneringen för riksdagsbehandlingen. Utskottet anser det angeläget att exempelvis arbetsprogram i fortsättningen översänds till i svensk språkversion i anslutning till antagandet. Kommissionens arbetsprogram har lagts fram i som är full av utmaningar för EU. Det gäller såväl på kort som på . Utskottet anser att de initiativ som tas inom ramen för 2020-strategin bör vara inriktade på den långsiktiga strukturella tillväxten och syfta till ökad konkurrenskraft för de europeiska ekonomierna och därmed stärka den långsiktiga sysselsättningen i . Bland de utmaningar som EU står inför lyfter utskottet särskilt fram vikten av att värna om ett öppet . Öppenheten har flera aspekter. Medborgarnas möjlighet att få insyn i unionens arbete förutsätter att åsiktsfrihet och yttrandefrihet hävdas och främjas. Kommissionen bör enligt utskottet fästa särskild uppmärksamhet på utvecklingen av yttrandefrihet och mediefrihet i EU:s medlemsländer liksom i dialogen med kandidat- och ansökarländerna. Kommissionen bör verka för att en formell och reell grund för oberoende nyhets- och åsiktsspridning säkras. Likaså bör kommissionen agera för att medlemsstater i EU som inte har lagstiftning om journalisters rätt att inte avslöja sina informationskällor inför sådan lagstiftning. Utskottet anser att utvidgningen av EU stärker freden och stabiliteten. EU måste hålla dörrarna öppna såväl i utvidgningsprocessen som i det östliga partnerskapet och Medelhavssamarbetet. ska Köpenhamnskriterierna genomföras och upprätthållas. Det behövs ett kraftfullt engagemang från kommissionen och andra berörda parter för att utvidgningen ska nå framgång. och arbetsmarknadsutskottet har yttrat sig till utrikesutskottet. Utöver dessa yttranden har ett antal utskott i i redan avgivna utlåtanden redovisat synpunkter på frågor med anknytning till kommissionens arbetsprogram. I en bilaga finns en förteckning över samtliga utlåtanden som beslutats av utskott efter att utrikesutskottet justerade sitt utlåtande om kommissionens arbetsprogram . När det gäller de två första huvudområdena i kommissionens arbetsprogram, att få EU ur den ekonomiska krisen och att åstadkomma en hållbar tillväxt och ökad sysselsättning, hänvisar utrikesutskottet främst till utlåtanden som har avgetts av finansutskott och som behandlar frågor med anknytning till arbetsprogrammet. Utskottet hänvisar också till arbetsmarknadsutskottets yttrande över kommissionens arbetsprogram, som ingår som bilaga till detta utlåtande. Ett genomförande av 2020-strategin kräver genomgripande omprioriteringar i EU-budgeten för perioden . Utskottet anser att EU även i fortsättningen ska ha en aktiv roll inom G20, men understryker att frågor som rör de internationella finansiella institutionerna ska diskuteras på ett substantiellt sätt och beslutas i institutionernas respektive styrorgan. Vad beträffar initiativ för att driva medborgarnas agenda: frihet, rättvisa och säkerhet ställer sig utskottet bakom justitieutskottets yttrande som ingår som bilaga i detta utlåtande. anser att det är angeläget att det nås en överenskommelse om EU:s anslutning till om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna (ECHR). EU bör kunna tillträda även andra relevanta Europarådskonventioner. Också andra initiativ bör tas för att stärka rättssäkerheten och skyddet för individen. Åtgärder för att öka EU:s inflytande på den globala arenan måste enligt utskottet utgå från Lissabonfördragets bestämmelser om att främja bl.a. demokrati, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna i EU:s yttre åtgärder (artikel 21.1 i fördraget). Unionens grannskapspolitik måste vidareutvecklas och främja reformer och EU-integration samt innefatta viseringslättnader. Utvidgningsförhandlingarna ska fortsätta i den takt som ländernas förberedelser medger. Händelseutvecklingen i och den arabiska regionen har medfört ett ökat fokus på en demokratisk utveckling i dessa områden. Utskottet anser att EU måste följa utvecklingen och skyndsamt agera och använda alla tillgängliga instrument för att stärka de demokratiska krafterna. Utskottet betonar samstämmighet i utvecklingspolitiken. Enligt utskottet är det angeläget att moderniseringen av EU:s utvecklingspolitik innefattar stärkta insatser för att främja kvinnors rättigheter samt sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Det är angeläget att vidareutveckla och genomföra strategins handlingsplan. Ratificering och genomförande av måste även i fortsättningen utgöra ett viktigt element i bl.a. alla associationsavtal, partnerskapsavtal och samarbetsavtal som EU träffar med tredjeland. Utskottet redovisar i utlåtandet synpunkter på frågan om parlamentarisk kontroll av EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP). Att inleda förhandlingar inför nästa fleråriga budgetram är det femte och sista huvudområdet i kommissionens arbetsprogram . Utskottet anser att EU-budgetens förmåga att anpassa sig till förändrade förutsättningar och krav inte har varit tillräcklig. Utgifterna domineras fortfarande kraftigt av jordbrukspolitik och regionalpolitik. I linje med 2020-strategin behövs ökade satsningar på bl.a. konkurrenskraft, miljö- och klimatfrågor, forskning och utveckling samt strategiska investeringar i infrastrukturprogram. Genomgripande omprioriteringar måste göras av EU-budgetens utgifter och förändringar ske utan att budgetens samlade utgifter ökar. EU:s utvecklingspolitik måste få genomslag i den nya fleråriga budgetramen efter 2013. Reformeringen av unionens finansiella instrument för utvecklingssamarbetet bör fortsätta och innefatta bl.a. införlivande av Europeiska utvecklingsfonden i EU-budgeten. I utlåtandet finns en reservation från vardera Socialdemokraterna, . Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger utlåtandet till handlingarna. Reservation 1 (S) motiveringen Reservation 2 (MP) motiveringen Reservation 3 (SD) motiveringen Reservation 4 (V) motiveringen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (KD), (SD), (S), (FP), (MP) och (V). Ärendet och dess beredning Europeiska kommissionen antog sitt arbetsprogram , KOM(2010) 623 Kommissionens arbetsprogram . En engelsk språkversion av arbetsprogrammet inkom till . Den svenska språkversionen av arbetsprogrammet hänvisades av kammaren till utrikesutskottet för granskning enligt 10 kap. 5 § riksdagsordningen. har berett övriga utskott tillfälle att yttra sig över arbetsprogrammet i fråga om deras respektive beredningsområden. Yttranden har inkommit från justitieutskottet och arbetsmarknadsutskottet. Utskottet utgår i utlåtandet från de fem huvudområden som kommissionen lyfter fram i sitt arbetsprogram: Att få EU ur den ekonomiska krisen. Att åstadkomma hållbar tillväxt och ökad sysselsättning. Att driva medborgarnas agenda: frihet, rättvisa och säkerhet. Att öka EU:s inflytande på den globala arenan. Att inleda förhandlingar inför nästa fleråriga budgetram. I har arbetsprogrammet remitterats till utskottet för konstitutionella frågor. Samtliga övriga utskott i har beretts tillfälle att avge yttranden över arbetsprogrammet. En granskning av arbetsprogrammet har inletts respektive slutförts i andra nationella parlament i EU:s medlemsstater. Utskottet har mottagit faktapromemoria 2010/11:FPM50 Kommissionens arbetsprogram 2011. Enligt faktapromemorian är regeringen i stort positiv till kommissionens arbetsprogram. De fem huvudprioriteringarna täcker in många angelägna politikområden. Regeringen kommer enligt faktapromemorian att få anledning att återkomma till samtliga dessa initiativ allteftersom kommissionen lägger fram förslagen. sammanträffade under en arbetsresa till med , kommissionär för inrikes frågor, och fick då information om frågor med anknytning till kommissionens arbetsprogram , 2020-strategin och nästa fleråriga budgetram. Europeiska kommissionens arbetsprogram är det andra arbetsprogrammet under den nuvarande kommissionens femåriga mandatperiod. Det är det första arbetsprogram som antas inom ramen för den nya fleråriga programplaneringscykel som fastställts i ett ramavtal om förbindelserna mellan och kommissionen (EUT L 304 20.11.2010 s. 47). innefattar bl.a. en tidsplan för kommissionens arbetsprogram. har dubbla uppgifter när det gäller Europeiska unionen. Utskottet ansvarar exempelvis, när det behövs, för beredning av övergripande frågor som rör Europeiska unionen. Vidare har utskottet, enligt riksdagsordningen, ansvar för att som fackutskott följa EU-frågorna inom sitt beredningsområde. Kammaren har med stöd av 10 kap. 5 § riksdagsordningen hänvisat kommissionens arbetsprogram till utrikesutskottet för granskning och skriftligt utlåtande. Syftet med ett utlåtande är att skapa debatt kring en fråga i ett tidigt skede och att redovisa olika synpunkter som kan vara av värde i den fortsatta hanteringen av frågan. Utlåtanden är att betrakta som preliminära synpunkter vilka ger uttryck för de rådande åsiktsförhållandena i för utlåtandebehandlingen. Utlåtanden är inte rättsligt bindande vare sig för eller för regeringens senare ställningstaganden. Ett utlåtande ger dock regeringen en möjlighet att på ett tidigt stadium stämma av om dess ståndpunkter i EU-samarbetet är förankrade i . Arbetsprogrammet bygger på de politiska huvudprioriteringar som kommissionens ordförande presenterade i ett tal om tillståndet i Europeiska unionen inför . publicerades i enlighet med ramavtalet en skriftlig redogörelse av kommissionens ordförande för de element som ligger till grund för utarbetandet av kommissionens arbetsprogram . Kommissionens arbetsprogram omfattar 40 strategiska initiativ som kommissionen avser att lägga fram för antagande . De nya initiativ som kommissionen avser att lägga fram är till stor del inriktade på att skynda på ekonomisk återhämtning. Några av förslagen bedöms av kommissionen som särskilt brådskande. Fullständig enighet bör enligt kommissionen nås om den nya övergripande regelramen för den finansiella sektorn. Kommissionen anser också att den första europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken bör inledas. 2020-strategin för att skapa smart, hållbar och integrerande tillväxt lyfts fram i arbetsprogrammet. ska kommissionen lägga fram sitt förslag till EU:s nästa fleråriga budgetram. Kommissionens arbetsprogram är inriktat på åtgärder som ska genomföras men innehåller också en ram för att utvärdera den politik som bedrivs. Den ringar också in områden där politiska initiativ behöver utvecklas. I bilagor till arbetsprogrammet anger kommissionen 40 strategiska initiativ för antagande (bilaga 1), en vägledande tabell över 140 initiativ som är under övervägande under kommissionens mandatperiod (bilaga 2), förenklingsprogram och initiativ för att minska den administrativa bördan (bilaga 3) samt en förteckning över förslag som dragits tillbaka (bilaga 4). Vissa förutsättningar för de nationella parlamentens granskning av EU-frågor Av protokoll nr 1 till Lissabonfördraget, som behandlar de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, framgår att kommissionen ska översända sina samrådsdokument (grönböcker, vitböcker och meddelanden) direkt till de nationella parlamenten vid offentliggörandet. Kommissionen ska också översända det årliga lagstiftningsprogrammet samt alla andra instrument för lagstiftningsprogram eller politisk strategi till de nationella parlamenten som de översänds till och rådet. Riksdagsbehandlingen av kommissionsförslag inleds först när den svenska språkversionen inkommit till . Utskottet beklagar att den svenska språkversionen av kommissionens arbetsprogram inkom till först efter att kommissionen antagit arbetsprogrammet . Fördröjningen har påverkat tidsplanering såväl i fråga om utskottsbehandlingen av arbetsprogrammet, vilken utmynnar i detta utlåtande, som i fråga om tidpunkten för debatt och beslut i kammaren i fråga om utlåtandet. Utskottet anser det angeläget att exempelvis arbetsprogram, som enligt ramavtalet mellan och kommissionen ska beslutas av kommissionen , i fortsättningen översänds till i svensk språkversion i anslutning till kommissionens antagande. På motsvarande sätt bör också andra nationella parlament inom unionen utan tidsfördröjning få tillgång till exempelvis arbetsprogram i relevant språkversion i anslutning till att detta antas av kommissionen. För parlamenten inom EU har det successivt blivit allt viktigare med utbyte av information som rör unionen. För att underlätta informationsflödet har de nationella parlamenten, i samarbete med , skapat en databas och en webbsida, Ipex (, . I Ipex finns information om bl.a. nationella parlaments granskning av beslut tagna på EU-nivå. riksdag har medverkat i uppbyggnaden av Ipex. Varje nationellt parlament eller kammare har utvecklat sitt eget system för EU-granskning. Som ett underlag för granskning utarbetar i vissa fall s.k. faktapromemorior i EU-frågor. Det gäller samtliga grön- och vitböcker men även andra förslag och meddelanden som regeringen bedömer vara betydelsefulla. En faktapromemoria ska innehålla bl.a. en presentation av förslagets innebörd samt uppgifter om hur svenska regler påverkas och om regeringens preliminära ståndpunkt. Som framgått har utarbetat faktapromemoria 2010/11:FPM50 Kommissionens arbetsprogram 2011. I promemorian redovisas en sammanfattning av kommissionens arbetsprogram. Vad gäller regeringens preliminära ståndpunkt, som ska redovisas i en faktapromemoria och som har ett tydligt informationsvärde för utskottet, lämnas i den nämnda promemorian ytterst knapphändig information. Utskottet anser att en faktapromemoria ska ha en vägledande funktion. Regeringens preliminära ståndpunkt bör så långt möjligt utvecklas och framgå av en faktapromemoria. Övergripande aspekter på arbetsprogrammet konstaterar att kommissionens arbetsprogram är ett viktigt dokument för att tidigt identifiera frågor som kommer upp på EU:s dagordning såväl på kortare som på flerårig sikt. Det är därmed också ett dokument som ger en översiktlig bild av vilka EU-frågor som kan ha anledning att återkomma till och följande år. i har i redan beslutade utlåtanden redovisat synpunkter på en rad frågor med anknytning till kommissionens arbetsprogram. I bilaga 2 till detta utlåtande finns en förteckning över totalt 25 utlåtanden som avgetts av utskott efter att utrikesutskottet beslutade om sitt utlåtande över kommissionens arbetsprogram . Förteckningen avser utlåtanden som har avgetts efter . Kommissionens arbetsprogram har lagts fram i som är full av utmaningar för EU. I det korta perspektivet gäller det att stabilisera återhämtningen efter den ekonomiska och finansiella krisen, och att finna lösningar som gör att vi varaktigt kan gå stärkta ur krisen. Genomförandet måste fortsätta av den ekonomiska återhämtningsplan för som godkändes vid och som därefter har vidareutvecklats. EU måste också möta de ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningarna av mer strukturell art. De europeiska ekonomierna blir alltmer beroende av varandra, både inom EU och i förhållande till resten av världen. Den nya EU 2020-strategin måste bli en central del av EU:s politik för att ta sig ur krisen och styra mot en långsiktigt hållbar utveckling i en värld av nya marknader och nya konkurrenter. Detta framhöll finansutskottet i sitt utlåtande över 2020 (utl. 2009/10:FiU29), en uppfattning som delas av utrikesutskottet. Framtidsstrategin kan utgöra ett viktigt bidrag i arbetet med att öka EU:s tillväxtpotential och sysselsättning. De initiativ som tas inom ramen för strategin bör vara inriktade på den långsiktiga strukturella tillväxten och syfta till ökad konkurrenskraft för de europeiska ekonomierna och därmed stärka långsiktiga sysselsättning. Bland de utmaningar som EU står inför vill utrikesutskottet också särskilt lyfta fram vikten av att värna om ett öppet . Medborgarnas möjlighet att få insyn i unionens arbete är en av flera aspekter på öppenheten. Utskottet konstaterar att Lissabonfördraget innebär förbättringar i detta avseende och vill understryka betydelsen av åtgärder för att ge konkret innehåll åt fördragets bestämmelser. I Lissabonfördraget slås fast att unionens institutioner ska fullgöra sina uppgifter så öppet som möjligt och bidra till att medborgarnas möjligheter till insyn i unionens arbete ökar. Offentlighetsprincipen ska gälla för handlingar hos alla unionens institutioner, organ och byråer med vissa undantag för , och Europeiska investeringsbanken. Detta ger en ökad insyn i unionens verksamhet jämfört vad som var fallet. I fördraget anges att rådets sammanträden ska vara offentliga när lagstiftningsförslag diskuteras och antas. Det understryks vidare att unionens institutioner, organ och byråer ska ha en öppen, effektiv och oberoende förvaltning. En rättslig grund för förordningar om god förvaltning införs. Ombudsmannens viktiga uppgift att säkra en öppen och god förvaltning inom EU förtydligas. Ett öppet innebär också att unionen måste vara öppen mot omvärlden och öppenhet måste löpa som en röd tråd genom dess verksamhet. Åsiktsfrihet och yttrandefrihet måste hävdas och främjas. Utskottet konstaterar att det såväl inom som inom uttryckts oro för utvecklingen vad gäller yttrandefrihet och mediefrihet i EU:s medlemsstater och i grannländer till unionen. Kommissionen bör enligt utskottet fästa särskild uppmärksamhet på utvecklingen av yttrandefrihet och mediefrihet i EU:s medlemsländer liksom i dialogen med kandidat- och ansökarländerna. Utskottet anser att kommissionen bör verka för att en formell och reell grund för oberoende nyhets- och åsiktsspridning säkras. Likaså bör kommissionen agera för att medlemsstater i EU som inte har lagstiftning om journalisters rätt att inte avslöja sina informationskällor inför sådan lagstiftning, detta i enlighet med rättspraxis från för mänskliga rättigheter och ministerkommittés rekommendationer. Utskottet anser att EU måste hålla sina dörrar öppna i kontakterna med andra länder inom såväl utvidgningsprocessen som i det östliga partnerskapet och Medelhavssamarbetet. Utvidgningen stärker freden och stabiliteten i . Det behövs ett kraftfullt engagemang såväl från kommissionen som från alla andra berörda parter för att utvidgningen ska nå framgång. Utvidgningen måste vara trovärdig för alla som deltar i processen. Utvecklingen på flera håll i har visat på nödvändigheten att kontinuerligt arbeta för genomförande och upprätthållande av Köpenhamnskriterierna och då inte minst vad gäller respekten för de demokratiska fri- och rättigheterna och de mänskliga rättigheterna. Att främja dessa element såväl i utvidgningsprocessen som i kretsen av EU:s medlemsstater bör vara ett grundläggande inslag i alla strategier och initiativ som lanseras av kommissionen. Innan utskottet redovisar sin granskning av arbetsprogrammets fem huvudområden finns det anledning att dels betona vikten av att subsidiaritetsprincipen efterlevs, dels understryka betydelsen av samstämmighet i politiken. En rättvis och hållbar global utveckling kan bara uppnås genom att många krafter drar åt samma håll. EU är en global aktör vars politik har stor betydelse för omvärlden och inte minst för utvecklingsländer. Bristande samstämmighet för utveckling inom EU får direkta konsekvenser för fattiga länder och människor. Det påverkar också EU:s trovärdighet som global aktör för fred, mänskliga rättigheter, demokrati och fattigdomsbekämpning. Utskottet anser att EU:s agerande i ett sammanhang måste stämma med unionens agerande i ett annat. Utskottet ser det som en särskild utmaning för EU och kommissionen att försäkra sig om att det finns en samstämmighet inom och mellan de olika politikområden som berörs oavsett om det rör säkerhets-, handels-, jordbruks-, fiske-, folkhälso- eller migrationspolitik eller global utveckling. Kommissionen måste driva på att unionen och dess medlemsstater förverkligar gjorda biståndsåtaganden till stöd för FN:s millenniemål och verka för bättre kvalitet och effektivitet i utvecklingssamarbetet. Utskottet har redovisat sin syn på samstämmighet i utvecklingspolitiken i utlåtande /11:UU9 EU:s utvecklingspolitik, vilket fått stöd. Utskottet återkommer nedan under rubriken inflytande på den globala arenan till frågor om samstämmighet i politiken. Att få EU ur den ekonomiska krisen Utskottet välkomnar att kommissionen enligt sitt arbetsprogram avser att ta ytterligare ett antal initiativ för att stabilisera återhämtningen efter den ekonomiska och finansiella krisen. Utskottet konstaterar att fokus är inriktat på att slutföra reformerna inom finanssektorn och på att genomföra samordningen av den ekonomiska politiken. har och därefter i utlåtanden som framgår av bilaga 2 redovisat sin granskning av kommissionsförslag med anknytning till bl.a. dessa reformer. anser att finansutskottets bedömningar i dessa utlåtanden som samtliga har debatterats i kammaren och fått stöd har relevans också för initiativ som aviseras i kommissionens arbetsprogram . har därför inte funnit anledning att i detta sammanhang lämna ytterligare synpunkter utöver vad som framgår av finansutskottets utlåtanden. Kommissionen anger i sitt arbetsprogram att EU ska fortsätta att främja kraftfulla och samordnade insatser, bl.a. genom sin aktiva roll inom G20. konstaterar att en stor del av den anpassning som de internationella finansiella institutionerna har gjort för att möta den finansiella och ekonomiska krisen har drivits av G20. Utskottet välkomnar resultatet av flera av de frågor som G20 drivit i anslutning till den finansiella och ekonomiska krisen och anser att EU även i fortsättningen ska ha en aktiv roll inom G20. understryker utskottet att frågor som rör de internationella finansiella institutionerna ska diskuteras på ett substantiellt sätt och beslutas i institutionernas respektive styrorgan. Detta är viktigt ur ett representationsperspektiv, eftersom i princip alla världens länder, direkt eller indirekt, är representerade i institutionernas styrelser, vilket inte är fallet i G20. EU bör enligt utskottet företräda denna grundläggande syn på arbetsfördelningen mellan G20 och de internationella finansiella institutionerna. Att åstadkomma hållbar tillväxt och ökad sysselsättning anser att EU, för att möta den dubbla utmaningen med en åldrande befolkning och en hög andel utanför arbetskraften, måste använda sin arbetskraftspotential fullt ut. Sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken är och bör förbli ett nationellt ansvar. Medlemsländerna kan dock enligt utskottet hitta inspiration på europeisk nivå genom den öppna samordningsmetoden. bör enligt arbetsmarknadsutskottet bejaka en öppnare arbetsmarknad, både inom unionen och i förhållande till övriga världen. Steg för att underlätta arbetskraftens fria rörlighet är därför välkomna. Utskottet ser positivt på att arbetskraftsinvandringens bidrag för att möta behoven på arbetsmarknaden lyfts fram i flaggskeppsinitiativet En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen. Det hade dock varit önskvärt att kommissionen tydligare betonat vikten av en väl fungerande integration av utrikes födda för att möta de långsiktiga utmaningarna på sysselsättningsområdet. välkomnar att kommissionen planerar att lägga fram förslag om ett rättsligt instrument om åtgärder för att säkra att medlemsstaterna respekterar rättigheterna för migrerande arbetstagare från EU-länder i relation till principen om fri rörlighet för arbetstagare. Det är , betonar utskottet, en viktig princip att medlemsstaterna inom ramen för har möjlighet att värna och utveckla sina respektive arbetsmarknadsmodeller.