bet · GY01SkU25 · 2011-05-10 00:00:00 — Kommunkontosystemet, eller numera en rätt till momsersättning, gör att kommunen anlitar för att bygga den nya skolan. Det gör att kommunen anlitar för att renovera . Och anlitar för att städa . Kommuners och landstings rätt till momsersättning medför att den externa upphandlingen ökar och att fler privata företag anlitas. Det privata företaget debiterar moms på sina varor och tjänster, och momsintäkterna ökar. När momsintäkterna ökar i innebär det att även EU kan tillgodoräkna sig större resurser. Medlemsländernas avgift till EU baseras och beräknas på momsbasen. Kommissionen har också uppdragit åt Economics att utföra en studie i syfte att identifiera och analysera tillämpnings- och konkurrensproblem med nuvarande momsregler i den offentliga sektorn. Rapporten som sägs vara på 800 sidor är försenad. På vilket underlag baseras slutsatser och förslag i denna rapport? Den offentliga konsultationen stänger . Vad innehåller den rapporten? Vi har inte sett rapporten. För vem eller vilka får moms på vård, skola och omsorg konsekvenser? För vem eller vilka får moms på kultur och lokaler konsekvenser? För vem eller vilka får moms på läkemedel konsekvenser? Moms på allt, vad innebär det? Moms på allt innebär förenklingar av regelverket. Det innebär att gränsdragningsproblemen försvinner. Att förenkla regler är en sak. Att förändra skattesystemet är en helt annan sak. Vi anser att undantag ska behållas därför att moms på vård och äldreomsorg innebär att patient- och omsorgsavgifter ökar, att verksamheten minskar eller att det blir ett behov av högre skatt på arbete. Moms på barnomsorg innebär att förskoleavgifterna ökar eller att verksamheten minskar eller att det blir ett högre inkomstskatteuttag av medborgare. Moms på lokaler får konsekvenser bland annat för den ideella sektorn. Och moms på läkemedel innebär att moms ska utgå även på läkemedelsförmånsersättningen. Vilka blir de sammantagna effekterna och konsekvenserna om basen för mervärdesskatten breddas till att omfatta alla varor och tjänster? Vi anser att effekterna och konsekvenserna för patienter, omsorgstagare, skattebetalare, staten, kommuner, landsting, vårdbolag och EU måste analyseras, diskuteras och tydliggöras. I grönboken finns inget svar. Ordföranden: tackar . är det för det sista föredraget i den inledande diskussionen, och det är professor från i som ska hålla det. : Jag kan gå direkt till ett antal kriterier som egentligen är självklarheter, eller borde vara självklarheter, när vi tittar på hur det fungerar inom en gemensam marknad. Jag har understrukit och markerat att det är en marknad. Men läser vi mervärdesskattedirektivet ges en annan bild. Det finns alltför stora brister när det gäller enhetlighet, när det gäller enkelhet och så vidare. Det är inte alltigenom en marknad som vi ser framför oss trots att den gemensamma marknaden och den inre marknaden ska gälla. Det ska vara neutralitet mellan företag i olika länder. Det ska vara neutralitet mellan företag i olika branscher. Det ska vara neutralitet mellan stora och små företag. Behöver jag sätta ut frågetecknen? Rätten att dra av den ingående momsen, den ingående skatten, den som företagen betalar, har gång på gång markerats som en grundläggande neutralitetsprincip. Mervärdesskatt ska inte belasta näringslivet. Man kan ta det lite triviala men väldigt viktiga exempel som nämner, nämligen 27 olika deklarationsblanketter. Tro det om ni vill. Men det är sanningen. Det är sådant som det vore relativt enkelt att göra enhetligt. Det finns mycket mer än så i mycket vidare dimensioner. Det är svårt att säga annat än att det kanske inte går att göra det mycket krångligare. Förhoppningsvis ska diskussionen om grönboken kunna leda till att en hel del av dessa krångligheter och besvärligheter försvinner. Men det är inte bara fråga om enkelhet och att ta bort en börda, och det är en börda såväl på företag som på skatteförvaltning. Dessa komplikationer på företagssidan har en återspegling när det gäller skatterna och den skattemässiga kontrollen. Vi har också en återspegling på företagens likviditet. I stället för att ha ett neutralt system ska företagen i många lägen förskottera pengar. Sist men inte minst är det tal om att säkra skatteintäkterna. Det är liksom hela vitsen att det ska vara en smidig form för uppbörd till staten. Jag vill inte säga att det läcker som ett såll. Det gör det verkligen inte. Men visst finns det rännilar. Det finns betydande rännilar i samband med skatteundanhållande i samband med olika principer i olika medlemsstater. En röd tråd i min analys och diskussion är följande: Gör lösningarna enhetliga. Slopa undantag så långt det över huvud taget är möjligt. Ett sätt som har nämnts kan vara att vi i stället för nuvarande direktiv kompletterat av tillämpningsförordningar det är lite av uppochnedvända världen kanske borde ha en förordning som låser fast de grundläggande principerna så att de i varje fall blir enhetligt tillämpade inom unionen. Den gamla frågan kommer upp: Var ska beskattningen äga rum? Ska den ske i den stat där varan säljs eller i den stat där varorna och tjänsterna landar och där de köps in? Det är naturligt att det från början var en diskussion om att man skulle behandla försäljning till på samma sätt som försäljning till eller till . Det var naturligt från början i den då mindre unionen att ha en form av ursprungslandsprincip, det vill säga att det inte skulle spela någon roll om det var en inhemsk försäljning eller en försäljning till andra länder. Vi har kunnat konstatera att det för att förverkliga den inre marknaden blev nödvändigt för EU att säga att man inför en övergångsordning för att få en lösning. Det är nämligen omöjligt att ha en beskattning i ursprungslandet där varan eller tjänsten säljs. Det är en fullständig omöjlighet med den mängd olika skattesatser och andra nationella villkor som finns. Därför har man kommit fram till lösningar med så kallad omvänd skattskyldighet i destinationsmedlemsstaten, det vill säga att beskattningen sker i den medlemsstat dit varan kommer och där det företag finns som köper tjänster eller varor från andra medlemsstater. Det har stora fördelar i den meningen att man då är i den medlemsstat som egentligen ska ha dessa skatteintäkter eftersom det ska vara en skatt på konsumtionen, åtminstone på den förmodade konsumtion som detta kommer att leda till. Det är alltså inte alldeles bakvänt, och i ett läge då vi ändå har en så splittrad bild att vi inte kan tala om en marknad ter det sig fullständigt naturligt. Jag har satt en parentes runt ursprungsbeskattning enligt destinationsregler. Det är en skvader av sällan skådat slag. Det har också här talats om frivilligt skatteåtagande över medlemsstatsgränsen. Det är en annan skvader som bara leder till ytterligare administration för företagen och till ytterligare kontrollproblem. Jag tror att det inte finns många andra vägar bort än att försöka hitta en beskattning i destinationsmedlemsstaten. Det har nackdelar om man inte skulle löpa linan ut och behandla försäljning inom och utom landet på exakt samma sätt. Det ska inte vara någon skillnad mellan att sälja till och till . Om vi för denna tanke vidare och är medvetna om att det är omöjligt med en ursprungslandsprincip, menar jag att det bara finns en väg, nämligen att ta steget till en omvänd skattskyldighet för all försäljning till företag och till i princip alla juridiska personer. Nackdelarna med ett sådant system är att detaljhandeln är den svaga länken, därför att det betyder att övriga led egentligen inte betalar någon skatt. Vid omvänd skattskyldighet är det alltså så att om en vara eller en tjänst kostar och momsen uppgår till ska det köpande företaget i redovisa som ska in till staten men har , under förutsättning att företaget har full avdragsrätt, rätt att dra av . Det blir alltså en operation på papperet. Jag bortser från småaktigheter som representationsnotor och annat. Men som princip är all moms avdragsgill. På det viset blir det inte heller några kassatransaktioner under resan fram. Det blir inga pengar som ska gå från det ena bordet till det andra. Det blir ett klart enhetligt system. Detaljhandelsledet är svagt. Men det gäller också , även om den summa pengar som ska levereras in i sista ledet kommer att bli större om all inbetalning läggs i sista ledet av mervärdesbeskattningen. Det har ibland invänts att det då inte blir något mervärdesskattesystem. Vad är ett mervärdesskattesystem annat än ett system att ha en skatt på konsumtion eller förmodad konsumtion? Det är detta det handlar om. Det är också fullt tydligt i senaste rapport som kom . Det har sin återspegling av tidigare texter. Det intressanta är att det fortsatt är en skatt på konsumtionen. Man har sagt att det är svårigheter att identifiera köparen. Men det gäller väl också? Är det lättare att identifiera ett företag i än att identifiera ett företag i ? Om man har ett system över gränserna med omvänd skattskyldighet som bygger på att man verkligen vet att man säljer till ett företag, skulle det då vara besvärligare att ha ett sådant system inom landet än det är i gränsöverskridande tappning? Till detta kommer en annan tanke. Om jag ska köpa en tågbiljett, boka ett hotellrum eller köpa en bok på nätet, vilken procedur ska jag genomlöpa? Jag ska uppge ett kontonummer. Sedan ska jag få grönt ljus för att det finns täckning så att jag i förväg kan betala detta. Skulle det vara svårare att ha ett system med alla företag så att man gav grönt ljus? Om det här ges grönt ljus, har företaget rätt att sälja utan att ta ut mervärdesskatt. Jag kan inte se att det skulle vara mer komplicerat än de rutiner Visa, och så vidare redan tillämpar. Jag tror att man har överdrivit denna svårighet. Fördelarna är uppenbara. Man skulle slippa företagens förskottering av pengar. Man skulle kombinera betalningen med en avdragsrätt. Det skulle vara samma princip inom och utom landet. Och koppla då helst också på importen. skulle kunna göra det redan nu och ta bort ett antal befattningshavare i statens tjänst på . Det är konsekvensen. Förenkla proceduren, lägg detta på och låt det gå in i den vanliga mervärdesskattedeklarationen under plus och minus. Då har man förenklat, och man har tagit bort ett likviditetsflöde, ett kassaflöde, som är helt i onödan. Några särskilda krav helt i linje med detta är följande: Jag säger inte slopa undantagen. Det kan finnas motiverade sådana. Men begränsa dem så långt det rimligen går. Slopa också undantaget för finansiella tjänster och försäkringstjänster. Detta undantag leder ju inte till mindre belastning. Det är inte så att lånetransaktioner, växlingstransaktioner, betalningstransaktioner eller vad det nu är blir billigare. Det är tvärtom. Det finns en dold mervärdesskatt som inte är avlyft och som ligger i de priser som dessa företag måste tillämpa. Man borde ta ett steg mycket snabbare. Den svenska posten är ett absurt exempel där tillsammans med några länder gick i förväg och verkligen gjorde en marknadsmässig lösning. Sedan kom och sade: Ni införde skatteplikt för posttjänster. Självklart gjorde man det. Det var en helt naturligt åtgärd. Men eftersom man nu inte har ett sådant system diskuterar man om har rätt att momsbelägga dessa tjänster. Det är ett fullständigt absurt system när det gäller Posten, och det kan bara belysa denna situation. Inför generell avdragsrätt. Låt den vara densamma i alla länder. Om den är densamma, kan man ta ett steg till konsekvent tillämpning av One Stop Shop i etableringsstaten. Jag skulle vilja se ett system där alla slags företag, alla svenska företag och alla företag som är etablerade i , håller kontakt med det svenska skatteverket när det gäller inhemsk skatt och när det gäller skatt ute i , oberoende av om man har skatt att betala, om man har en betalningsskyldighet i det andra landet, eller om man har skatt att få tillbaka. Jag menar inte att svenska staten skulle stå delcredere, med alla Greklandsutblickar åt sidan, utan det som jag talar om är en enhetlig administrativ portal där allt handläggs och där kontroll blir möjlig men där pengar får redovisas tillbaka, gärna till ett skattekonto, när det gäller sådan skatt som man har erlagt och ska ha tillbaka utifrån. När det gäller enhetlighet: Jag har här nämnt om momsgrupper för hela EU. Det är egentligen barockt att vi får tillåta en gemensam mervärdesskatteredovisning för en koncern men bara för de bolag som finns i , och ännu mer begränsat. har tyvärr varit ännu försiktigare i det avseendet. Varför inte nu när vi får en annan lagstiftning inom EU se till att momsgrupperna blir EU-gemensamma? Låt det här stå som en samlad bild av vad jag menar med gemensamma lösningar och enhetlighet. Ordföranden: så mycket, professor ! Ett tack riktas också till tidigare föredragshållare. Det är mycket intressanta som vi här haft. För eventuellt nytillkomna tv-tittare kan jag berätta att tidigare föredragningar kan ses på webbplats. Det här kommer också att tas upp stenografiskt. finns också det att tillgå på webbplats. Vi tar 15 minuters paus för kaffe och återsamlas för frågor och vidare diskussion . Ordföranden: tillbaka till denna offentliga utfrågning med anledning av om mervärdesskattens framtid. har det kommit ett aktuellt besked med bäring på beredningen av just denna grönbok. Innan vi går in på frågor från utskottets ledamöter lämnas därför ordet till statssekreterare . Statssekreterare : Tack så mycket! Jag talade tidigare om den ideella sektorn och betonade hur väldigt centralt vi tycker att den ideella sektorns arbete är samt att det är viktigt att behålla nuvarande momsregler. I förrgår fick vi ett besked från kommissionen på det här temat. Jag vet inte om alla känner till historiken i frågan. inledde kommissionen ett fördragsbrottsförfarande mot eftersom kommissionen anser att den svenska momslagen innehåller alltför generösa momsundantag för den ideella sektorn. Mot bakgrund av den processen beslutade regeringen , , att ansöka om tillstånd för att införa en speciell omsättningsgräns enbart för den ideella sektorn när det gäller momsbetalningar. Den här ansökan innebar att momspliktig omsättning på högst skulle undantas. I förrgår fick vi alltså besked från kommissionen om att de avslår vår ansökan. Jag kan säga att jag är förvånad och faktiskt också lite bestört över kommissionens ställningstagande. Regeringen har sett en omsättningsgräns för den ideella sektorn som en möjlig lösning för att undvika att EU sätter stopp för de svenska reglerna om momsredovisning för den ideella sektorn. Kommissionen har alltså svarat att man inte accepterar ansökan. Vad händer då framöver? Ja, om kommissionen går vidare till kommer vi då att få tillfälle att inför domstolen förklara vår syn. Regeringen kommer på alla sätt att arbeta för att direktivet ändras och förtydligas avseende det betydelsefulla jobb som utförs av den ideella sektorn. Man ska ha klart för sig att vi inte är ensamma i om det här. , och några andra EU-länder har också fått klagomål från kommissionen om regler som rör just ideella föreningar. Självklart kommer vi att ha en dialog med de länderna. Vi kommer också att ta upp frågan med kommissionen, bland annat i samband med arbetet med grönboken. I har vi traditionen att genom ideellt engagemang bereda varandra plats i samhällslivet, i idrotten och i kulturen. Den ideella sektorn har på så sätt en viktig och unik roll i samhället. Som vi ser det ska den ideella sektorn värnas; de ekonomiska villkoren ska inte på något sätt försämras. Om utslaget i en process i skulle gå emot intressen kommer vi att titta på andra åtgärder som möjliggör ett fortsatt livskraftigt ideellt engagemang. En möjlighet är att överväga en generell omsättningsgräns som inbegriper alla företag. Detta är dock ett dyrt och trubbigt instrument för att hjälpa den ideella sektorn. Om utslaget går emot intressen kommer vi att fördjupa samtalen med den ideella sektorn för att efterhöra vilka kompensationsåtgärder och regelförenklingar som behövs. Vår utgångspunkt är att den ideella sektorn inte ska drabbas om momsreglerna på något sätt förändras. Det här är en liten rapport om läget i frågan som alldeles förändrats. Ordföranden: så mycket för det, statssekreterare , , och tack för meddelandet och de kommentarer som kom fram i detta! Det är förstås möjligt att återkomma till frågan under den frågestund för främst skatteutskottets ledamöter som tar vid. Ordet går först till (KD). (KD): Tack så mycket! Jag har en mer generell fråga som lite grann kan kopplas till det vi hört. Det gäller strävan efter en enhetlig momssats i hela EU. Som jag ser saken finns det, med tanke på de olika ländernas bakgrund, ett visst problem, nämligen att det också skulle innebära att man måste ha mer likvärdiga nationella skattesatser i övriga delar i den nationella beskattningen. I annat fall bygger man in konkurrenssnedvridande skattekilar i systemet. Har man lägre skatter på vissa företeelser kommer man att konkurrera med nationella skatter trots en likvärdig momsskattesats. Jag ser det som ett visst bekymmer. Förslaget verkar inte gå så långt, men det har varit eftersträvansvärt. Det finns ju länder med allt från 910-procentig moms till 25-procentig moms. Det är klart att det då är en väldig skillnad i uttaget, i vilken kostnad man får. Hur ser man exempelvis från på detta, möjligtvis också från sida? , : Tack så mycket för frågan! Vi har svarat på frågan i remissen till . Där har vi uttryckt just att enhetliga skattesatser gör systemet enklare. Men vi ser också fördelar med att i vissa sammanhang kunna påverka både konsumtion och sysselsättning med reducerade skattesatser. Det är det svar som vi lämnat. Vi har medlemmar i olika organisationer. Vissa är för enhetlighet. Andra pekar tydligt på vinsten med att kunna laborera med reducerade skattesatser och den vägen få en påverkan på sysselsättningen. Ordföranden: riktades också till kommissionen, så varsågod, ! , : Tack för frågan! Ur ett rent inremarknadsperspektiv är en enhetlig skattesats självklart en enklare lösning; det är uppenbart. Som nämndes går grönboken inte så långt, utan vad vi här talar om är en översyn, ett samråd om systemen. Som vi sagt ser vi naturligtvis gärna att vi får färre undantag och att vi får en bredare bas vi kan senare komma tillbaka det. Diskussionen explicit om en gemensam, en enhetlig, skattesats ligger utanför ramen för grönboken. (S): Låt mig börja med att bli av med lite frustration. Sedan går det kanske lite lättare att prata. Och låt mig skicka frustrationen till när det gäller den ideella sektorn. Jag har ganska länge varit med i politiken men har faktiskt aldrig upplevt en fråga där alla politiska partier varit så överens och där man stått skuldra mot skuldra som just denna. Det är därför en stor frustration att det ska vara så hopplöst att hitta en lösning på detta. Jag utgår från att kommissionens representant vidarebefordrar frustrationen dit den ska. Min fråga gäller mervärdesskattessystemet. Jag kan inte låta bli att vara lite lockad av att först få veta och känna till lite mer om just detta med omvänt skattesystem, att man betalar skatt i destinationslandet och har samma system i . Verkligheten har på något vis gjort att vi hamnat där. Ursprungslandsprincipen var det från början, men sedan blev det destinationslandsprincipen i princip omvänd skattskyldighet. I har vi prövat detta med byggbranschen. När man hör med byggbranschen är de väldigt nöjda. Det är klart att det är lite rörigt, bökigt och så. Men de är nöjda. Det hela har ökat skatteintäkterna med 700 miljoner, förhindrat skattefusk och så vidare om jag förstått detta rätt. Med omvänd betalningsskyldighet måste företagarna komma undan väldigt mycket administration eftersom man handlar netto mellan företagen. Det är klart att skattefusket borde minska eftersom det blir färre ställen att fuska på för att uttrycka det så; det är ju bara sista ledet. Egentligen skulle min fråga ställas till oss alla. är ett välutvecklat land. Vi är välutbildade. Tekniskt har vi mycket bra information. Vi kan mycket. Vi har ett skatteverk i världsklass. Kommissionen tycker också att det här är lite spännande. Det står att kommissionen kunde tänka sig ett pilotprojekt för att studera införandet av ett obligatoriskt allmänt system med omvänd skattskyldighet. Är berett att göra det testet, och skulle vi klara det? har ju alltid legat i framkant när det gäller nya innovationer. Ordföranden: När det gäller frustrationen känner man delvis samma sak som . Jag vill bara skicka med påpekandet att det på ett effektivt sätt blir tillfälle att ta upp den frustrationen när skatteutskottet gemensamt träffar skattekommissionär Šemeta. Jag uppfattar att frågan allra mest riktas till och statssekreterare . Varsågod, Hans! Statssekreterare : Som jag tidigare nämnt får man försöka hitta olika praktiska lösningar på kort sikt för att vidareutveckla systemet. Oavsett vilken lösning man väljer är det, tror jag, svårt att få enkla och entydiga system. Jag tror att det är en komplex fråga som vi måste titta vidare på, men jag utesluter inga lösningar . Vi får utreda detta vidare. Ordföranden: så mycket för det! Är det någon ytterligare av panelisterna som vill kommentera fråga? , var så god! Skatteexpert , : Frågan om omvänd redovisning är väldigt tilltalande; jag håller med dig om det. Vi har tittat på denna fråga dels inom och dels inom Business Europe, som vi ingår i. Där har man bland annat fått frågan från kommissionen att titta på omvänd moms generellt inom och , till exempel. De problem vi såg från Business Europes sida var att alla företag som är på en internationell marknad måste förhålla sig till att vissa länder helt plötsligt ändrar regelverket så generellt. Det innebär extremt stora kostnader att bygga om alla system för att kunna hantera vissa länder. Det har alltså stöpt på så att det har blivit extremt komplicerat såväl för företag som för administration att hantera experimenten. I så fall är det alltså en allmän utrullning av omvänd beskattning, så att det blir enkelt inom hela EU. Det är dessa diskussioner som har förts. Ordföranden: för det! Vi har ytterligare två kommentarer på fråga. Först ut är och därefter professor . Representationschef , : För det första kan jag bekräfta att all frustration vidarebefordras till i denna fråga, som i andra frågor. Det är alltså klart att vi kommer att göra det. Vi har att se över och kontrollera tillämpning av befintlig lagstiftning, men frågan lyfts i grönboken för vidare diskussion och för att se hur detta ska utvecklas . Det stämmer att vi är intresserade av konceptet omvänd betalningsskyldighet. Det är ett av de alternativ som tas upp. Vi ser det som en möjlighet att minska skillnaden mellan det inhemska och det intraeuropeiska. Det kan vara ett intressant alternativ som du säger utgår från destinationslandsprincipen, så det är definitivt ett av de alternativ vi kommer att först inhämta synpunkter på naturligtvis inklusive fondering från och så vidare och sedan titta vidare på när vi ska lägga fram meddelandet . Professor , : En avgörande punkt är om vi kan ha en samlad lösning och slippa mängder av komplicerade undantag. Det är alla dessa undantag och särlösningar som ställer krav på företagen och öppnar upp för skatteundanhållande i stort format. Vi kan ju gå tillbaka bara , i samband med att de svenska reglerna om byggnadsentreprenad infördes. Engelsmännen ville se till att ha ett motsvarande nationellt system för att undvika missing trader-affären, där det fanns handel mellan medlemsstaterna som var utan momsuttag men sedan byggdes vidare med momsuttag i ett kommande led som aldrig redovisades till staten. Med detta vill jag bara ha sagt att det handlar om enhetlighet och att undvika en massa särlösningar. Jag är också övertygad om att man skulle kunna komma vidare i en seriös diskussion om en konsekvent omvänd beskattning, men det är inte okomplicerat att komma dit.