bet · GY01UbU12 · 2011-04-12 00:00:00 — 2010/11:UbU12 Forskning och forskarutbildning Utskottet behandlar i detta betänkande närmare fyrtio motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena avser övergripande frågor om forskning såsom forskningspolitikens inriktning och internationellt forskningssamarbete, fördelning av resurser till forskning, förhållanden inom forskarutbildningen samt ytterligare forskning inom vissa områden. Utskottet anser att skolforskningen behöver utvecklas. Regeringen bör vidta åtgärder så att de forskningsinstitutioner som bedriver skolforskning får en förstärkt och förtydligad samverkansuppgift för att garantera att nya forskningsresultat verkligen vidareförmedlas till dem som är verksamma i skolan och att kunskaperna omsätts i praktiken. Dessutom bör fler yrkesverksamma lärare ges möjlighet till egen forskning som en del av eller parallellt med eget arbete. Utskottet bifaller ett motionsyrkande med denna innebörd och föreslår avslag på övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns reservationer från Socialdemokraterna, , och . Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2010/11:Ub486 yrkande 1 och 2010/11:N333 yrkande 5. Reservation 1 (S, MP, V) avslår motion 2010/11:Ub486 yrkande 6. Reservation 2 (S) avslår motion 2010/11:Ub486 yrkande 7. Reservation 3 (S) Forskning inom den arktiska regionen avslår motion 2010/11:Ub249. Reservation 4 (S) avslår motionerna 2010/11:Ub280, 2010/11:Ub351 och 2010/11:Ub439 yrkande 1. Fördelning av forskningsresurser i konkurrens mellan lärosäten avslår motionerna 2010/11:Ub423, 2010/11:Ub428, 2010/11:Ub465, 2010/11:Ub486 yrkande 2, 2010/11:N312 yrkande 2 och 2010/11:N405 yrkandena 36. Reservation 5 (S) Vikten av ett resursfördelningssystem som gynnar forskning i hela landet avslår motion 2010/11:Ub486 yrkande 3. Reservation 6 (S, MP, V) Utveckling av och resurser till de yngsta universiteten avslår motion 2010/11:Ub486 yrkande 4. Reservation 7 (S, V) Forskarutbildning och yngre forskares villkor avslår motion 2010/11:Ub486 yrkande 5. Reservation 8 (S, MP, V) avslår motionerna 2010/11:So503 yrkande 3, 2010/11:Ub210, 2010/11:Ub415, 2010/11:Ub430, 2010/11:Ub431, 2010/11:Ub455 och 2010/11:Ub475. tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att utveckla skolforskningen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub482 yrkande 11. avslår motion 2010/11:Ub209 yrkandena 1 och 2. Reservation 9 (MP) avslår motion 2010/11:Ub371. Reservation 10 (MP) Ökad forskning om snus avslår motion 2010/11:So283 yrkande 8. Reservation 11 (MP) Forskning inom vissa ämnen avslår motionerna 2010/11:Fi201 yrkande 2, 2010/11:Ub332, 2010/11:Ub357 yrkande 3 och 2010/11:Ub480. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), i (C), (S), (FP), (MP), (KD), (SD) och (V). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. forskningspolitikens inriktning, prioriterade strategiska forskningsområden och forskningens internationalisering. Jämför reservationerna 1 (S, MP, V), 2 (S), 3 (S) och 4 (S). Socialdemokraterna anför i motion 2010/11:Ub486 yrkande 1 att forskningspolitikens inriktning är av största betydelse. Forskningspolitiken måste ha en bred ansats som knyter an till verkligheten i alla delar av samhället. I motionen framhålls att det behövs mer forskning och att kontaktytorna mellan olika forskningsfält och forskningsområden måste öka. Kunskapsutvecklingen måste innehålla fler perspektiv för att rätt kunna tackla både grundforskningens och den tillämpade forskningens utmaningar. I samma motions yrkande 6 anförs att det visserligen är viktigt att kraftsamla forskningsresurser där har särskilt goda möjligheter att nå eller befästa en position i absolut världsklass, och inom områden som har starkast potential att skapa innovationer på kort, medellång och lång sikt, men att regeringen har gått för långt i att detaljstyra vilka delområden inom medicin, teknik och klimat som ska omfattas av de strategiska satsningarna. Detta kan, enligt Socialdemokraterna, komma att göra forskningspolitiken mindre långsiktig. Det kan också ge ett signalvärde som allvarligt riskerar att underminera forskningssamhällets integritet och den akademiska friheten. Därför föreslår Socialdemokraterna att forskningsfinansiärerna får ett betydligt större utrymme för prioriteringar inom de utpekade strategiska huvudområdena. Socialdemokraterna föreslår i motion 2010/11:Ub486 yrkande 7 angående forskningens internationalisering att ett nationellt centrum för kompetensuppbyggnad och rådgivning till svenska forskningsfinansiärer bör upprättas. Socialdemokraterna anser att målsättningarna ska vara att öka antalet svenska forskare som deltar i europeiska forskningsprojekt samt att mer av EU:s statliga forskningsmedel allokeras till projekt där svenska universitet, högskolor och företag deltar. I motionen begär motionärerna vidare att regeringen utreder former och förutsättningar för ett ökat nationellt ansvarstagande för medfinansiering inom EU-projekt. Socialdemokraterna anser även att svenskt forskningsutbyte också bör intensifieras med länder utanför EU. Bland annat ska svensk forsknings- och biståndspolitik samverka i syfte att nå kunskapsöverföring till och från och åtgärder vidtas för att stödja långsiktigt kontaktskapande mellan svenska och utländska forskare. I motion 2010/11:Ub249 (S) begärs särskilda satsningar för forskning inom den arktiska regionen. Det internationella samarbetet är ett viktigt instrument inom klimatforskningen och bör därför utvecklas. är ett exempel på ett sådant internationellt samarbete mellan universitet och högskolor, som förbättrar möjligheterna för människor i den arktiska regionen att ta del av högre utbildning, stärker de arktiska folkens gemensamma identitet och utvecklar kunskap inom specifikt arktiska forskningsområden. Det är enligt motionen angeläget att fullt ut deltar i denna samverkan och att prioriteras av de högskolor och universitet som deltar i detta samarbete: , och . I motion 20010/11:Ub439 (M) yrkande 1 anförs att ett forsknings- och innovationsråd bör införas. Med ett sådant råd under regeringen skulle ett helhetsgrepp kunna tas om dessa frågor. Rådet skulle ha som uppdrag att löpande utvärdera den svenska forskningspolitiken, m.m. I motion 2010/11:Ub351 (FP) anförs att de förslag som lämnade i sin slutrapport bör tillvaratas genom en globaliseringsproposition. Betydelsen av samverkan på forskarbasis mellan industri och högskola eller universitet understryks i motion 2010/11:N333 (FP) yrkande 5. Enligt motion 2010/11:Ub280 (KD) måste det ses över hur lärosätena kan garanteras att få bättre utdelning av forskningsresultat som uppnås av enskilda forskare knutna till lärosätena. Regeringen angav genom proposition 2008/09:50 Ett lyft för forskning och innovation att det övergripande målet för forskningspolitiken är att stärka ställning som forskningsnation och därmed den svenska konkurrenskraften i en globaliserad värld för att bidra till ökad hållbar ekonomisk tillväxt och välfärd. Forskningen ska vara av högsta internationella klass och den ska till stor del bedrivas inom områden som har, eller har förutsättningar att få, betydelse för människors välfärd, samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Regeringen avsåg att förverkliga målet genom tre viktiga preciseringar av politikens inriktning: stärkt fri forskning, forskning av högsta kvalitet och relevans samt forskning som i högre utsträckning än kommer till nytta. Regeringen angav att två grundläggande insikter hade varit utgångspunkten för regeringens arbete med propositionen. För det första att mänsklighetens största utmaningar, t.ex. klimatpåverkan, energikrisen, fattigdomen och demografiska förändringar, inte kan hanteras på ett framgångsrikt sätt utan ny kunskap. För det andra att konkurrenskraft till stor del måste bygga på ett högt kunskapsinnehåll i svenska exportprodukter. Regeringen angav genom propositionen sin bedömning av forsknings- och innovationspolitikens inriktning och presenterade en unik satsning på forsknings- och utvecklingsmedel (FoU-medel) på . Utskottet behandlade forsknings- och innovationspropositionen i betänkande 2008/09:UbU4 (rskr. 2008/09:160). I utskottets betänkande 2009/10:UbU10 om forskning vid förra , instämde utskottet i vad regeringen anfört om att stärka den fria, inomvetenskapligt motiverade forskningen, vikten av att forskningen har högsta kvalitet och relevans samt att forskningsresultat ska komma till nytta i högre utsträckning än (s. 78). Regeringen förde i forsknings- och innovationspropositionen fram ett nytt inslag i systemet för forskningsfinansiering i form av strategiska satsningar. Den enskilt största satsningen i forsknings- och innovationspropositionen är satsningen på strategiska forskningsområden. Regeringen menar att koncentrerade satsningar på högkvalitativ forskning och forskning av stor betydelse för samhället och näringslivet, inklusive en utvecklad forskningsinfrastruktur, behövs för att stärka konkurrenskraften inom svensk forskning och svenskt näringsliv. Strategiska satsningar görs främst inom tre övergripande områden: medicin, teknik och klimat. I forsknings- och innovationspropositionen angavs att strategiska områden valts utifrån strategier som lämnats in från myndigheter, näringslivets organisationer och företag. Regeringen hade också överläggningar med och om valet av områden, där bl.a. skrivelse om strategiska forskningsområden (U2008/8117/F) var ett ytterligare underlag i arbetet. Utskottet ansåg vid riksdagsbehandlingen av forsknings- och innovationspropositionen (bet. 2008/09:UbU4) att forskningens frihet och utveckling inte begränsas av de strategiska satsningar som regeringen redovisar inom medicin, teknik och klimat. Utskottet har samma uppfattning . Inom ramen för respektive område kan och bör den nyfikenhetsstyrda forskningen ges utrymme. Utskottet påminner också om att jämfört med andra framstående forskningsnationer har haft en liten andel större strategiska forskningssatsningar. Regeringen har gett i uppdrag till de forskningsfinansierande myndigheterna (U2010/5686/F), (U2010/5685/F), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas (U2010/5687/F) och (U2010/5688/F) att utvärdera satsningen på strategiska forskningsområden inom sina respektive områden. Regeringen planerar att överlämna nästa forsknings- och innovationsproposition till . Utskottet har tidigare uttalat (senast i bet. 2009/10:UbU10) att internationella samarbeten är avgörande för den svenska forskningens utveckling. Liksom vid föregående vill utskottet understryka vikten av att samtliga lärosäten och forskningsfinansiärer har en strategi för internationell samverkan. Utskottet utgår ifrån att universitet och högskolor tar sitt ansvar för medfinansiering så att svenska forskare kan delta i EU-projekt. Inom flertalet av de strategiska områden som anges i propositionen görs internationella satsningar, inte minst inom EU:s ramprogram, vilket skapar möjligheter för samarbeten. Utskottet anser därmed att det inte finns behov av ett ökat nationellt ansvarstagande för medfinansiering av EU-projekt. Regeringen utlovade i forsknings- och innovationspropositionen att utveckla en internationell strategi för forskningspolitiken. Strategin är, enligt budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, utg.omr. 16, s. 79) och uppgift från , under utarbetande inom . Ett viktigt inslag kommer att vara formerna för förstärkning av samarbetet med de länder med vilka har ett bilateralt avtal om forskningssamarbete. Det arbetet har inletts med särskild betoning på att förstärka samarbetet med . Samtliga lärosäten och forskningsfinansierande myndigheter har också haft i uppdrag i regleringsbreven att beskriva sina respektive samarbeten med forskningsaktörer i fyra av de länder med vilka har ett bilateralt forskningsavtal (, , och ). Regeringen har i regleringsbrev gett motsvarande uppdrag för beskrivning av samarbeten med ytterligare avtalsländer, bl.a. till . Regeringen har även inlett närmare samarbeten med några länder inom EU med strategisk betydelse för svensk forskning. Vidare vill utskottet erinra om att betydande medel har tillförts forskningen, bl.a. till klimatforskning, och att lärosätena som deltar i internationella samarbeten, med exempelvis , själva bör fatta beslut om prioriteringar och initiativ. Utskottet vill också erinra om arbetet med den s.k. kunskapstriangeln, som var en av prioriteringar på utbildningsområdet under det svenska EU-ordförandeskapet . Inom EU har i flera konstellationer beslutat att sträva efter en uppbyggnad av ett fungerande samspel mellan utbildning, forskning och innovation kallat kunskapstriangel. Begreppet kunskapstriangeln avser systematiskt och kontinuerligt samspel mellan utbildning, forskning och innovation och det mervärde av investeringar i dessa områden som kan skapas genom ett sådant samspel. Regeringen har tillsatt en interdepartemental arbetsgrupp med uppdrag att stödja genomförandet av kunskapstriangeln (U2010/5005/). Arbetsgruppen ska i sitt arbete med att utveckla en strategi utarbeta underlag för utvecklingen av frågor i skärningspunkten mellan forskningspolitiken, utbildningspolitiken, näringspolitiken och politiken för regional tillväxt. Arbetsgruppen ska bl.a. utarbeta förslag till uppdrag till myndigheter inom utbildnings-, forsknings- och innovationsområdet om utveckling och implementering av det systematiska och kontinuerliga samspelet mellan utbildning, forskning och innovation. Gruppen ska sedan aktivt följa genomförandet av uppdragen. Arbetsgruppen ska också utarbeta förslag riktade till Utbildnings- och Näringsdepartementen om hur förutsättningarna för kunskapstriangelsamarbete kan förbättras, särskilt med beaktande av de regionala, nationella och europeiska nivåernas regler och arbetssätt. Arbetsgruppen ska slutredovisa sitt uppdrag . Utskottet instämmer i vikten av att regeringen har tillgång till kvalificerad rådgivning i forsknings- och innovationspolitiska frågor men anser att den befintliga organisationen tillgodoser behoven. Vad gäller lärosätenas utdelning av enskilda lärares forskningsresultat har regeringen aviserat att propositionen Skyldighet för lärare vid universitet och högskolor att underrätta arbetsgivaren om patenterbar uppfinning överlämnas till . Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2010/11:Ub249, 2010/11:Ub280, 2010/11:Ub351, 20010/11:Ub439 yrkande 1, 2010/11:Ub486 yrkandena 1, 67 och 2010/11:N333 yrkande 5. Fördelning av resurser till forskning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fördelningen av resurser till forskning. Jämför reservationerna 5 (S), 6 (S, MP, V) och 7 (S, V). Socialdemokraterna anför i motion 2010/11:Ub486 yrkande 2 vikten av att en större del av forskningsresurserna fördelas i konkurrens mellan lärosätena. I motionen framhålls att huruvida forskningen bedrivs i mindre eller större skala, eller vid ett universitet eller en högskola, inte ska stå i förgrunden. Avgörande bör i stället vara att kvaliteten är hög. I samma motions yrkande 3 framhåller Socialdemokraterna vikten av ett resursfördelningssystem som gynnar forskningskvaliteten och slår vakt om forskning och forskningsbaserad högre utbildning i hela landet. Det nya resursfördelningssystemet måste utvärderas noggrant i syfte att se att utformningen tillgodoser de uppsatta syftena och premierar kvalitetsstärkande åtgärder på ett sätt som inte systematiskt missgynnar vissa typer av lärosäten. Socialdemokraterna menar att de nyaste universiteten missgynnas strukturellt och därför inte kan vara med och konkurrera på lika villkor. För att regeringens indikatorer inte ska tillåtas hindra utveckling och hålla tillbaka kvaliteten vill Socialdemokraterna, enligt samma motions yrkande 4, ha en kontrollstation inför framtagandet av nästa forskningsproposition. Då ska kvalitetskriteriernas praktiska tillämpning prövas, som det sker en analys av om kriterierna på ett systematiskt sätt missgynnar vissa typer av lärosäten eller vetenskapsområden. Det är viktigt att det resursfördelningssystem som införs är rättvist, långsiktigt, transparent och skapar drivkrafter för högre kvalitet i all forskning. I flera motioner begärs särskilda resurser för forskning vid vissa universitet och högskolor. I motion 2010/11:Ub423 (S) anförs att det är angeläget att förutsättningarna för forskning vid säkerställs. I motion 2010/11:Ub428 (S) anges att Linnéuniversitet i och bl.a. bör få ökade forskningsresurser så att lärosätet kan utveckla forskningen och därmed bidra till regionens långsiktiga utveckling. I motion 2010/11:Ub465 (S) påpekas behovet av att forskningspolitiken tar hänsyn till och främjar villkoren för forskning också vid mindre och medelstora högskolor som och i motion 2010/11:N312 (S) yrkande 2 behovet av satsningar på innovation och forskning i . I motion 2010/11:N405 (S) yrkande 3 anges behovet att se över om resurser ska tillföras Innovationskontoret i . I samma motions yrkande 4 anförs att det är angeläget att forskningsresurserna höjs. Enligt motionen vore en möjlig väg att höja forskningsanknytningspengen. Det skulle innebära mer forskningsmedel till de nya lärosätena. Vidare är det enligt samma motions yrkanden 56 angeläget att samverkan används som indikator för fördelning av forskningsmedel. I forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2008/09:50) redovisade regeringen en ny modell för resurstilldelning till forskning och utbildning på forskarnivå. Modellen, som tillämpades första gången , omfattar alla universitet och högskolor förutom de konstnärliga högskolorna och Försvarshögskolan. Modellen bygger på kvalitetsindikatorer och antalet helårsstudenter. Såväl resurstillskott som omfördelning av resurser mellan lärosäten sker i konkurrens och görs utifrån respektive lärosätes resultat mätt med indikatorerna externa medel och vetenskaplig produktion. och högskolor som omfattas av den nya modellen tillförs initialt minimiresurser i form av en basresurs för forskning och utbildning på forskarnivå. I förra betänkande 2009/10:UbU10 om forskning (s. 9) instämde utskottet i vikten av att noga följa och utvärdera effekterna av det nya systemet och ville även betona att den nya modellen för resurstilldelning ger lärosätena möjlighet att påverka sina framtida medel genom ett aktivt kvalitetsarbete. Utskottet vidhåller denna uppfattning. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, utg.omr. 16, s. 77) framhåller regeringen att det är angeläget att det finns starka incitament för att öka kvaliteten på svensk forskning. I förlängningen leder detta till att dess internationella konkurrenskraft ökar. I samband med att den nya modellen för tilldelning av anslagsmedel till lärosätena för forskning och utbildning på forskarnivå infördes, gjorde regeringen bedömningen att det skulle vara önskvärt att resurstilldelningen även bygger på utvärderingar, s.k. peer-review, av kvaliteten inom olika forskningsområden. låter utreda hur utvärderingar av kvaliteten i forskningen kan ingå som ett viktigt komplement i systemet för resurstilldelning. I uppdraget ingår att överväga hur hänsyn ska kunna tas till olika forskningsområdens förutsättningar samt att utreda hur en bedömning av lärosätenas kvalitet i fråga om samverkan med omvärlden och nyttiggörande av forskningsresultat kan bli en del av resurstilldelningssystemet (U2010/4151/). Uppdraget ska redovisas . Här vill utskottet också erinra om att har beslutat om en ny ordning för tillstånd att utfärda examina på forskarnivå. I propositionen Forskarutbildning med profilering och kvalitet (prop. 2008/09:134) föreslog regeringen att alla högskolor ska ha möjlighet att ansöka om tillstånd att utfärda examina på forskarnivå. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276). Examenstillstånd kan efter ansökan och prövning ges inom avgränsade områden som är smalare än de tidigare vetenskapsområdena. Den nya lagstiftningen trädde i kraft . Utskottet anser att lärosätena i hela landet genom den nya ordningen har fått goda möjligheter att utveckla sina forskningsområden. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2010/11:Ub423, 2010/11:Ub428, 2010/11:Ub465, 2010/11:Ub486 yrkandena 24, 2010/11:N312 yrkande 2 och 2010/11:N405 yrkandena 36. Forskarutbildning och yngre forskares villkor Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om forskarutbildning och yngre forskares villkor. Jämför reservation 8 (S, MP, V). Socialdemokraterna vill enligt motion 2010/11:Ub486 yrkande 5 bl.a. stärka doktorandernas sociala situation genom att göra doktorandtjänster mer lika regelrätta anställningar. Ett lärosäte ska inte kunna ge ersättning i form av utbildningsbidrag , och inte heller kunna ersätta doktorander genom egeninrättade stipendier. Regeringen bör tillsammans med lärosäten och externa finansiärer utarbeta en överenskommelse för hur all stipendiefinansiering av forskarutbildning på heltid ska kanaliseras genom lärosätena och bekosta lön och sociala avgifter. Arbetsmarknadskopplingen måste också bli tydligare i forskarutbildningen. Det är även viktigt att de nydisputerade ges ökade möjligheter till fortsatt forskning och meritering. Lärare, forskare och studenter utgör den viktigaste tillgången vid våra universitet och högskolor. Lärarna och forskarna utvecklar den kunskap som studenterna behöver i sin framtida yrkesverksamhet, och det är de som utför en stor del av den forskning som lägger grunden för vår framtida välfärd. Givetvis finns det ett direkt samband mellan kvaliteten i forskning och utbildning och forskarnas och lärarnas villkor och utvecklingsmöjligheter. För att högsta möjliga kvalitet ska kunna uppnås krävs, enligt utskottet, en fungerade balans mellan olika anställningskategorier. Det är enligt utskottets mening av stor betydelse att situationen för yngre forskare både karriärmässigt och ekonomiskt är gynnsam för att kunna attrahera och fortsatt behålla forskartalanger inom akademin. Vad gäller yrkandet om yngre forskares möjlighet till forskning och meritering vill utskottet först framhålla att lärosätena och de statliga forskningsfinansiärerna tillförts mycket stora resurser. Vidare har de statliga universiteten och högskolorna genom den s.k. autonomireformen fått ökad frihet att inom ramen för den nuvarande myndighetsformen besluta om den interna organisationen och läraranställningar vid universitet och högskolor (prop. 2009/10:149, bet. 2009/10: UbU23, rskr. 2009/10:337). Utskottet anser att lärosätena därmed har givits förbättrade förutsättningar att stödja unga forskare. I fråga om olika anställningar inom högskolan vill utskottet hänvisa till att universitet och högskolor själva, utöver professorer och lektorer, får bestämma vilka kategorier av lärare som bör anställas vid lärosätet. Utskottet vill också uppmärksamma att och de statsanställdas huvudorganisationer ingick ett avtal om tidsbegränsad anställning som postdoktor . Angående utbildningsbidrag föreskrivs att den forskarstuderande som har ersättning i denna form har rätt till anställning som doktorand senast när utbildningstid återstår. Det finns flera exempel på lärosäten som fattat beslut om att alla doktorander ska ha en anställning, vilket utskottet ser som en positiv utveckling. Utskottet anser att det kan finnas skäl att överväga om den möjliga tiden med utbildningsbidrag bör förkortas. Konsekvenserna av en sådan förändring behöver dock belysas ytterligare. Utskottet vill erinra om att universitet och högskolor enligt regleringsbrevet inte får finansiera stipendier som är avsedda att vara ett alternativ till lön eller annan form av studiefinansiering för doktorander med medel från statsbudgeten. När det gäller doktorander som finansieras av andra medel än över statsbudgeten är det utskottets uppfattning att målsättningen bör vara att finansieringen så långt möjligt bör ske i form av anställning eller genom att grundläggande social trygghet på annat sätt kan erbjudas.