bet · GZ01FiU14 · 2011-12-09 00:00:00 — I syfte att maximera det nationella finanspolitiska manöverutrymmet och upprätthålla reformutrymmet i syfte att möjliggöra genomförande av regeringens prioriteringar är målsättningen om en oförändrad EU-avgift en hörnpelare i den svenska ståndpunkten. Regeringen ser inga skäl till att avgiften ska öka eftersom en stor del av utgifterna på EU-nivå enligt regeringens uppfattning inte ger något EU-mervärde eller bidrar till att förbättra tillväxtförutsättningarna. Regeringen verkar därför för en oförändrad svensk EU-avgift under nästa budgetram jämfört med innevarande. Regeringen motsätter sig nya egna medel. Regeringen motsätter sig också en minskning av värdet på våra rabatter. Regeringen ser inga skäl till substantiella förändringar av inkomstsidan då övergripande strukturella förändringar av utgiftssidan ter sig osannolika i nästa budgetram. Regeringen redovisade följande som svensk ståndpunkt när det gäller förslaget att införa en ny skatt på finansiella transaktioner (FTT) som till viss andel ska utgöra ett eget medel. Regeringen ställer sig inte bakom ett införande av en FTT inom EU och motsätter sig att andelar av en sådan skatt ska utgöra egna medel för EU. Det finns andra och bättre lämpade åtgärder för att hantera finanssektorns risktagande och ansvar i finansiella kriser än att införa en FTT. Regeringen redovisade följande som svensk ståndpunkt när det gäller förslaget att låta en andel av momsen utgöra eget medel (EU-moms). Regeringen motsätter sig allmänt sett nya egna medel. De aktuella förslagen om en så kallad EU-moms är vidare utformade på ett sådant sätt att det inte går att utesluta att svenska momsregler kan påverkas till följd av genomförande- respektive tillämpningsförordningen rörande egna medel, vilka kan antas med kvalificerad majoritet. Regeringen motsätter sig mot denna bakgrund förslagen om att en EU-moms ska utgöra nytt eget medel. Vid överläggningen konstaterade utskottets ordförande att det fanns stöd för regeringens redovisade ståndpunkter inför det fortsatta arbetet. Utskottet framhöll vikten av att regeringen fortsätter att arbeta för en restriktiv EU-budget motsätter sig nya egna medel och överföring av kompetens på skatteområdet till EU-nivån. Företrädarna för Socialdemokraterna, och anmälde ett särskilt yttrande och framförde: Vi står bakom regeringens ståndpunkt angående införandet av skatter på EU-nivån och överföringar av beslutskompetens till EU i skattefrågor. Skatter ska även fortsättningsvis vara en nationell angelägenhet. Detta innebär emellertid inte att vi generellt motsätter oss beskattning av finansiella transaktioner. En väl utformad skatt på finansiella transaktioner med bred internationell uppslutning skulle kunna minska finansiell spekulation och därmed bidra till att förbättra stabiliteten på finansmarknaderna. Utskottet anser att arbetet med EU:s kommande långtidsbudget bör vara inriktat på att skapa en restriktiv budget som ger medlemsstaterna största möjliga finanspolitiska manöverutrymme. Då några övergripande strukturella förändringar inte är att vänta på utgiftssidan finns det inga skäl till substansiella förändringar på inkomstsidan. Utskottet motsätter sig mot denna bakgrund att nya egna medel skapas. Utskottet kan inte acceptera att skattesuveränitet urholkas och motsätter sig bestämt förslagen om att kompetens på skatteområdet ska överföras till EU-nivån. Det föreslagna rådsbeslutet om egna medel innebär att miniminivån för FTT och av ett schabloniserat momsunderlag ska utgöra egna medel som helt eller delvis ska betalas in till EU:s budget. Beslutet om den andel som ska levereras fattas med kvalificerad majoritet och andelen föreslås inledningsvis ligga på två tredjedelar av intäkterna från miniminivån respektive av momsunderlaget. Övergången till en annan beslutordning i form av kvalificerad majoritet i stället för enhällighet innebär enligt utskottets uppfattning en urholkning av skattesuveränitet. På motsvarande sätt innebär de tillämpningsregler som föreslås gälla för tillhandahållandet av de egna medel som baseras på mervärdesskatten att den nya EU-momsen som huvudregel ska beräknas på månadsbasis på grundval av faktiska momsintäkter, i stället för som på årsbasis. Medlemsstaterna är enligt förslaget skyldiga att anpassa sin lagstiftning för att följa reglerna. Det går enligt utskottets mening inte att utesluta att svenska momsregler kan påverkas till följd av de beslut som fattas med stöd av genomförande- och tillämpningsförordningarna. Även i denna del torde föreslagen innebära en begränsning av handlingsfrihet på skatteområdet. Utskottet har subsidiaritetskontrollerat kommissionens förslag om en skatt på finansiella transaktioner och har därvid funnit att förslaget inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen. Förslaget grundar sig på den artikel i fördraget som ger unionen kompetens att anta bestämmelser om harmonisering av lagstiftningen om omsättningsskatter, punktskatter och andra indirekta skatter eller avgifter, i den utsträckning en sådan harmonisering är nödvändig för att säkerställa att den inre marknaden upprättas och fungerar och för att undvika snedvridning av konkurrensen. Utskottet fann vid sin prövning att förslaget går längre än till att skapa en harmonisering. Syftet med kommissionens förslag är att skapa en ny inkomstkälla, med det uttalade målet att gradvis ersätta nationella bidrag till EU:s budget och därigenom minska trycket på de nationella budgetarna. Utskottet framhöll vid sin prövning att det faller inom ramen för varje medlemsstats nationella kompetens att säkra välfärden genom att ta ut och använda skatteintäkter på lämpligt sätt och att en alltför extensiv tillämpning av de regler som ger unionen lagstiftningskompetens i förlängningen leder till en urholkning av medlemsstaternas suveränitet när det gäller att bibehålla tillräckliga skatteintäkter för att finansiera den välfärd som respektive medlemsstat valt att tillhandahålla sina invånare. Sammanfattningsvis fann utskottet att det inte enbart var fråga om en harmonisering av lagar på ett område där det i och för sig är angeläget med åtgärder, utan att syftet var att öka EU:s intäkter inom ramen för EU:s egna medel. Utskottet ansåg att kommissionens förslag i dess nuvarande utformning och med nuvarande uttalade mål inte är utformat så att det kan anses vara förenligt med subsidiaritetsprincipen och har i sitt utlåtande föreslagit att ger uttryck för detta i ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. har bifallit utskottets förslag (utl. 2011/12:SkU12, rskr. 2011/12:53). Det finns enligt utskottets mening skäl att rikta ytterligare invändningar mot förslaget om en skatt på finansiella transaktioner. Skatten kommer enligt de beräkningar som kommissionen redovisar att resultera i en betydande minskning av BNP, inte minst i förhållande till de intäkter som skatten väntas generera. Utifrån den modell som kommissionen redovisar inledningsvis skulle BNP-minskningen vara mer än så stor som intäkterna från skatten. Efter en genomgång av modellen utifrån kvalitativa bedömningar kommer kommissionen till slutsatsen att BNP-minskningen är i samma storleksordning som intäkterna från skatten. Ett införande av denna skatt skulle således minska medlemsstaternas välstånd med ett belopp som i stort sett motsvarar skattens förväntade bidrag till EU:s och medlemsstaternas budgetar. Även om utskottet anser att det kan finnas skäl som talar för en ökad beskattning av den finansiella sektorn anser utskottet att just denna skatteform har så klara nackdelar att det rimligen bör finnas bättre och enklare sätt att få in skatteintäkter från denna sektor. Ett exempel är den skatt på finansiell verksamhet som kommissionen fört fram. När det gäller behovet av åtgärder för att hantera finanssektorns risktagande och ansvar i finansiella kriser finns det också bättre lämpade åtgärder. Exempel på sådana åtgärder är stabilitetsfonder och strängare kapitaltäckningsregler. Sammmantaget avstyrker utskottet kommissionens förslag till EU:s egna medelssystem i nu aktuella delar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (S). Kommissionens förslag till EU:s egna medelssystem för perioden (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S) anför: Vi delar utskottets syn när det gäller behovet av nya egna medel i EU:s budget och förslagen om att beslutskompetens i skattefrågor ska överföras till EU-nivån. Skatter ska även fortsättningsvis vara en nationell angelägenhet. Vi anser att det finns skäl som talar för en utökad beskattning av den finansiella sektorn och är i motsats till utskottet inte beredda att generellt motsätta oss en beskattning av finansiella transaktioner. En väl utformad skatt på finansiella transaktioner med bred internationell uppslutning skulle enligt vår uppfattning kunna minska finansiell spekulation och därmed bidra till att förbättra stabiliteten på finansmarknaderna. Det finns en bred enighet mellan partierna om de grundläggande principerna som rör EU:s långtidsbudget, även om åsikterna naturligtvis går isär på andra områden som rör det europeiska samarbetet och hur det ska utvecklas. Vi socialdemokrater menar, liksom andra partier, för det första att EU:s flerårsbudget måste utarbetas efter en restriktiv grundsyn. Vi vill med andra ord se en real frysning av budgeten, det vill säga att den ska räknas upp med bara inflationen. Vi vill för det andra, vilket är viktigt, se en modernisering av budgeten. Det handlar om att satsa på det som stärker konkurrenskraften, som skapar arbetstillfällen och som utvecklar ekonomierna och att satsa på forskning och innovationer och på insatser som har ett, som vi brukar kalla det, europeiskt mervärde. Vi vill för det tredje att EU:s utgifter också väsentligen ska finansieras genom bni-avgifter. Därför avvisar vi de idéer som har förts fram om att införa nya egna medel som också är tänkta att bidra till att expandera budgeten. Vi tror inte att det är politiskt klokt, mot bakgrund av det som sker i , att bygga ut EU:s budgetramar. Vi tror inte att det är klokt att göra det som, hur trist det än är, förtroendet för det europeiska projektet och politikers förmåga att lösa den ekonomiska krisen sviktar och som många länder tvingas till hård budgetdisciplin och ett antal länder faktiskt drabbas av synnerligen kännbara åtstramningsprogram.En annan sak, som vi inte kommer att gå in på eftersom det inte finns utrymme för det, är att det skulle krävas en betydligt radikalare och offensivare ekonomisk politik över huvud taget för att skapa jobb och ta ur krisen än det som vi nu ser runt om i olika länder. Europeiska unionen måste kraftsamla för att modernisera budgeten. Nya nödvändiga satsningar på ekonomisk utveckling och jobbskapande åtgärder måste i första hand komma till stånd genom omprioriteringar, besparingar och reformer på de stora utgiftsområdena. Att vi ställer oss skeptiska eller avvisande till idén om att införa nya egna medel i form av moms eller en transaktionsskatt bygger också på att vi ser detta som ett steg som kan innebära att vi överför skattepolitisk kompetens till EU, och den utvecklingen vill vi inte se. Vi menar, om jag ska uttrycka det lite mer allmänt, att man i så fall skulle rubba balansen mellan EU:s institutioner på ett sätt som inte svarar mot de tankar och diskussioner som ledde fram till Lissabonfördraget och som vann gehör och stöd i medlemsländerna. Vi vill värna nationernas skattepolitiska kompetens. Vi socialdemokrater vill alltså inte ha en finansiell transaktionsskatt för att bygga ut EU:s egna medel och expandera budgeten. Men vi avvisar därmed inte tanken på en beskattning av finanssektorn. Vi vill bara inte se det i just det här sammanhanget.Det är högst rimligt att finanssektorn bidrar till att betala - mycket mer än vad som har gjorts - för vad den har ställt till med. Finanssektorn är underbeskattad. En finansiell transaktionsskatt är i sammanhanget en möjlig väg att gå, men det finns också andra spår att välja som vi är beredda att diskutera och pröva.När det gäller den här typen av beskattning kommer det i vilket fall som helst att krävas breda internationella överenskommelser, men skatteintäkterna ska gå till nationerna om en sådan beskattning kommer till stånd.När det gäller sammanhållningspolitiken vill vi stryka under att den måste få bli just en sammanhållningspolitik. En självklar grundtanke är solidaritet, det vill säga att det sker en utjämnande omfördelning inom unionen. Men måste regioner i alla länder kunna få del av resurserna, inte minst för att systemet ska kunna bibehålla sin folkliga förankring och sin legitimitet.Jag yrkar bifall till förslaget i utlåtandet. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets utlåtande.Jag vill säga att jag är väldigt glad över att vi har lyckats nå en bred enighet i mångt och mycket i utskottet när det gäller den här frågan. Det är viktigt att talar med en enad och stark röst när det handlar om så här viktiga frågor.Det handlar ytterst om vad Europeiska unionen ska ägna sig åt , vilka åtaganden EU ska prioritera och hur mycket vi ska investera. förslag är dessutom i en rad avseenden en ganska stor besvikelse, och därför är det viktigt att riksdag markerar tydligt och enigt.Kommissionen föreslår som bekant att budgeten ska öka med . Det är anmärkningsvärt. Det är anmärkningsvärt därför att EU redan i många avseenden ägnar sig åt fel saker och har svällt på tok för mycket i sin budget. Egentligen borde EU bli bättre på att prioritera kärnan i samarbetet.Men ännu mer anmärkningsvärda är de stora utgiftsökningarna i ljuset av det som händer runt omkring oss och den oroliga tid vi lever i. Många länder präglas av låg tillväxt, svag konkurrenskraft och offentliga finanser i oordning. På många håll är behoven akuta och ropen på hjälp starkare . befinner sig i en kris, och de flesta länder tvingas skära i sina nationella budgetar. Medborgare protesterar på gator och torg.I dessa tider menar jag att det är olämpligt att kommissionen föreslår att EU:s budget ska växa på detta sätt, när man egentligen borde spara. Utskottet hade velat se en real frysning av EU:s utgifter.Utskottet är dessutom kritiskt till vad EU lägger sina gemensamma medel på. Kommissionen föreslår förvisso en minskning av jordbrukspolitik och sammanhållningspolitik, men vi menar att besparingarna är för små. Större omprioriteringar måste göras från områden som jordbruk och sammanhållning till områden som forskning och infrastruktur som ger långsiktig tillväxt.I den globala utvecklingen kan vi se att många delar av världen kraftigt flyttar fram sina positioner. , med flera är länder där ekonomin växer så det knakar och utvecklingen går i ljusets hastighet. Den ekonomiska tillväxten i vår omvärld är förstås positiv när den lyfter upp så otroligt många människor ur fattigdom. Men vår utmaning i är att inte bli omsprungna på vägen.Vill vi behålla vårt välstånd, vår välfärd och vår goda levnadsstandard är det att sätta fokus på fortsatt europeisk utveckling och tillväxt. Här spelar EU en avgörande roll. I stället för att fokusera på jordbrukspolitik är det att vi använder EU:s budgetmedel för att främja forskning, tillväxt, konkurrens och infrastruktur. Vi måste helt enkelt sätta fokus på EU:s konkurrenskraft.Ytterligare en invändning som utskottet har mot kommissionens förslag är avskaffandet av de så kallade rabatterna på den svenska medlemsavgiften i utbyte mot ett nytt system av klumpsummerabatter. Det skulle innebära att den svenska medlemsavgiften ökar kraftigt. Eftersom vi värnar skattebetalarnas pengar motsätter vi oss en sådan ökning. Dessutom är det en ökning i en budget som prioriterar fel saker.Vi vänder oss vidare mot kommissionens förslag om nya egna medel. Jag tänkte särskilt säga några ord om den så kallade Tobinskatten, skatten på finansiella transaktioner, och förklara varför vi i Alliansen är emot en sådan skatt.En skatt på finansiella transaktioner är i grund och botten ett desperat försök från vissa europeiska ledare att i oroliga tider visa handlingskraft. Förslaget är tyvärr ett slag i luften, och det är olyckligt att frågan bromsar upp många andra, mer konstruktiva förslag.Frågan om Tobinskatten är nämligen redan på förhand dödfödd, eftersom skatten måste vara global för att få någon verklig effekt. Om vi ensidigt skulle införa den i skulle det bara innebära att transaktionerna flyttar någon annanstans. Det var precis vad vi såg hända i när vi införde den så kallade valpskatten. Transaktionerna flydde utomlands. En sådan transaktionsskatt skulle inte tillföra något av värde, utan de enda som skulle bli glada är , och kanske några andra länder som skulle få lite mer transaktioner.Det mest anmärkningsvärda i detta sammanhang är att Tobinskatten egentligen är ett illa dolt försök att se till att EU får mer egna medel, och den utvecklingen är vi emot. Vi vill inte ge EU mer pengar eller flytta beskattningsrätt dit.Sist men inte minst vill jag, trots vissa åsiktsskillnader här och var, upprepa att jag är glad över att utskottet har varit enigt, att vi kan tala med en enad och tydlig röst i detta sammanhang och att vi stolt kan säga att riksdag kommer att fortsätta att driva på för en reformerad och moderniserad budget i EU. I dessa oroliga tider är det nämligen så att inte bara måste driva en ansvarsfull ekonomisk politik, utan också EU måste ta sitt ansvar. Som ni har hört av tidigare talare har vi en stor enighet i finansutskottet. I likhet med övriga i utskottet är jag oroad över EU:s långtidsbudget. Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut.Kostnaderna inom EU skenar ganska dramatiskt. EU:s utgifter ökar , eller , i det förslag som ligger, vilket inte är rimligt i av ekonomisk instabilitet och kris. Dessutom finns det många områden som EU kan skära i, inte minst jordbrukspolitiken. Att behöva göra en sådan här expansion av EU-budgeten känns därför inte motiverat.Det tas i förslaget steg mot ökad överstatlighet inom EU genom att principen om enhällighet vid beslut som rör skatter i vissa fall byts ut mot att beslut fattas med kvalificerad majoritet. Även det vänder vi oss emot. Det innebär att risken ökar för att körs över av andra EU-länder och tvingas införa skatter vi inte valt själva. Det är också problematiskt att den nedsättning av EU-avgiften som har skulle minska rejält med det föreliggande förslaget. Sänkningen skulle vara från 5,5 miljarder till 3 miljarder, vilket innebär att om förslaget går igenom blir en ännu större nettobidragsgivare till EU. Vi ser det som djupt problematiskt om ska stå för ännu mer av EU:s budget utan att få mer valuta för pengarna.I långtidsbudgeten lyfts också fram frågan om en skatt på finansiella transaktioner, eller Tobinskatt. Jag ska fördjupa mig lite i den biten. Det här är en skatt som har slagits för , för vi anser att den skulle få stor nytta på de finansiella marknaderna. Det handlar om en väldigt låg skatt, av värdet på aktier, fondandelar och andra instrument på de finansiella marknaderna. Det är en så låg summa att vanliga aktiesparare inte skulle märka den över huvud taget. Däremot skulle en sådan här skatt kunna påverka finansmarknaderna positivt genom att minska de mest vilda svängningarna på börserna och minska spekulationen till exempel genom högfrekvenshandel på våra börser.Som många av oss kanske såg på tv ökar robothandeln på världens börser, och så även på Stockholmsbörsen. Detta gör, enligt många tunga bedömare, att börserna fungerar dåligt.I en studie där man frågade kapitalförvaltare på Stockholmsbörsen som intervjuades ansåg sex av tio att robothandeln eller högfrekvenshandeln gör att aktiemarknaden fungerar sämre än tidigare.Det är ganska uppenbart att högfrekvenshandeln leder till orimliga konsekvenser. Det finns många oroande tecken. av alla ordrar på Stockholmsbörsen drogs tillbaka inom en sekund. Bara av alla ordrar leder till att det blir en affär.På de amerikanska börserna sker av all börshandel genom robotar. Det förändrar hur hela börsen fungerar och skapar stor oro på marknaden. Enligt uppgifter i TV4 ägs en aktie på den amerikanska marknaden i genomsnitt i . Det beror självklart på att högfrekvenshandeln har ökat till orimliga nivåer.Finansinspektionen tar i sin rapport i det finansiella systemet upp en händelse på den amerikanska börsen . Då sjönk börsen i , för att sedan nästa minut återvända till samma nivå som . Sådana orimliga svängningar kommer genom den högfrekvenshandel, den robothandel, som finns på dagens börser.Det finns mycket som tyder på att en låg skatt på finansiella transaktioner skulle minska högfrekvenshandeln kraftigt och stabilisera börserna.Dagens Industri rapporterar i en artikel: "Högfrekvenshandeln kommer att få en betydande sänkning av omsättningen eftersom mycket av den inte längre blir meningsfull" om man inför en skatt på finansiella transaktioner.Man gör väldigt små vinster och handlar med mycket stora summor pengar. Finns det då en liten skatt på de finansiella transaktionerna försvinner lönsamheten.Det kan också tyckas vara ganska rimligt att finansbranschen får stå för åtminstone en del av kostnaderna för att sanera den europeiska ekonomin, när det åtminstone delvis är vidlyftiga lån från finansinstitut och banker som har skapat krisen.Vi anser att en väl utformad skatt på finansiella transaktioner med bred internationell uppslutning skulle kunna minska finansiell spekulation och därmed bidra till att förbättra stabiliteten på finansmarknaderna. Förhoppningen är självklart att även andra delar av världen ska se värdet av en skatt på finansiella transaktioner, så att det blir ett globalt system. Men då krävs att någon vågar gå före och föreslå ett sådant system.EU-kommissionen räknar nu med att intäkterna från transaktionsskatten kan bli . Från sida anser vi inte att de pengarna ska gå till egna medel för , utan vi anser att de ska användas av medlemsländerna.Vi ser också att sådana intäkter skulle kunna utgöra en stabil och bra källa till finansiering av klimatåtgärder i utvecklingsländer. Det är något som har varit en av de stora stötestenarna i de internationella klimatförhandlingarna och som skulle kunna göra att vi närmade oss ett avtal på klimatområdet.Fru talman! Att som regeringen gör sitta med armarna i kors och säga nej till de initiativ som tas på EU-nivå för en skatt på finansiella transaktioner är djupt beklagligt. När nu kommer med förslag på en skatt på finansiella transaktioner, när många tunga ekonomer anser att det behövs en ökad beskattning av finanssektorn för att minska osund spekulation och när konservativa ledare som i och i har ställt sig bakom ett sådant förslag, varför vägrar då den delta i processen och står vid sidan av och surar? Det är djupt beklagligt och svårförklarligt.Därför har vi lagt ett särskilt yttrande om att vi anser att en skatt på finansiella transaktioner ska införas men att pengarna ska gå till medlemsländerna och inte till . I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut. Jag hade egentligen inte tänkt ta replik, men jag blev lite uppjagad, kände jag, så jag tvungen i alla fall.Jag måste kommentera detta med Tobinskatt, även om det är bara en del av hela betänkandet. Enligt min mening måste vi självklart ta till en rad olika åtgärder för att hantera den kris som vi befinner oss i. Jag kan däremot inte förstå hur Per kan prata om den här skatten som om den skulle vara verkningsfull.Vad vi diskuterar är en skatt som kommissionen själv anger skulle ge ett bnp-bortfall som är betydligt större än alla de eventuella intäkter som man kan tänka sig att skatten ger. Alltså är det totalt sett en negativ effekt på både vår tillväxt och våra möjligheter att tillsammans investera i välfärd och i vår framtid.Dessutom kommer transaktionerna helt enkelt att flytta på grund av en sådan skatt. Det går inte riktigt att komma undan.