bet · GY01SoU10 · 2011-04-08 00:00:00 — 2010/11:SoU10 Socialtjänstfrågor I betänkandet behandlas drygt 80 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete på olika områden. I betänkandet finns 26 reservationer och 1 särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2010/11:So308 av (KD) och 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 26. Reservation 1 (MP) 2010/11:So304 av och (båda FP), 2010/11:So368 av (FP) yrkande 2 i denna del och 2010/11:So500 av m.fl. (S). Reservation 2 (S, MP, V) 2010/11:So363 av (KD), 2010/11:So426 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 4 och 5, 2010/11:So539 av m.fl. (S) och 2010/11:So594 av (S). Reservation 3 (S) Reservation 4 (MP) Reservation 5 (V) 2010/11:So258 av (S), 2010/11:So426 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2010/11:So428 av (KD), 2010/11:So473 av (C) och 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 27. Reservation 6 (S, MP, V) 2010/11:So595 av och i (båda C). Reservation 7 (MP) Stöd och skydd för barn och unga 2010/11:So353 av och (båda M), 2010/11:So388 av (M) yrkandena 13, 2010/11:So391 av och (båda S), 2010/11:So486 av (M) och 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkandena 28 och 33. Reservation 8 (S) Reservation 9 (MP, V) 2010/11:Ju334 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 10 (S, MP) 2010/11:Sf338 av och (båda KD) yrkande 3 och 2010/11:So514 av (S). 2010/11:C314 av och (båda M) yrkande 3. Unga som begår brott 2010/11:Ju361 av och (båda KD) yrkande 2. Vanvård i den sociala barnavården 2010/11:So434 av och (båda FP) yrkandena 1 och 2. 2010/11:So231 av (S) och 2010/11:So368 av (FP) yrkandena 1 och 2 i denna del. Reservation 11 (S) 2010/11:So311 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2, 2010/11:So335 av (S), 2010/11:So362 av (KD) och 2010/11:So404 av (KD). Våld i nära relationer m.m. 2010/11:Ju319 av m.fl. (MP) yrkande 7. Reservation 12 (MP) Olika frågor inom ramen för handlingsplanen för att bekämpa våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer 2010/11:Ju287 av (KD) yrkandena 2 och 9, 2010/11:Ju319 av m.fl. (MP) yrkandena 8 och 9, 2010/11:Ju332 av (S) yrkande 2, 2010/11:Ju386 av m.fl. (S) yrkande 2, 2010/11:Ju403 av m.fl. (V) yrkandena 810, 2010/11:So238 av (S), 2010/11:So354 av Finn och (båda M) och 2010/11:So592 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 13 (S) Reservation 14 (MP) Reservation 15 (V) Utredning om behovet av skydd för våldsutsatta kvinnor som lever gömda 2010/11:Ju403 av m.fl. (V) yrkande 13. Reservation 16 (V) 2010/11:Ju261 av (S) yrkande 2, 2010/11:Ju319 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2010/11:Ju403 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2010/11:So601 av (S). Reservation 17 (S) Reservation 18 (MP) Reservation 19 (V) 2010/11:Ju287 av (KD) yrkande 8, 2010/11:Ju386 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2010/11:Ju403 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 11. Reservation 20 (S, V) Reservation 21 (MP) 2010/11:So448 av (S). Reservation 22 (S) Sexuella övergrepp mot barn 2010/11:Ju293 av m.fl. (S) yrkandena 13, 15 och 16, 2010/11:Ju330 av (S) yrkande 3, 2010/11:So215 av (S), 2010/11:So329 av (MP) yrkandena 14, 2010/11:So533 av (M) yrkandena 14 och 2010/11:So540 av m.fl. (S) yrkandena 13. Reservation 23 (S) Reservation 24 (MP) 2010/11:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 25 (V) Adoption för samkönade par 2010/11:C310 av i m.fl. (S) och 2010/11:C345 av (M). Reservation 26 (S, MP, V) Adoption för äldre föräldrar 2010/11:So542 av och (båda M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (S), (M), (M), (S), (M), (M), (S), (S), (S), (C), (MP), Per Ramhorn (SD), (V), (S), (FP) och (KD). Utskottet behandlar i betänkandet drygt 80 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . höll utskottet ett internt seminarium där utskottet mötte ungdomar som har erfarenheter av vård i familjehem och i hem för vård eller boende och Barnombudsmannen . tog initiativ till seminariet bl.a. mot bakgrund av ett regeringsuppdrag . hade utskottet besök av , särskild utredare, som informerade om betänkande (SOU 2011:9). Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om hjälp i hemmet vid förälders eller barns sjukdom. Jämför reservation 1 (MP). I motion So543 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 26 ett tillkännagivande om möjlighet till hemstöd för ensamstående föräldrar. Motionärerna påpekar att i en situation när barnet eller föräldern är mycket sjuk finns ingen möjlighet för ensamföräldern att exempelvis handla eller städa i hemmet. I en sådan situation borde ensamstående föräldrar få hjälp med det allra viktigaste. Motionärerna förklarar att ett sådant stöd bör vara en tjänst motsvarande för äldre. I motion So308 av (KD) begärs ett tillkännagivande om vikten av tillgång till hjälp i hemmet för omvårdnad av barn vid en förälders sjukdom. Av 2 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, framgår att kommunen har det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver. Av 3 kap. 6 § följer att socialnämnden genom hemtjänst, dagverksamheter eller annan liknande social tjänst bör underlätta för den enskilde att bo hemma och att ha kontakt med andra. I 13 kap. socialförsäkringsbalken (2010:110) finns bestämmelser om rätten till tillfällig föräldrapenning. Socialtjänstlagen reglerar kommunens yttersta ansvar för att de människor som bor och vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver. Detta ansvar innebär ingen inskränkning i det ansvar som vilar på andra huvudmän, t.ex. landstingen. Till uppgifter hör att svara för omsorg och service, upplysningar, råd, stöd och vård, ekonomisk hjälp och annat bistånd till familjer och enskilda som behöver det. Det finns i lagen inte angivet alla de insatser som den kommunala kan bistå med. Vissa insatser är kommunerna skyldiga att bistå med medan andra kan de bistå med ändå, antingen mot återbetalning eller som en ren serviceinsats. När det finns ett behov av stöd och hjälp som inte kan tillgodoses på annat sätt än via är kommunerna skyldiga att bistå med insatser motsvarande en skälig levnadsnivå. Om den enskilde är i en akut nödsituation är han eller hon i behov av bistånd, om behovet inte kan tillgodoses på annat sätt. Insatser som kommuner kan bli skyldiga att bistå med kan vara ekonomisk hjälp och insatser för barnets skydd eller stöd. Det kan t.ex. handla om bistånd till mat, kläder, resekostnader, jourfamiljehem eller annat stöd. har till uppgift att tillhandahålla sociala tjänster genom rådgivningsbyråer, socialcentraler, socialjour eller annan därmed jämförlig verksamhet. Av 3 kap. 6 § första stycket SoL framgår att socialnämnden bl.a. genom hemtjänst bör underlätta för den enskilde att bo hemma och ha kontakt med andra. Begreppet hemtjänst är inte definierat i lagen. Av tidigare propositioner och betänkanden framgår vilka typer av insatser som ska ingå i (prop. 1997/98:113, prop. 1996/97:124, bet. 1996/97:SoU18, jfr även prop. 1992/93:129). Hemtjänst innefattar dels uppgifter av servicekaraktär, dels uppgifter som är mer inriktade på personlig omvårdnad. Med serviceuppgifter avses bl.a. praktisk hjälp med hemmets skötsel som städning och tvätt, hjälp med inköp, ärenden på och hjälp med tillredning av måltider och utdelning av färdiglagad mat. Med personlig omvårdnad avses de insatser som därutöver behövs för att tillgodose fysiska, psykiska och sociala behov. Det kan handla om hjälp för att kunna äta och dricka, klä och förflytta sig, sköta personlig hygien och i övrigt insatser som behövs för att bryta isolering och för att den enskilde ska känna sig trygg och säker i det egna hemmet. Förmånen tillfällig föräldrapenning betalas till en förälder som behöver avstå från förvärvsarbete när barnet är sjukt eller när barnets ordinarie vårdare, t.ex. dagbarnvårdare, är sjuk. Föräldern kan även överlåta sin tillfälliga föräldrapenning till en annan försäkrad. Om en förälder själv är sjuk kan besluta att en annan försäkrad person ska få rätt till tillfällig föräldrapenning under motsvarande förhållanden. För ensamstående föräldrar finns även möjlighet att genom beslut låta en annan försäkrad, som avstår från förvärvsarbete, få rätt till tillfällig föräldrapenning för att vårda ett barn som inte fyllt om föräldern på grund av sjukdom inte kan vårda barnet. I detta fall behöver föräldern inte vara förvärvsarbetande. Se 13 kap. 8, 9, 16, 22 och 31 a §§ socialförsäkringsbalken. I budgetpropositionen 2010/11:1 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn nämns på s. 30 att regeringen vill utreda möjligheten för studerande att låta någon som avstår från arbete ta hand om den studerandes sjuka barn med tillfällig föräldrapenning. Kommunerna är skyldiga att bistå med insatser motsvarande en skälig levnadsnivå i de fall behov av stöd och hjälp inte kan tillgodoses på annat sätt än via . bör bl.a. genom hemtjänst underlätta för den enskilde att bo hemma. Hemtjänst innefattar bl.a. hjälp med städning, tvätt och inköp. För ensamstående föräldrar finns möjlighet att genom beslut låta en annan försäkrad, som avstår från förvärvsarbete, få rätt till tillfällig föräldrapenning för att vårda ett barn som inte fyllt om föräldern på grund av sjukdom inte kan vårda barnet. Regeringen har genom proposition 2010/11:49 Ansvarsfördelning mellan bosättningskommun och vistelsekommun lämnat förslag till förändringar i bl.a. socialtjänstlagen. Förslagen syftar till att förtydliga kommunernas ansvar och därigenom skapa bättre förutsättningar för att undvika tvister och stärka den enskildes rättssäkerhet. Propositionen behandlas nu av . bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna So308 (KD) och So543 (MP) yrkande 26. Dessa avstyrks i den mån de inte kan anses tillgodosedda med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kvalitet i och om legitimation för socionomer. Jämför reservation 2 (S, MP, V). I motion So500 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om . Motionärerna påpekar att trycket på har ökat och att många som arbetar inom anser att frågan om ekonomiska resurser fått alltmer utrymme i arbetet. Effekten har blivit att personer som behöver stöd och hjälp inte får den hjälp de borde få. Mot bakgrund av de ökade behoven och den ökade arbetsbördan för bör regeringen och vidta åtgärder och säkerställa att socialtjänstlagens intentioner kan upprätthållas. I motion So368 av (FP) begärs i yrkande 2 (delvis) ett tillkännagivande om att etablera en funktion för kvalitetsutveckling inom . Den funktionen skulle innebära ett ansvar för ständig utveckling av vårdkvalitet i landet. I motion So304 av och (båda FP) begärs ett tillkännagivande om att införa legitimation för socionomer. Av 3 kap. 3 § SoL framgår att insatser inom ska vara av god kvalitet och att det för utförande av socialnämndens uppgifter ska finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Det framgår vidare att kvaliteten i verksamheten systematiskt och fortlöpande ska utvecklas och säkras. Enligt utredningen praktik i till nytta för brukaren (SOU 2008:18), som lämnades , är kunskapsbasen inom outvecklad. Verksamheten drivs inte alltid utifrån kunskap om vilken effekt olika insatser, arbetssätt och metoder ger. Utredningen menar även att formerna för statligt stöd till kunskapsutvecklingen inom ofta är projektbaserade, kortsiktiga och sker utan tydlig samordning mellan forskning, praktik, utbildning och implementering. För att komma till rätta med bristerna enades regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) , efter ett omfattande arbete styrt från , om ett nytt sätt att arbeta med dessa frågor genom Plattform för arbetet med att utveckla en evidensbaserad praktik i . Det nya sättet innebär att staten och huvudmännen i samverkan ska ange inriktningen för samordnade och långsiktiga insatser till stöd för en evidensbaserad praktik i , och de framtida överenskomna insatserna ska göras utifrån gemensamma prioriteringar på nationell respektive lokal nivå. Ambitionen är att göra årliga överenskommelser om hur arbetet ska bedrivas samt att samordna initiativ på lokal och nationell nivå. har vidare fått i uppdrag att utveckla en webbaserad nationell kunskapsportal inom äldreområdet och psykiatrin. Den tekniska plattform som tas fram ska vara gemensam för de båda områdena men också ha potential att utvecklas och omfatta fler områden. fattade regeringen beslut om en samlad nationell strategi för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. Syftet med strategin är att öka öppenheten om och vårdens resultat, för att underlätta fria val och styrning och för att driva på kvalitets- och effektivitetsutveckling. Strategin anger fyra utvecklingsområden: infrastruktur för datafångst, öppna jämförelser och snabbt tillgängliggörande av insamlad data, analyser av redovisat läge och stöd till en aktiv verksamhetsutveckling. Inom ramen för strategin har en rad projekt genomförts på nationell, regional och nivå för att förbättra förutsättningarna för öppna jämförelser. Inom ramen för den nationella strategin fick ett strategiskt uppdrag att intensifiera utvecklingen av öppna jämförelser inom olika verksamhetsområden. Uppdraget ska genomföras i samverkan med SKL. Målet är att det 2014 ska finnas lättillgängliga, aktuella, ändamålsenliga och tillförlitliga kunskapsunderlag i form av öppna jämförelser av data som stöder fria val, nationella såväl som verksamhetsnära beslut, förbättringsarbete och granskning av och hälso- och sjukvårdens hemsjukvård. ska vidareutveckla indikatorer på kvalitet, resultat och effektivitet, öka tillgången på data, vidareutveckla terminologin samt publicera jämförelser och analyser av resultaten på ett lättillängligt sätt. har ett arbete pågått med att ta fram s.k. kvalitetsindikatorer för att belysa fler aspekter av de sociala tjänsternas kvalitet. Enligt i (2008) uppnås god kvalitet när tjänsterna svarar mot de mål (lagar, förordningar och föreskrifter) som beslutats samt att de bygger på respekt för människors självbestämmande och integritet utgår från en helhetssyn, är samordnade och präglas av kontinuitet är kunskapsbaserade och effektivt utförda är tillgängliga och jämlikt fördelade är trygga och präglas av rättssäkerhet i myndighetsutövningen. trädde tillsynsreformen (prop. 2008/09:160, bet. 2008/09:SoU22, rskr. 2008/09:259) i kraft. Denna innebär att tillsynen av och tillsynen enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, samordnas med tillsynen av hälso- och sjukvården, och tillsynsmyndighet är . har bl.a. fått utökade möjligheter att utfärda förelägganden för att avhjälpa missförhållanden, och barnrättsperspektivet har stärkts. Statskontoret har fått i uppdrag att följa upp och utvärdera tillsynsreformen och ska rapportera om uppföljningen. I uppdraget ingår att följa utvecklingen och vid behov lämna en delrapport till regeringen. Regeringen beslutade om strategin för Nationell eHälsa för tillgänglig och säker information inom vård och omsorg. Arbetet inom Nationell eHälsa inriktas på att skapa synliga och konkreta förbättringar för individen, välfungerande elektroniska beslutsstöd och underlag för vård- och omsorgspersonal samt verktyg för styrning och uppföljning för beslutsfattare på olika nivåer. Strategin syftar till att stödja och hälso- och sjukvården i de utmaningar som de står inför. En särskild utredare har haft uppdraget att utreda ett antal frågor som rör behörighetsregleringen inom bl.a. . lämnades Kompetens och ansvar Betänkande av behörighetsutredning (SOU 2010:65). I betänkandet föreslås bl.a. ett kompetenslyft inom . Krav ska ställas i lag på socionomexamen, eller annan relevant examen på minst grundnivå i högskolan, för vissa arbetsuppgifter inom . Befintlig personal ska erbjudas kompetenshöjande utbildning. Betänkandet har varit på remiss t.o.m. och bereds i . Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att det pågår flera nationella satsningar för att förbättra kvaliteten och effektiviteten i . Regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) har genom Plattform för arbetet med att utveckla en evidensbaserad praktik i enats om ett nytt sätt att arbeta för att stödja utvecklingen av en evidensbaserad praktik i . Till detta kan läggas strategin för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser inom socialtjänst och hälso- och sjukvård . Inom ramen för denna strategi har ett pågående uppdrag att i samverkan med SKL utveckla öppna jämförelser inom alla verksamhetsområden, vilket bl.a. inbegriper vidareutvecklandet av indikatorer på kvalitet, resultat och effektivitet. har tillsynsverksamheten enligt bl.a. socialtjänstlagen förts över till och samordnats med tillsynen av hälso- och sjukvården. Därmed finns bättre förutsättningar för en mer enhetlig och förutsägbar tillsyn, och det underlättar för den enskilde att hitta rätt när han eller hon vill framföra klagomål eller anmäla brister. Utskottet påminner slutligen om förslaget års behörighetsutredning (SOU 2010:65) som bl.a. föreslår att krav ska ställas i lag på socionomexamen, eller annan relevant examen i högskolan, för vissa arbetsuppgifter inom . Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . bör inte ta något initiativ på området. Motionerna So304 (FP), So368 (FP) yrkande 2 (delvis) och So500 (S) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hemlöshet, vräkning av barnfamiljer samt hyresinbetalningar. Jämför reservationerna 3 (S), 4 (MP), 5 (V), 6 (S, MP, V) och 7 (MP). I motion So539 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om vad som sägs i motionen om hemlöshet. Motionärerna anser bl.a. att regeringen bör arbeta för en nolltolerans mot hemlöshet. Ett liknande yrkande finns i motion So594 av (S). I motion So363 av (KD) begärs ett tillkännagivande om utvecklad forskning om och en nollvision för hemlöshet. I motion So426 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om en politik mot hemlöshet baserad på metoden bostad först. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om en lagstiftning som ger kommunerna ansvaret för att erbjuda alla som lever i hemlöshet en fast bostad. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om behovet av en stiftelse med i som modell. Den stiftelsen har ca 5 000 lägenheter i ca 50 kommuner. Stiftelsen stöder kommunerna i att klara bostadsförsörjningen. I motion So543 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 27 ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med ett förslag för att ytterligare förstärka vikten av att barn inte vräks. Motionärerna anser att regeringen bör återkomma med förslag för att förstärka lagstiftningen kring vräkning av barn. Ett liknande yrkande finns i yrkande 3 i motion So426 av m.fl. (MP). I motion So258 av (S) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att kommunernas socialtjänster får den hjälp och kunskap de behöver för att uppfylla lagstiftningens krav på att inga barn ska behöva drabbas av vräkning. I motion So428 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att ska bli mer aktiv i att tillvarata barns intressen vid vräkning. I motion So473 av (C) begärs ett tillkännagivande om behovet av en kartläggning av hemlösa barns situation. I motion So595 av och i (båda C) begärs ett tillkännagivande om att göra en översyn av regelverket så att hyran kan tas direkt från det ekonomiska biståndet eller från bostadsbidraget för att förhindra vräkning. Enligt 2 kap. 1 § SoL svarar varje kommun för inom sitt område. Av 2 kap. 2 § samma lag framgår att kommunen har det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp de behöver. Enligt 98 kap. 10 § socialförsäkringsbalken får på begäran av den försäkrade besluta att bostadsbidraget ska betalas ut till någon annan än honom eller henne. Av 11 § samma lag framgår att om det finns synnerliga skäl får på framställning av socialnämnden betala ut bidraget till en lämplig person eller till nämnden att användas för hushållets bästa. Regeringens strategi för att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden har pågått . har haft i uppdrag att hålla samman arbetet med strategin och lett en nationell styrgrupp bestående av , och samt Kommuner och Landsting. En del i strategin har varit en satsning på lokalt utvecklingsarbete genom stimulansmedel. har fördelat medel om , 2008 och 2009 till 23 olika lokala utvecklingsprojekt. kommer vid , på uppdrag av , att lämna en slutrapport med en utvärdering av de lokala utvecklingsprojekten. presenterade en slutrapport om regeringens strategi för att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden 20072009. I rapporten konstateras att utvecklingsmedlen har stimulerat kommunerna att utveckla sitt arbete och bidragit till ett ökat intresse av att använda sig av nya metoder. Vidare framgår att statistiken har förbättrats. Kriminalvården har t.ex. förbättrat både sin statistik och sitt förebyggande arbete och planerar boendet för den intagne på ett bättre sätt inför utskrivning. Statistiken när det gäller vräkningar har också förbättrats, och konstaterar att vräkningarna har minskat. Den evidensbaserade kunskapen har ökat. slår fast att vräkningsförebyggande åtgärder har effekt och har också , i samarbete med , publicerat en vägledning som stöd till och andra aktörer i det vräkningsförebyggande arbetet. publicerade en vägledning om boendelösningar för hemlösa personer, En fast punkt, och en studie om den sekundära bostadsmarknaden. Resultaten från studien visar bl.a. att en stabil och permanent bostad, kompletterad med individuellt behovsanpassat stöd, s.k. bostad först, är en lovande metod för att motverka hemlöshet. Av årliga lägesrapport framgår att sju av tio kommuner har en sekundär bostadsmarknad, dvs. andrahandskontrakt via kommunen förenade med tillsyn eller särskilda villkor. ska, enligt regleringsbrev , i samråd med återkommande (med början 2008) genomföra uppföljande intervjuer med ett urval av kommuner som ett kvalitativt komplement till kartläggning av omfattningen av och inriktningen på den sekundära bostadsmarknaden, dvs. kommunernas boendelösningar för personer som av olika skäl inte blir godkända som hyresgäster på den ordinarie bostadsmarknaden. Uppdraget ska redovisas . har genom regleringsbrev ett regeringsuppdrag att genomföra en nationell kartläggning av hemlöshetens omfattning och karaktär 2011. En sådan kartläggning presenterades . Omfattningen av hemlösa barnfamiljer ska framgå av kartläggningen samt omfattningen av barn och ungdomar som lever under hemlösa förhållanden utanför familjen av olika skäl. Undersökningen ska utformas så att det går att jämföra utvecklingen av hemlösheten . Uppdraget ska redovisas . får i uppdrag i regleringsbrev att även, utöver de områden som prioriterats i arbetet , utveckla och genomföra öppna jämförelser bl.a. när det gäller arbetet mot hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden. Uppdraget ska i relevanta delar samordnas med övriga arbete med att utveckla system för öppna jämförelser och kvalitetsindikatorer. Redovisningen bör göras på nivå och där det är möjligt även på stadsdelsnivå. ska samråda med andra relevanta aktörer i planeringen och genomförandet av uppdraget. ska , i samband med övrig redogörelse av utvecklingen av öppna jämförelser inom , kortfattat redovisa hur arbetet med hemlöshet fortlöper. Öppna jämförelser om hemlöshet ska finnas tillgängliga . Ett antal motioner om hemlöshet behandlades i betänkande /09:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. I sitt ställningstagande uttalade utskottet följande. Regeringen beslutade om en strategi för att motverka hemlöshet. gavs uppdraget att, i samråd med en nationell styrgrupp, 20072009 genomföra en strategi för att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden. Syftet med strategin är att skapa en struktur som gör det tydligt att många aktörer på såväl nationell, regional som lokal nivå har ett ansvar och del i arbetet mot hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden. I uppdraget ingår att tillsammans med berörda myndigheter ta fram en plan där man definierar sina roller och hur var och en kan bidra till att uppnå målen. Slutrapport ska lämnas .