bet · GY01UbU15 · 2011-05-12 00:00:00 — 2010/11:UbU15 om ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation om ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation Utskottet behandlar i detta utlåtande Europeiska kommissionens grönbok till möjligheter: Mot ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation KOM(2011) 48 slutlig där berörda parter inbjuds till samråd. inleder en offentlig debatt och utgör ett underlag för diskussion om de nyckelfrågor som ska beaktas vid EU:s kommande finansieringsprogram för forskning och innovation. Det gemensamma strategiska ramverket ska integrera EU:s investeringar i forskning med ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP) och med sammanhållningspolitiken. Utskottet anser att dessa frågor är mycket angelägna. lyfter fram frågor som är av stor vikt för framtid. Länderna i står inför stora utmaningar som kräver samordnade och inte minst skyndsamma insatser och åtgärder. Utskottets uppfattning är att europeiska och internationella samarbeten är avgörande för både den nationella och den europeiska forskningens utveckling. Den framtida europeiska forsknings- och innovationspolitiken bör ha sitt fokus på att bidra till lösningen av vår tids stora samhällsproblem och på att stärka den europeiska konkurrenskraften och den sociala sammanhållningen. Utskottet anser att de utgångspunkter för framtida program som kommissionen för fram i grönboken ligger i linje med den tidigare svenska inställningen och att de förslag och de resonemang som kommissionen redogör för förefaller väl avvägda. Utskottet ställer sig bakom ett gemensamt strategiskt ramverk (CSF) för att effektivisera finansieringen av forskning och innovation, både nationellt och på EU-nivå. Utskottet anser att CSF bör utveckla synergier och samband med andra instrument, program och policyer på regional, nationell och europeisk nivå, däribland strukturfonderna. Förutom denna principiella grundhållning framför utskottet synpunkter bl.a. om att skapa ett europeiskt mervärde och vikten av att hög kvalitet prioriteras i samtliga led. CSF bör även utformas så att det svarar mot höga krav på förenkling, harmonisering och flexibilitet. Vidare anser utskottet att den framtida forskningspolitiken bör stärka grundforskningen och samt utveckla en konkurrenskraftig vetenskaplig infrastruktur. Det är också angeläget att små och medelstora företag ges goda möjligheter att delta i EU:s forsknings- och innovationsprogram. Det bör också vidtas åtgärder för att förbättra villkoren för yngre forskare och för att stärka jämställdheten och kvinnliga forskares deltagande. Inte minst bör åtgärder vidtas för att främja alla forskares mobilitet inom EU. Med hänsyn till en snäv tidsram för ärendets beredning föreslår utskottet att ärendet avgörs i kammaren efter endast en bordläggning. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Från utmaningar till möjligheter: Mot ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation lägger utlåtandet till handlingarna. Utskottet föreslår att ärendet avgörs efter endast en bordläggning. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (FP), (S), (S), (FP), (MP), (KD), (SD), (M) och (C). Europeiska kommissionen publicerade grönboken till möjligheter: Mot ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation KOM(2011) 48 slutlig där berörda parter inbjuds till samråd. kommer en konferens att anordnas som sammanfattar det offentliga samrådet och där diskussioner kommer att hållas. Kommissionen planerar att lägga fram sitt formella lagförslag för ett gemensamt strategiskt ramverk för EU-finansiering av forskning och innovation före utgången av 2011. om ett gemensamt strategiskt ramverk (Common Strategic Framework, CSF) publicerades . Den inleder en offentlig debatt och utgör ett underlag för diskussion om de nyckelfrågor som ska beaktas vid EU:s kommande finansieringsprogram för forskning och innovation. Det gemensamma strategiska ramverket ska integrera EU:s investeringar i forskning med ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP) och med sammanhållningspolitiken. innehåller totalt 27 frågor som bl.a. berör programmets övergripande struktur, samhällsutmaningar, konkurrenskraft och det europeiska forskningsområdet. En öppen konsultation pågår fram till . kommer en särskild konferens att anordnas som sammanfattar resultatet från det offentliga samrådet och där diskussioner kommer att hållas med berörda parter. Kommissionen avser därefter att lägga fram ett lagförslag för ett gemensamt strategiskt ramverk för EU-finansiering av forskning och innovation före utgången av 2011. Nästa programperiod för forskning och innovation planeras starta . I 2020-strategin1[ 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla, KOM(2010) 2020.] anges att forskning och innovation måste fungera som de viktigaste motorerna för socialt och ekonomiskt välstånd samt för en hållbar miljö. Därför har EU, inom ramen för 2020-strategin, satt upp målet att öka utgifterna för forskning och innovation till av BNP . Flaggskeppsinitiativet Innovationsunionen2[ Flaggskeppsinitiativ i 2020-strategin Innovationsunionen, KOM(2010) 546.] förespråkar ett strategiskt och integrerat tillvägagångssätt i fråga om forskning och innovation. I översynen av EU:s budget (KOM(2010) 700) angavs de nyckelprinciper som bör ligga till grund för kommande EU-budget: fokusering på instrument med bevisat europeiskt mervärde, ökad inriktning på resultat och mobilisering av övriga offentliga och privata finansieringskällor. I översynen av budgeten föreslogs att hela arsenalen av EU-instrument för forskning och innovation ska samverka inom en gemensam strategisk ram. Vid sitt möte diskuterade innovationsfrågor och gav sitt stöd åt ett gemensamt strategiskt ramverk för att effektivisera finansieringen av forskning och innovation, både nationellt och på EU-nivå. I grönboken anges de frågor som kommissionen anser viktigast för att man ska uppnå dessa mål. Kommissionens utgångspunkter för framtida program är följande: tydligare målsättningar och kopplingar till aktiviteter breddat deltagande (små och medelstora företag, industri, kvinnor) samhällelig betydelse genom ökat nyttiggörande. Som ovan sagts innehåller grönboken totalt 27 frågor som är indelade i fyra avsnitt som bl.a. berör övergripande struktur på programmet, samhälleliga utmaningar, konkurrenskraft och det europeiska forskningsområdet. Det gemensamma arbetet framåt mot EU 2020målen Det första avsnittet rör det gemensamma arbetet framåt mot EU 2020-målen, och frågorna handlar bl.a. om hur det gemensamma strategiska ramverket kan göra EU:s finansiering av forskning och innovation mer attraktiv och lättåtkomlig för deltagarna och om vilken balans som bör finnas mellan mindre, riktade projekt och större, strategiska projekt. Andra frågor är hur finansieringen på bästa sätt kan samla medlemsstaternas resurser samt hur finansiering bör relateras till nationell och regional forsknings- och innovationsfinansiering. Det andra avsnittet handlar om samhällsutmaningar. Frågor som tas upp är bl.a. hur ett starkare fokus på samhälleliga utmaningar kan påverka balansen mellan grundforskning och tillämpad forskning samt hur EU:s finansiering av forskning och innovation på bästa sätt kan stödja politikutformning och framtidsinriktad verksamhet. Det tredje avsnittet handlar om stärkt konkurrenskraft. Frågorna rör hur det industriella deltagandet i EU:s forsknings- och innovationsprogram kan stärkas, vilken typ av små och medelstora företag som särskilt bör stöttas på EU-nivå och vilka åtgärder man bör vidta för att underlätta företagens deltagande i EU:s forskningsprogram. Stärka den europeiska vetenskapsbasen och det europeiska forskningsområdet Det fjärde avsnittet handlar om hur den europeiska vetenskapsbasen och det europeiska forskningsområdet (ERA) ska kunna stärkas. Frågorna rör t.ex. hur Europeiska forskningsrådets roll ska stärkas för att stödja kompetens av världsklass och hur EU-stöd kan hjälpa medlemsstaterna att bygga upp spetskompetens. En annan fråga är vilka åtgärder som är nödvändiga på EU-nivå för att stärka kvinnors roll inom forskning och innovation. Regeringens faktapromemoria och utskottets beredning av ärendet Med anledning av grönboken överlämnade regeringen en faktapromemoria (2010/11:FPM81) till . I faktapromemorian redogörs för grönboken samt anges att initiala synpunkter på nästa ramprogram framgår av det inspel som skickades in till kommissionen . Regeringen ska skicka in ett kompletterande svar på grönboken till kommissionen . Statssekreteraren informerade om arbetsprocessen med grönboken vid utskottets sammanträde . höll utskottet överläggning med regeringen om regeringens svar på grönboken. Utskottet vill inledningsvis framhålla att det ser positivt på att kommissionen initierar en diskussion och inbjuder till samråd om de nyckelfrågor som ska beaktas vid EU:s kommande finansieringsprogram för forskning och innovation. Utskottet anser att dessa frågor är mycket angelägna. lyfter fram frågor som är av stor vikt för framtid. Länderna i står inför stora utmaningar som kräver samordnade och inte minst skyndsamma insatser och åtgärder. Utskottets uppfattning är att europeiska och internationella samarbeten är avgörande både för den nationella och den europeiska forskningens utveckling, och därigenom för utveckling. Den framtida europeiska forsknings- och innovationspolitiken bör ha sitt fokus på att bidra till lösningen av vår tids stora samhällsproblem och på att stärka den europeiska konkurrenskraften och den sociala sammanhållningen. Utskottet anser att de utgångspunkter för framtida program som kommissionen för fram i grönboken ligger i linje med den tidigare svenska inställningen och att de förslag och de resonemang som kommissionen redogör för förefaller väl avvägda. Lissabonfördraget, EU 2020-strategin och den ekonomiska krisen skapar vissa nya förutsättningar för ramprogrammet. Europeisk forskning och innovation måste enligt utskottets mening stärkas. Det behövs bättre koppling mellan forskning och innovation och tydligare inriktning på spetsresultat, konkurrensförmåga och samhällsmål. Inriktningen bör vara att skapa ett europeiskt mervärde. Vidare bör programmet stärka både det internationella och det globala perspektivet. Forsknings- och biståndspolitik bör samverka, bl.a. i syfte att nå fattigdomsbekämpning. Utskottet delar kommissionens uppfattning att EU-program för forskning behövs för att möjliggöra fler vetenskapliga genombrott av världsklass eftersom programmen bidrar till att skapa spetskunskaper genom konkurrens i hela . För att göra bättre på att omvandla kunskaper till innovation är det nödvändigt att integrera politik och EU-finansiering hela vägen från forskningen till marknaden. Här vill utskottet särskilt understryka vikten av att hög kvalitet prioriteras i samtliga led. I grönboken inbjuder kommissionen berörda parter till samråd under fyra avsnitt: det gemensamma arbetet framåt mot EU 2020-målen, samhällsutmaningar, stärkt konkurrenskraft samt att stärka den europeiska vetenskapsbasen och det europeiska forskningsområdet (ERA). Det första avsnittet rör det gemensamma arbetet framåt mot EU 2020-målen, och frågorna handlar bl.a. om hur det gemensamma strategiska ramverket kan göra EU:s finansiering av forskning och innovation mer attraktiv och lättåtkomlig för deltagarna. Utskottet har ovan delvis redogjort för sin syn på det gemensamma arbetet framåt. Utskottet ställer sig bakom ett gemensamt strategiskt ramverk (CSF) för att effektivisera finansieringen av forskning och innovation, både nationellt och på EU-nivå. Utskottet anser att CSF bör utveckla synergier och samband med andra instrument, program och policyer på regional, nationell och europeisk nivå, däribland strukturfonderna. Enligt utskottet är det i detta sammanhang viktigt att fastställa hur rollerna dem emellan ska se ut. CSF bör även utformas så att det svarar mot höga krav på förenkling, harmonisering och flexibilitet. Vidare bör det präglas av ett visst mått av kontinuitet. Utskottet vill understryka behovet av förenkling och delar grönbokens uppfattning att ett gemensamt strategiskt ramverk borde göra EU:s finansiering mer lättåtkomlig för deltagarna och erbjuda tydliga möjligheter till administrativ förenkling genom utvecklingen av en mer standardiserad uppsättning regler som omfattar alla deltagare i EU:s forsknings- och innovationsprogram. Det andra avsnittet i grönboken handlar om samhällsutmaningar, och frågor som ställs är bl.a. hur ett starkare fokus på samhälleliga utmaningar kan påverka balansen mellan grundforskning och tillämpad forskning. Utskottet anser att EU bör stödja forskning om vår tids stora samhällsutmaningar. Utskottet anser vidare att ramprogrammet bör stödja både nyfikenhetsdriven, tillämpningsinriktad och tvärvetenskaplig forskning. De viktigaste genombrotten kommer ofta från nyfikenhetsdriven grundforskning och bör därför ges en viktig roll i den kommande strukturen. Det är enligt utskottets mening viktigt att grundforskning inte ställs i motsats till tillämpad forskning. Det är också av central betydelse att det på EU-nivå utvecklas en konkurrenskraftig vetenskaplig infrastruktur. Det tredje avsnittet handlar om stärkt konkurrenskraft. Frågorna rör hur det industriella deltagandet i EU:s forsknings- och innovationsprogram kan stärkas, vilken typ av små och medelstora företag som särskilt bör stöttas på EU-nivå och vilka åtgärder man bör vidta för att underlätta företagens deltagande i EU:s forskningsprogram. Enligt utskottet bör CSF stödja gränsöverskridande samarbete och rörlighet mellan näringslivets parter, offentlig sektor, institut, stat och akademi. Det krävs enligt utskottet gränsöverskridande samarbete mellan akademiska lärosäten för att skapa starka miljöer för forskning, innovation och utbildning. För att åstadkomma detta är det viktigt med en kontinuerlig modernisering av universiteten. Högkvalitativ forskning kräver god tillgång på excellenta forskare och ställer krav på det samlade utbildningsväsendet. Skolforskning bör därför vara en del av EU:s forskningsprogram. Det är väldigt viktigt att öka industrins deltagande i EU:s forsknings- och innovationsprogram. Utskottet vill särskilt lyfta fram små och medelstora företags möjlighet till deltagande. Det behövs enligt utskottet åtgärder på europeisk nivå för att stödja bildandet av och tillväxten i små och medelstora företag. En åtgärd för att underlätta för de små och medelstora företagen att delta i EU:s forsknings- och innovationsprogram är att göra systemet mindre komplext. Dagens system är komplext, tidskrävande och svåröverskådligt. Utskottet vill understryka behovet av förenkling i systemet, särskilt för att få med småföretagen i forsknings- och innovationsprogrammen. Utskottet anser även att ett snabbare ansöknings- och beslutsförfarande skulle förbättra små och medelstora företags möjligheter till deltagande. Det fjärde avsnittet handlar om hur den europeiska vetenskapsbasen och det europeiska forskningsområdet (ERA) ska kunna stärkas. Frågorna i avsnittet rör t.ex. hur EU-stöd kan hjälpa medlemsstaterna att bygga upp spetskompetens och vilka åtgärder som är nödvändiga på EU-nivå för att stärka kvinnors roll inom forskning och innovation. Utskottet vill här betona vikten av att ges goda möjligheter till utveckling. Vidare är utskottets uppfattning att det är nödvändigt med åtgärder på EU-nivå för att stärka jämställdheten och kvinnornas roll inom vetenskap och innovation. Utskottet anser även att det är av stor betydelse att villkoren för yngre forskare är gynnsamma för att kunna attrahera och behålla forskartalanger inom akademin. Vidare bör åtgärder vidtas för att främja forskares mobilitet inom EU. Med hänsyn till en snäv tidsram för ärendets beredning föreslår utskottet att ärendet avgörs i kammaren efter endast en bordläggning. Förteckning över behandlade förslag (2011) 48 Från utmaningar till möjligheter: Mot ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation. ska vi diskutera utbildningsutskottets utlåtande över Europeiska kommissionens grönbok med titeln till möjligheter: Mot ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation.Grönboken har legat till grund för ett brett samråd i . Flera nyckelfrågor lyfts fram i grönboken - frågor som under några vårmånader varit föremål för samtal och diskussion.Det är viktigt att diskutera just forsknings- och innovationsfrågor i ett europeiskt perspektiv. Vi lever i en global värld. är en del av EU, och är en del av den globala världen. Vi behöver fundera över saker vi ska samarbeta omkring för att möta de samhällsutmaningar som står framför oss. Det är en styrka att det är ett enigt utskott som står bakom detta utlåtande. På ett övergripande plan är vi över partigränser eniga om forsknings- och innovationspolitikens strategiska betydelse på EU-nivå. Däremot är vi inte alltid lika överens om forsknings- och innovationspolitikens inriktning och innehåll i en svensk kontext, men den debatten får vi ta en annan gång.Europeisk forskning och innovation måste stärkas. Vi brukar ofta hänvisa till den så kallade kunskapstriangeln. Kunskapstriangeln består av tre delar: utbildning, forskning och innovation. Vi påpekar med emfas att det behövs bättre koppling mellan dessa tre delar - mellan utbildning, innovation och forskning. Det är lika giltigt och gångbart i ett europeiskt perspektiv. Vi behöver stärka kunskapstriangeln. Vi är också eniga om att vi behöver en tydligare inriktning på kvalitet, spetsresultat, konkurrensförmåga och samhällsmål. Inriktningen bör vara att skapa ett europeiskt mervärde.Grönboken lyfter fram frågor som är angelägna och av stor vikt för framtid. Vi står inför stora utmaningar som kräver samordnade insatser och åtgärder. Därför skriver utskottet i sitt utlåtande att europeiska och internationella samarbeten är avgörande både ur det nationella perspektivet och för den europeiska forskningens utveckling. Vi behöver samarbete både för oss själva i och för att vara en del av och världen.Jag tycker att grönboken på ett bra sätt sammanfattar de viktiga frågor som ska diskuteras i ett europeiskt perspektiv. Det är fyra områden som lyfts fram. Det första är det gemensamma arbetet framåt mot EU 2020-målen.Det andra är fokus på att bidra till lösningar på vår tids stora samhällsutmaningar. Det tredje är vikten av att stärka den europeiska konkurrenskraften.Det fjärde är vikten av att stärka den europeiska vetenskapsbasen och det europeiska forskningsområdet.Precis som sägs i grönboken är det viktigt att vi får till stånd ett gemensamt strategiskt ramverk för att effektivisera finansieringen av forskning och innovation. Ett gemensamt strategiskt ramverk bör göra EU:s finansiering mer lättåtkomlig för deltagarna, och därför finns ett stort behov av förenkling av systemet.Det är också viktigt att öka näringslivets deltagande i EU:s forsknings- och innovationsprogram. Det är särskilt angeläget att små och medelstora företag ges goda möjligheter till deltagande i dessa program. Det är ytterligare ett skäl till att systemet bör förenklas.Det är också bra att vi som utskott poängterar att åtgärder bör vidtas för att förbättra villkoren för yngre forskare och för att stärka jämställdheten och kvinnliga forskares deltagande. Inte minst bör åtgärder vidtas för att främja alla forskares mobilitet inom EU.Högkvalitativ forskning kräver god tillgång på excellenta forskare och ställer krav på det samlade utbildningsväsendet. Vi socialdemokrater tycker därför att det är bra att utskottet skriver att skolforskning bör vara en del av EU:s forskningsprogram.Fru talman! Mycket mer skulle kunna sägas om grönboken och vikten av att stärka den europeiska forsknings- och innovationspolitiken, men jag nöjer mig med detta och hänvisar i övrigt till utskottets utlåtande.Med detta yrkar jag bifall till utbildningsutskottets förslag i utlåtandet. Jag vill börja med att yrka bifall till utbildningsutskottets förslag i utlåtandet. Så som redan har nämnts behandlar vi här Europeiska kommissionens grönbok till möjligheter: Mot ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation. Förslaget behandlar 27 frågor. Berörda parter inbjuds till samråd som avslutas . Att det är ett enigt utskott är mycket bra. Forskning och innovationer är byggstenar för framtiden, både vad gäller nya lösningar, produkter och marknader men också i form av ny kunskap som kan bidra till mänsklighetens stora utmaningar. Jag vill dock börja med att berätta för kammaren om ett telefonsamtal jag fick från en person som länge verkat inom utbildningsväsendet både i och i . Han ville tala om att han verkligen uppskattar att utbildningens betydelse för hamnat i fokus. Reformer som görs är viktiga. Han påtalade dock en aspekt som vi sällan lyfter fram i utbildningsdebatter: att det är en stor förmån att få studera. Han berättade om de fattiga familjerna i som satsar stort engagemang för att barnen ska få gå i skolan trots både ekonomiska utmaningar och praktiska svårigheter. Det är fint och viktigt att gå i skolan. Han berättade om sina erfarenheter av barn från olika länder som studerar i . Vissa barn har samma synsätt på skolan här. Han sade: Ni behöver lyfta upp frågan om att det faktiskt är en stor förmån att få gå i skola. Denna rätt har inte alla barn och unga i världen i dag.Fru talman! Det är nyttigt att påminnas om dessa ord. Det är en stor förmån att få studera. En bra start i skolan ger också möjligheter för högre utbildning och forskning. debatterar vi som sagt grönboken som innehåller nyckelfrågor som ska beaktas vid EU:s kommande finansieringsprogram för forskning och innovation. EU:s investeringar i forskning med ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation ska integreras med sammanhållningspolitiken. Utskottet anser att dessa frågor är mycket angelägna och av stor vikt för framtid.Den framtida europeiska forsknings- och innovationspolitiken bör ha sitt fokus på att bidra till lösningen av vår tids stora samhällsproblem och på att stärka den europeiska konkurrenskraften och den sociala sammanhållningen. De utgångspunkter för framtida program som kommissionen för fram i grönboken ligger helt i linje med den svenska inställningen.Vi ställer oss alltså bakom ett gemensamt strategiskt ramverk för att effektivisera finansieringen av forskning och innovation, både nationellt och på EU-nivå. Det gemensamma strategiska ramverket bör utveckla synergier och samband med andra instrument, program och policyer på regional, nationell och europeisk nivå - däribland strukturfonderna. Det gemensamma strategiska ramverket bör även utformas så att det svarar mot höga krav på förenkling, harmonisering och flexibilitet. Den framtida forskningspolitiken bör stärka grundforskningen och samt utveckla en konkurrenskraftig vetenskaplig infrastruktur. Det är också angeläget att små och medelstora företag ges goda möjligheter att delta i EU:s forsknings- och innovationsprogram. I går anordnades ett forskningsseminarium som hanterade frågor om innovationer och företagens möjligheter att finnas med samt utvecklingen av tillämpad forskning. Där var det framför allt fokus på de större företagens förutsättningar. Strategiska forskningsområden lyftes fram som en viktig komponent vad gäller möjlighet att utvecklas.Det var ett mycket spännande seminarium med många olika medskick, och det visar på hur viktigt detta är för hela utveckling - såväl för forskningen och kunskapen som för näringslivet.Utskottet anser att det bör vidtas åtgärder för att förbättra villkoren för yngre forskare och för att stärka jämställdheten och kvinnliga forskares deltagande. Utskottet anser vidare att rörlighetsfrågorna är viktiga, forskarna ska kunna röra sig mellan länderna inom EU.