bet · GY01UbU7 · 2011-03-14 00:00:00 — Deja anser att satsningarna på elevhälsan behöver kompletteras och föreslår regeringen att uppdra åt att i samråd med och ta fram ett allmänt råd om hur skolan i samverkan med elevhälsan tidigt kan identifiera och stödja flickor och pojkar med sviktande psykosocial hälsa och skolsvårigheter (se Dejas slutbetänkande SOU 2010:99). Betänkandet bereds av regeringen. Utskottet vill även uppmärksamma att i en rapport kommit fram till att det inte finns förutsättningar för att genomföra öppna jämförelser av elevhälsans arbete med elevernas psykiska och psykosociala hälsa utifrån fastställda kvalitetsindikatorer. Exempelvis behövs nationella register och bättre lokal dokumentation. konstaterar i sammanhanget att elevhälsan behöver tydliga uppdrag om psykisk ohälsa som följs upp, t.ex. genom årlig verksamhetsstatistik så att uppdragen kan utvecklas, erfarenheter tas till vara och kvalitet följas upp (se mäta kvalitet i skolhälsovårdens/elevhälsans arbete med psykisk ohälsa publicerad ). Utskottet kan konstatera att elevhälsan har en påtagligt viktig uppgift att tidigt upptäcka problem hos barn och unga samt åtgärda dem. Elevhälsans kvalitet och tillgänglighet varierar dock mellan olika skolor och huvudmän. Utskottet föreslår därför att ger regeringen till känna att regeringen ska se till att det görs en nationell översyn av tillängligheten till och kvaliteten på elevhälsan. Utskottet tillstyrker därmed motion 2010/11:So543 yrkande 18 och avstyrker motionerna 2010/11:Ub335 2010/11:Ub377, 2010/11:Ub401, 2010/11:Ub417, 2010/11:Ub429, 2010/11:Ub482 yrkande 17, 2010/11:So543 yrkande 17 och 2010/11:So573 yrkande 25. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kost- och motionsfrågor. Jämför reservation 33 (S). Socialdemokraterna anser i motion 2010/11:Ub482 yrkande 12 att ett skolkökslyft behöver genomföras och uttalar att elever som under sin uppväxt anammar en hälsofrämjande livsstil ofta behåller den som vuxna. Alla elever behöver röra på sig och har rätt till skolmat av hög kvalitet. Motion 2010/11:Ub427 (S) behandlar frågan om hälsofrämjande skolor och att det ska finnas absoluta och mätbara krav på tillgång till god mat, fysisk aktivitet, idrottslokaler, tillgänglighet för elever med en funktionsnedsättning och elevhälsovård. I motion 2010/11:Ub448 (S) behandlas arbetet för att förbättra elevers hälsa. Barns hälsa måste enligt motionärerna främjas genom att låta lek, rörelse och idrott ingå i skoldagen. Inom undervisningen kan en medveten satsning göras om vikten av en bra kost. I motion 2010/11:Ub466 (S) förespråkar motionärerna vikten av att ge elever kunskap om matens betydelse. Skolan har enligt motionärerna i uppgift att ge eleverna insikt i matens betydelse, både ur näringssynpunkt och som en del i en social samvaro, och måste lära ut hur man lagar husmanskost och undervisa i näringslära. I motion 2010/11:Ub420 (S) anser motionärerna att all personal som arbetar med barn och ungdomar ska ha tillräckliga kunskaper i kost- och motionsfrågor för att förbättra barns konsumtionsmönster och levnadsvanor. I motion 2010/11:Ub294 (M) anser motionärerna att arbetet med att förbättra skolmaten bör vara prioriterat. Olika kommuner kan lära av varandra vilka faktorer som skapar en skollunch med bra råvaror som uppskattas av eleverna. Goda matvanor tillsammans med regelbunden fysisk aktivitet är viktiga förutsättningar för att barn och unga ska må bra, växa och utveckla sitt lärande. I läroplanen för (Lgr 11) uppmärksammas hälso- och livsstilsfrågor. I kursplanen för framkommer bl.a. att eleverna genom undervisningen i hem- och konsumentkunskap ska få möjlighet att utveckla medvetenhet om vilka konsekvenser valen i hushållet får för bl.a. hälsa och välbefinnande. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om konsumtionens villkor, om sparande, krediter och lån. Genom undervisningen ska eleverna även ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att planera och tillaga mat och måltider för olika situationer och sammanhang. Inom ämnet idrott och hälsa ska eleverna bl.a. ges förutsättningar för att utveckla goda levnadsvanor och ges kunskaper om hur fysisk aktivitet förhåller sig till psykiskt och fysiskt välbefinnande. Det kan även konstateras att den nya skollagen förtydligat att de skolmåltider som serveras i ska vara näringsriktiga (se prop. 2009/10:165). Regeringen framhöll i proposition 1997/98:6 (s. 78) att det kan anses som en del av läroplanens intentioner att eleverna får tillgång till varierad och näringsriktig mat och att de får äta lunch tillsammans med andra elever och vuxna. Regeringen ansåg det inte vara möjligt att i lagen närmare föreskriva vad skolmåltiderna ska innehålla men uttalade att vid bedömningen bör de svenska näringsrekommendationerna vara en utgångspunkt. har på uppdrag av regeringen utarbetat råd för måltider i förskola, grundskola, gymnasieskola och fritidshem som ett stöd till skolorna i arbetet för bra matvanor (se Bra mat i skolan som publicerades ). Råden omfattar såväl förslag till livsmedelsval som vägledning till schemaläggning och vikten av en bra matsalsmiljö och vänder sig till olika aktörer som på något sätt har ansvar för maten i skolan. fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att utvärdera kännedom och tillämpning av råden. Uppdraget gavs efter upphandling till utvärderingsföretaget som genomförde utvärderingen i form av djupintervjuer, webbenkäter och en telefonundersökning. Slutsatsen är att råden är väl utformade men att det behövs större insatser från i synnerhet beslutsfattare och skolledning för att de ska tillämpas i skolorna (se Utvärdering Bra mat i skolan, , ). ska även enligt regleringsbrev inrätta ett nationellt med syfte att stödja och stimulera kommuner och landsting i deras arbete med att ta fram handlingsprogram för den offentliga måltiden för förskola, skola, äldreomsorg m.m. Utskottet vill även peka på att statens stöd till idrotten bl.a. syftar till att stödja verksamhet som dels bidrar till att utveckla barns och ungdomars intresse och benägenhet för motion och idrott, dels bedrivs ur ett barnrättsperspektiv. Därmed avstyrks motionerna 2010/11:Ub294, 2010/11:Ub420, 2010/11:Ub427, 2010/11:Ub448, 2010/11:Ub466 och 2010/11:Ub482 yrkande 12. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om fortbildning i ANDT-undervisning. I motion 2010/11:Ub374 (KD) menar motionärerna att det är angeläget att intensifiera drogundervisningen och göra ungdomarna medvetna om riskerna med ett omfattande berusningsdrickande och experimenterande med narkotika. Det är enligt motionärerna viktigt med fortbildning för lärarna så att de kan genomföra en bra ANT-undervisning. I läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) betonas att rektorn har ett särskilt ansvar för att eleverna genom undervisningen ska få kunskaper om riskerna med tobak, alkohol och andra droger. finns det ett särskilt i med uppgift att samordna regeringens insatser och effektivisera myndighetsstyrningen inom alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken. Regeringen beslutade om regeringens åtgärdsprogram för ANDT-politiken 2010. Barn och unga i riskzonen är en viktig målgrupp i detta åtgärdsprogram. De prioriterade åtgärderna från regeringens första åtgärdsprogram ligger emellertid fortfarande fast för att säkerställa långsiktighet och kontinuitet i planeringen. Ett sådant område är att skolan är en viktig arena för förebyggande insatser. har fått ett ökat ansvar för att stimulera och stödja utvecklingen av det förebyggande arbetet inom ANDT-området. ska samråda med i dess uppdrag angående alkohol-, narkotika-, dopnings- och förebyggande ANDT-åtgärder i skolan (se regleringsbrevet avseende , U2010/7682//S och U2010/7789/S m.fl.). Vid genomförandet av uppdraget ska de områden som lyfts fram för skolan i regeringens åtgärdsprogram för ANDT-arbetet vara vägledande. Uppdraget ska redovisas till . har även fått i uppdrag av regeringen att erbjuda utbildningsinsatser med syfte att stödja skolornas undervisning om alkohol, narkotika, dopning och tobak (se ändring av regleringsbrev avseende , U2011/389/S). Den slutliga redovisningen ska ske . Utskottet vill även nämna att regeringen i proposition 2010/11:47 En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken redogör för en samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (ANDT-politiken). Syftet är att ange mål och inriktning för hur samhällets insatser ska genomföras, samordnas och följas upp . Propositionen innehåller förslag till ett gemensamt övergripande mål för ANDT-politiken. Propositionen överlämnades till . Därmed avstyrks motion 2010/11:Ub374. Elevernas skolmiljö och inflytande Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om arbetsmiljön i skolan. I motion 2010/11:Ub390 (S) begärs att man låter göra en arbetsmiljötillsyn över våra skolor. Motionärerna påpekar att skolorna har undermåliga lokaler som inte är underhållna, att ventilationen är dålig och att skolbänkarna och stolarna inte uppfyller de krav ställs på vuxnas arbetsmiljö. I motion 2010/11:Ub383 (KD) föreslås att får i uppdrag att göra en inventering av den fysiska miljön i landets alla grund- och gymnasieskolor. Enligt motionären har inte alla kommuner klarat av att prioritera skolan som arbetsplats och lokaler har tillåtits förfalla. Många elever vittnar om dålig ventilation, bullriga lokaler och ofräscha toaletter. Arbetsmiljölagen ersatte arbetarskyddslagen. I och med tillkomsten av arbetsmiljölagen utvidgades lagens tillämpningsområde, bl.a. på så sätt att lagen även skulle gälla för den som genomgår utbildning, dock inte elev i lägre årskurs än årskurs 7 i eller motsvarande. utvidgades lagens tillämpningsområde på utbildningsområdet till att gälla även för elever på låg- och mellanstadium. Särskilt med tanke på att skadorna på mellanstadiet enligt gjorda undersökningar var fler än på högstadiet ansågs det rimligt att man vid genomgång av lokaler, belysning m.m. skulle ha stöd av arbetsmiljölagen även när det gäller de yngre eleverna. I den nya skollagen finns bestämmelser om arbetsmiljö i 5 kap. 3 och 4 §§. Dessa paragrafer saknar motsvarighet skollag. I 3 § stadgas att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. I 4 § finns en uttrycklig hänvisning till bestämmelserna i arbetsmiljölagen (1977:1160) om kraven på en god arbetsmiljö. Arbetsmiljölagen har karaktären av en ramlag. Skolan är enligt lagens mening en arbetsplats, och arbetsmiljölagen och anslutande författningar gäller arbetstagare i skolan. Den som genomgår utbildning, dvs. elever fr.o.m. årskurs 1, likställs med arbetstagare och omfattas av arbetsmiljölagens bestämmelser med undantag av de regler som gäller skyddsombud, skyddskommittéer och åldersgränser. förstärktes och förtydligades elevers och studerandes rätt till deltagande i arbetsmiljöarbetet genom ändringar i arbetsmiljölagen. Även yngre elever (i grundskola), elever i särskola och vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) fick därmed rätt att delta i arbetsmiljöarbetet efter ålder, mognad och förutsättningar i övrigt. Elever och studerande företräds av elevskyddsombud eller studerandeskyddsombud. Det är som har till uppgift att ha tillsyn över att arbetsmiljölagen efterlevs. Därmed avstyrks motionerna 2010/11:Ub383 och 2010/11:Ub390. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om elevernas medbestämmande och inflytande. Jämför reservationerna 34 (S) och 35 (MP, V). Socialdemokraterna anser i motion 2010/11:Ub482 yrkande 14 att både elever, skolor och lärare ska få hjälp och stöd i arbetet med medbestämmande och elevinflytande. Kommunerna måste i samverkan eller genom de elevfackliga organisationerna erbjuda elevråd och aktiva elever det stöd de behöver för att kunna ta ansvar. behandlar i motion 2010/11:Ub285 yrkande 2 en förstärkning av elevinflytandet. anser att skolan ska främja ett demokratiskt arbetssätt där elever, personal och föräldrar är delaktiga och har inflytande i såväl formella beslut som den vardagliga verksamheten. Arbetsmiljöfrågor, värdegrund och eventuella regler för samvaron på skolan ska diskuteras aktivt. Företrädare för elever ska enligt inte bara vara delaktiga i framtagandet av sådana regler utan även i besluten om desamma. I motion 2010/11:Ub402 (S) anser motionärerna att barnen precis som vuxna ska ha rätt att utvärdera sin arbetsmiljö och arbetssituation. På så sätt kan arbetet med en skola för alla fortsätta. Utskottet menar att barn och elever är de egentliga brukarna i skolan. De ska med ökad ålder och mognad ha inflytande över både den dagliga verksamhetens uppläggning och sitt eget lärande. Skolans demokratiuppdrag dvs. skolans arbete med inflytande, delaktighet, jämställdhet och människors lika värde och barnens och elevernas möjlighet till inflytande är starkt kopplade till varandra. Skolan ska dels ge kunskaper om demokrati och mänskliga rättigheter m.m., dels tillämpa ett demokratiskt arbetssätt. När det gäller de yngre barnen har det införts en bestämmelse i den nya skollagen om att vårdnadshavare ska erbjudas möjlighet till inflytande över utbildningen (se 4 kap. 12 §). Vårdnadshavarnas inflytande grundar sig främst på att de går in i barnets ställe när barnet på grund av sin ålder inte självt kan utöva sitt inflytande i full utsträckning. Detta inflytande ska minska i styrka i takt med att barnens ålder ökar och barnen själva kan bevaka sina intressen och uttrycka sig. För barn och elever är inflytande en del av deras rätt att påverka den verksamhet där de vistas och verkar. Det är viktigt för att förankra beslut och åtgärder i verksamheten. Därför har bestämmelsen i den nya skollagen om barns och elevers inflytande formulerats starkare än när det gäller vårdnadshavarna. I 4 kap. 9 § den nya skollagen sägs därför att barn och elever ska ges inflytande över utbildningen och fortlöpande stimuleras att ta aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen och hållas informerade i frågor som rör dem. Informationen och formerna för barnens och elevernas inflytande ska anpassas efter deras ålder och mognad. Eleverna ska alltid ha möjlighet att ta initiativ till frågor som ska behandlas inom ramen för deras inflytande över utbildningen. Elevernas och deras sammanslutningars arbete med inflytandefrågor ska även i övrigt stödjas och underlättas. Utskottet vill även uppmärksamma att det vid varje förskole- och skolenhet ska finnas ett eller flera forum för samråd med barnen, eleverna och de vårdnadshavare som har yngre barn (se 4 kap. 13 § den nya skollagen). Där ska sådana frågor behandlas som är viktiga för enhetens verksamhet och som kan ha betydelse för barnen, eleverna och vårdnadshavarna. Forumets uppgift är således att vara en arena där barn, elever och vårdnadshavare kan föra fram förslag och synpunkter i olika frågor. Inom ramen för ett sådant forum ska även information ges om förslag till beslut i sådana frågor som behandlas där, och det ska ges tillfälle att komma med synpunkter innan beslut fattas. Utskottet vill i sammanhanget understryka att skolorna bör ha rutiner för hur frågor slussas från t.ex. klassnivå till ett forum för samråd. Elevernas inflytande regleras också i arbetsmiljölagen (1977:1160). Lagen gäller i vissa delar den som genomgår utbildning och ger eleverna medinflytande i arbetsmiljöfrågor genom elevskyddsombud. Även i (AFS 2001:01) och Statens skolverks föreskrifter (SKOLFS 2004:13) finns bestämmelser om elevskyddsombudens medverkan i skolans arbetsmiljöarbete. Att elever åtar sig förtroendeuppdrag är enligt utskottets mening positivt och ska stödjas. En viktig fråga för de elever som åtar sig uppdrag att företräda andra elever är att deras studieförutsättningar inte försämras och att de inte riskerar att uppnå sämre resultat än de annars skulle ha kunnat göra. Därför har möjligheten att få kompensation för den undervisning de går miste om på grund av sina uppdrag utökats till att gälla elevföreträdare, inklusive elevskyddsombud, i alla skolformer utom förskolan (se 4 kap. 11 § den nya skollagen). fanns det endast möjlighet för elever i gymnasieskolan att få kompensation för den undervisning de går miste om på grund av sina uppdrag. Slutligen vill utskottet upplysa om att en kommun eller ett landsting inom de delar av skolväsendet som de är huvudmän för får inrätta lokala styrelser enligt de bestämmelser som gäller för självförvaltningsorgan enligt kommunallagen (1991:900). I en lokal styrelse för bl.a. en skolenhet med grundskola ska företrädare för barnens eller elevernas vårdnadshavare och företrädare för de anställda ingå som ledamöter. Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anförda motionerna 2010/11:Ub285 yrkande 2, 2010/11:Ub402 och 2010/11:Ub482 yrkande 14. Utbildningens innehåll särskilda ämnen och läromedelsfrågor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utbildningens innehåll i fråga om idrott och hälsa, sex och samlevnad, hem- och konsumentkunskap m.m. Jämför reservationerna 36 (MP) och 37 (V). Flera motioner behandlar behovet att öka den fysiska aktiviteten i skolan. I motion 2010/11:Ub299 (S) anser motionären att kommunerna och de enskilda skolorna har ett stort ansvar för väl använd skoltid men att det är angeläget att också staten tydligt markerar betydelsen av barns och ungdomars fysiska aktivitet. Enligt motion 2010/11:Ub488 (MP) borde varje skola ges goda förslag på hur förutsättningarna för ökad fysisk aktivitet skulle kunna förbättras. Motion 2010/11:Ub265 (M) betonar vikten av ökad schemalagd idrott i skolan. Motionären understryker att det är oroväckande att se hur många barn och ungdomar som saknar någon form av fysisk aktivitet. I motionerna 2010/11:Ub261 (M) och 2010/11:Ub314 (M) föreslår motionärerna att det införs fler idrottstimmar i skolan. I motion 2010/11:Ub295 anser motionären att man bör arbeta med att förbättra skolidrotten på flera sätt, bl.a. genom att öka mängden skolidrott, erbjuda idrottslektioner som alla kan delta i och bjuda in idrottsklubbar och andra ideella aktörer till skolorna. uttalar i motion 2010/11:Ub277 yrkande 1 att regeringen bör genomföra förslag om ändringar i fråga om sex- och samlevnadsundervisningen i grund- och gymnasieskolans kursplaner. föreslog att man särskilt ska lyfta fram frågor om jämställdhet, homo-, bi- och transpersoner och om kränkande behandling i undervisningen. begär i motion 2010/11:Ju401 yrkande 15 att Myndigheten för skolutveckling ges i uppdrag att återkomma med förslag på hur frågor om sexuell läggning och könsidentitet ska beröras på ett integrerat sätt i undervisningen i och gymnasieskolan. Enligt bör hbt-frågor kopplas till grundläggande värderingar om alla människors lika värde och rättigheter. I motion 2010/11:Ub217 (S) begärs en översyn av sexualundervisningen i skolan, bl.a. på grund av det ökande antalet våldtäkter och den frustration som många flickor och pojkar känner i dessa frågor. Motion 2010/11:Ub297 (S) behandlar behovet av att förbättra sex- och samlevnadsundervisningen i skolan. Det är enligt motionärerna viktigt att sex- och samlevnadsundervisningen i skolorna stärks och att ämnet tas upp ur olika synvinklar. Frågor som genus, risker för könssjukdomar och information om hbt-frågor behöver finnas med i undervisningen. I motion 2010/11:Ub357 yrkande 5 (S) anser motionärerna att skrivningarna i läroplanerna och kursplanerna om sexualitet och samlevnad bör bli tydligare. Det är ett ämnesövergripande kunskapsområde, men i läroplanen är det i stort sett bara beskrivet i biologiämnet. I motion 2010/11:Ub311 yrkande 1 (FP) anser motionären att skolans undervisning om sexualitet, identitet och relationer måste utgå från att alla sexuella läggningar och könsidentitetsuttryck också finns hos eleverna själva. I motion 2010/11:Ub221 (S) anser motionären att hemkunskapsämnet bör uppvärderas och hemkunskapslärarnas roll utvecklas och stärkas. I hemkunskapen ges eleverna möjlighet att utveckla kunskap om olika alternativa val, vad handlingar får för konsekvenser för individen själv, för andra och för miljön. Även motion 2010/11:Ub407 (S) behandlar att hem- och konsumentkunskapens betydelse i skolan bör uppvärderas. I motion 2010/11:Ub228 (S) uttalas att det behövs utbildning för hållbar utveckling och hållbar konsumtion. Ungdomar får många erbjudanden och det kan vara svårt att se konsekvenserna av dessa. I motion 2010/11:Ub373 (FP) behandlas vikten av hem- och konsumentkunskap och att alla elever bör ha rätt att genom och gymnasieskolan kunna utveckla kunskap för hemliv, yrkesliv och samhällsliv. föreslår i motion 2010/11:N421 yrkande 9 att den samlade kunskapen om den sociala ekonomins betydelse förankras inom utbildningsväsendets olika delar. Motion 2010/11:Ub225 (S) behandlar arbetsrättsliga frågor hos skolelever och att sådana kunskaper behövs för att man ska få en bra start på sitt yrkesliv. Motionärerna konstaterar att skolungdomar utnyttjas på sina sommarjobb, får för låg lön, har för lång arbetstid etc. I motion 2010/11:Ub437 (S) anser motionären att läroplanens mål om simundervisningen bör förtydligas och bör det ställas krav på landets skolor att på ett tillfredsställande sätt organisera simundervisning för eleverna. En nollvision borde formuleras inom detta område. I motion 2010/11:Ub440 (S) menar motionärerna att det är angeläget att införa livskunskap i skolan ett ämne där man bl.a. tar upp frågor om hur man ska hantera relationer och prestationskrav. Motionärerna i motion 2010/11:Ub444 (S) anser att barn i måste ha goda kunskaper i hur man agerar i trafiken och att ett hjälpmedel för skolorna är att ha en plan för kunskapsområdet trafik. Motion 2010/11:Ub247 (S) behandlar behovet av att skolan bättre tar sitt ansvar för att beskriva kolonialismen och dess verkningar. Med tanke på den främlingsfientliga utvecklingen i är det av största vikt att skolan tar sitt ansvar och lyfter in bl.a. kolonialismen och dess efterverkningar folkets historia på schemat. I motion 2010/11:Ub267 (MP) begärs att regeringen återkommer med förslag om hur den praktiska arbetslivsorienteringen kan säkerställas och utvecklas som en levande del i elevers utbildning och en förberedelse för arbetslivet och/eller högre utbildning. I motion 2010/11:Ub271 (M) anser motionären att det i kärnämnet historia bör finnas aktuellt och relevant material om Skånelands respektive historia. Det är enligt motionären en rättighet att känna till det som fanns före det som är vårt gemensamma . Motionären i motion 2010/11:Ub453 (M) anser att antalet utbildningstimmar i privatekonomi, juridik och samhällskunskap bör öka i och gymnasiet. Det ekonomiska ansvaret börjar allt tidigare, och det är angeläget våra ungdomar kan klara av den nya situationen på bästa sätt. I motion 2010/11:Ub240 (FP) föreslås att engelska införs som obligatoriskt ämne från årskurs 1. Motionären menar att ett större fokus på och en tidigare start av ämnet engelska bidrar till att elevernas kunskaper skriftligt såväl som muntligt stärks . I motion 2010/11:Ub202 (C) framförs att skånska skolor borde undervisa i danska språket eftersom den kulturella och språkliga förståelsen i inte alltid är så god. ämnen räknas upp i den nya skollagen. Undervisningen ska omfatta bild, engelska, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, matematik, musik, naturorienterande ämnen (biologi, fysik och kemi), samhällsorienterande ämnen (geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap), slöjd, svenska eller svenska som andraspråk och teknik. Dessutom ska det finnas modersmål, för de elever som ska erbjudas sådan undervisning, och språkval som ämnen. För varje ämne ska det finnas en kursplan. Utöver undervisningen i de särskilda ämnena finns elevens val och skolans val. Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Skolans val får omfatta ett lokalt tillval, om har godkänt en plan för undervisningen.