bet · GZ01NU2 · 2011-12-12 00:00:00 — Det bör även erinras om att den regionala tillväxtpolitiken är inriktad mot att stärka den lokala och regionala konkurrenskraften i alla delar av landet. Vissa riktade insatser förekommer dock, exempelvis i form av stöd till och till vissa infrastrukturanläggningar. Utskottet anser mot bakgrund av det ovan anförda att det inte finns skäl att ställa sig bakom kraven om en särskild skärgårdsstrategi i linje med vad som efter frågas i motionerna 2011/12:N286 (S) och 2011/12:331 (S). Båda motionerna avstyrks. Utvecklingen i vissa geografiska områden Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden i avsnittet med hänvisning till att åtgärder som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas av de regionala organen och berörda myndigheter. Motionerna och vissa kompletterande uppgifter De motioner som berör åtgärder i särskilda län eller regioner förtecknas i bilaga 4. Kompletterande uppgifter om vissa av de frågor som tas upp i respektive motion återfinns också i bilagan. När utskottet senast behandlade motioner av liknande slag vidhöll det den principiella uppfattningen att åtgärder och insatser som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas inom ramen för de möjligheter som och regeringen anförtror de regionala organen samt i förekommande fall olika myndigheter. Utgångspunkten för denna prövning ska vara det övergripande målet för den regionala tillväxtpolitiken, dvs. utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Samtliga då aktuella motionsyrkanden avstyrktes av utskottet. Ställningstagandet ledde inte till några reservationer. sammansättning ska bl.a. avspegla de geografiska förhållandena runt om i . Ledamöternas lokala eller regionala förankring kommer emellanåt till uttryck i riksdagsmotioner med önskemål om olika former av insatser i den egna hembygden eller regionen. I de fall motioner av detta slag har hamnat på näringsutskottets bord har utskottet uttryckt förståelse för att enskilda ledamöter vill uppmärksamma problem eller framgångsrika insatser i vissa regioner eller andra geografiskt avgränsade områden. har utskottet hävdat uppfattningen att åtgärder och insatser som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas inom ramen för de möjligheter som och regeringen anförtror de regionala organen samt i förekommande fall olika myndigheter. Utgångspunkten för denna prövning ska vara det övergripande målet för den regionala tillväxtpolitiken, dvs. utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Utskottet ser inga skäl att ompröva denna hållning och avstyrker därför i berörda delar samtliga de motioner som finns förtecknade i bilaga 4. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utskottets förslag i korthet anvisar de anslag och godkänner de bemyndiganden inom utgiftsområde 19 som regeringen har föreslagit i budgetpropositionen. avslår ett antal motionsyrkanden med koppling till anslagen. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Som framgår av betänkandets inledningsavsnitt är en av utgångspunkterna för behandling av den nu aktuella delen av budgetpropositionen att utgiftsramen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt är fastställd . biföll förslaget i budgetpropositionen till fördelning av utgifter på utgiftsområden (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU1). Detta innebär att ramen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt ska uppgå till ca . De olika anslagen inom ett utgiftsområde fastställs sedan genom ett och samma beslut. Statsbudgetens utgiftsområde 19 innefattar de tre anslagen Regionala tillväxtåtgärder (1:1), Transportbidrag (1:2) och Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 (1:3). Anslaget till regionala tillväxtåtgärder används för regional och central projektverksamhet (inklusive riskkapitalfonder, lånefonder och garantifonder), regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag, såddfinansiering, ersättning för vissa kreditförluster i stödområde B samt stöd till kommersiell service. Vidare får anslaget användas för viss administration, uppföljning och utvärdering samt viss central utvecklingsverksamhet m.m. Regeringen anser att det även fortsättningsvis bör vara en uppgift för regeringen att fördela anslaget mellan län och anslagsposter och utfärda de föreskrifter som behövs. Vid fördelning av medel mellan länen bör bl.a. behov av medfinansiering av , stödområdestillhörighet samt särskilda omställningsproblem vara den huvudsakliga fördelningsnyckeln, med särskilt beaktande av medfinansieringsbehovet av åtgärder inom ramen för det regionala tillväxtarbetet. Regeringen föreslår en förstärkning av den lokala nivåns arbete med att effektivisera och samordna kommersiell och offentlig service. Anslaget föreslås därför öka med och beräknas öka med och . Vidare föreslås en ökning av anslaget med och en beräknad ökning med för att förstärka regionala investeringsstöd. Anslaget föreslås minska med 2012 för att finansiera ökade utgifter inom anslaget (1:4) under utgiftsområde 24 Näringsliv. Anslaget beräknas minska med motsvarande belopp 2013 för samma ändamål. I budgetpropositionen prioriterar regeringen åtgärder för att möta inbromsningen av ekonomin, för varaktigt högre tillväxt och sysselsättning, för att välfärden ska komma alla till del samt för ett stabilt finansiellt system. För att bidra till detta föreslås och beräknas vissa anslag minska, bl.a. Regionala tillväxtåtgärder (1:1) som beräknas minska med 2013, 2014 och 2015. Genom beslut i samband med regeringens förslag i budgetpropositionen tillfördes anslaget för perioden 20122014 för insatser inom kommersiell service. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att ca anvisas under anslaget Regionala tillväxtåtgärder (1:1) . beräknas anslaget till ca 1 527, 1 518 respektive . Det regionala transportbidraget kompenserar företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulerar till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. På grund av den ekonomiska krisen och 2009 har utbetalningarna av transportbidrag varit förhållandevis låga . Företagen i regionen har lägre försäljning och produktion än tidigare, vilket har resulterat i färre transporter. Regeringen gör bedömningen att utbetalningarna kommer att öka och föreslår att ca anvisas under anslaget Transportbidrag (1:2) . beräknas samma nivå på anslaget. Anslaget Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 (1:3) används för utbetalningar av medel från denna fond. Från statens budget sker utbetalningarna inom regionala utvecklingsfonden till de åtta regionala strukturfondsprogrammen inom målet för regional konkurrenskraft och sysselsättning, för vilka är förvaltande och attesterande myndighet, samt till programmet SverigeNorge inom målet för territoriellt samarbete. För de program som redovisas på statens budget beräknas ramen för regionala utvecklingsfonden för programperioden till ca . Transportstödet är ett av de viktigaste regionalpolitiska instrumenten för att utveckla och behålla företag i hela , sägs det i motion 2011/12:N333 (S). Motionärerna framhåller vikten av att transportstödet är långsiktigt och hållbart för att inte skapa osäkerhet som kan leda till begränsad investeringsvilja och vilja till ytterligare vidareförädling. Socialdemokraterna anser att regeringens förslag till ökning av anslagen till regionala tillväxtåtgärder är otillräckliga. I kommittémotion 2011/12:N349 föreslår de i stället att stödet totalt bör ökas med jämfört med regeringens förslag. Den fördelningsmodell som används för anslaget 1:1 ifrågasätts i motion 2011/12:N369 (S). Motionärerna anser att systemet är inkonsekvent och varje län får olika anslag per invånare. Beräknings- och bedömningsgrunderna är för en utomstående omöjliga att överblicka. Motionärerna pekar på situationen i och menar att det bör göras en översyn av det aktuella anslaget så att länen och regionerna har samma förutsättningar att arbeta med regional utveckling och samfinansiering. Systemet bör också präglas av transparens vad gäller fördelningsnycklar etc. Huvudsakligen motsvarande synpunkter på fördelningen av det regionala utvecklingsanslaget utvecklas i motion 2011/12:N206 (C). Motionären framhåller att det är dags att genomföra en ordentlig genomlysning och revidering av fördelningssystemet. Fördelningen måste vara transparent och bidra till regionförstorande samarbete och tillväxt. En levande lands- och glesbygd förutsätter tillgång till offentlig service, sägs det i kommittémotion 2011/12:N418. Motionärerna säger sig slå vakt om hela riket och anser att det är viktigt med en levande landsbygd så att människor kan bo även utanför de tätbefolkade områdena. För att satsa på servicekontor för att kunna erbjuda bättre offentlig service i hela landet avsätter de mer än regeringen. Enligt vad som anförs i motion 2011/12:N422 (SD) vill öka anslaget till regionala tillväxtåtgärder (1:1) med utöver vad regeringen har föreslagit för . Vidare vill öka anslaget Transportbidrag (1:2) med utöver vad regeringen har föreslagit. Ökningen syftar till att kompensera företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor. Därigenom stimuleras till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Antalet drivmedelsstationer i landet fortsätter att minska, vilket drabbar arbetsresandet och företag, konstateras det i partimotion 2011/12:N366. Även besöksnäringen drabbas av den försämrade situationen. Färre mackar betyder också ofta att nedläggningen av dagligvarubutikerna accelererar eftersom detta ofta är en kombinationsnäring. Motionärerna ser positivt på att regeringen ökar stödet men anser det vara otillräckligt för att hejda utvecklingen. De anser att stödet bör öka med 2012 utöver regeringens förslag. Fördelningen av anslaget till regionala tillväxtåtgärder Av budgetpropositionen framgår att regeringen ser behovet av medfinansiering av , stödområdestillhörighet samt särskilda omställningsproblem som den huvudsakliga fördelningsnyckeln, med särskilt beaktande av medfinansieringsbehovet av åtgärder inom ramen för det regionala tillväxtarbetet. Enligt uppgift från ingår inte variabeln invånarantal i fördelningsnyckeln. Medfinansieringsbehovet inom ramen för det regionala tillväxtarbetet infördes som en fördelningsvariabel 2002. I samband med att det årliga regleringsbrevet tas fram gör regeringen regelmässigt en analys av om det finns behov av att omfördela medel inom anslaget mellan berörda län eller beslutsfattare. Av förordningen (2000:281) om regionalt transportbidrag framgår att transportbidrag får lämnas som bidrag till transportkostnaden för godstransporter på järnväg och yrkesmässig trafik på väg eller till sjöss. Transportsträckans längd ska uppgå till . För ytterligare detaljer om stödets utformning hänvisas till den nyssnämnda förordningen. I regleringsbrevet fick i uppdrag att se över transportbidraget. Uppdraget avser fördelning och inriktning av stödet, vidareförädling av bär m.m., stimulans till ytterligare vidareförädling samt hållbarhetsperspektivet, framför allt ur ett miljö- och klimatperspektiv. Förslagen ska vara kostnadsneutrala i förhållande till dagens system. Uppdraget skulle ursprungligen ha redovisats , men har genom ett beslut om ändring av regleringsbrevet förlängts till . har i ett protokollsutdrag från sammanträdet meddelat finansutskottet att en majoritet i näringsutskottet står bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Av protokollsutdraget framgår också att representanterna för oppositionspartierna i utskottet står bakom sina respektive förslag till ramar. Som det har redovisats beslutade om utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna. ställde sig bakom regeringens förslag till ram för det nu aktuella utgiftsområdet. I det följande behandlar utskottet de motionsyrkanden som har koppling till redovisningen av anslagsförslagen i budgetpropositionen. När det gäller stöd till kommersiell service hänvisas till det som har anförts tidigare i detta betänkande om dessa frågor. Utskottet konstaterar här endast att regeringen betonar servicefrågornas betydelse för den regionala tillväxten och att ett flertal särskilda satsningar har gjorts på detta område . Någon ytterligare anslagsökning för detta ändamål i linje med vad som föreslås i några av motionerna kan därför inte anses vara motiverat. Utskottet är vidare av den uppfattningen att det är ofrånkomligt att det uppkommer vissa rättvisediskussioner när det gäller fördelningen av anslaget Regionala tillväxtåtgärder (1:1) till regionala aktörer och andra beslutsfattare. Utskottet anser dock, liksom regeringen, att det även fortsättningsvis bör vara en uppgift för regeringen att fördela detta anslag mellan län och anslagsposter och utfärda de föreskrifter som behövs. Den behovsanalys som regeringen gör i samband med att det årliga regleringsbrevet tas fram för att fördelningen kan anpassas på ett sådant sätt att resurserna hamnar där de gör mest nytta. Avslutningsvis vill utskottet erinra om att det pågår en utredning om transportbidragets omfattning och utformning. Innan utredningen har presenterat sina slutsatser saknas det skäl för att agera i linje med vad som efterfrågas i motionerna 2011/12:N333 (S) och 2011/12:N422 (SD). Sammantaget innebär detta att utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag och bemyndiganden inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt och avstyrker samtliga de i avsnittet aktuella motionerna i berörda delar. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Den regionala tillväxtpolitikens inriktning, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkande 13, 2011/12:N303 av m.fl. (V) yrkande 1, 2011/12:N342 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 46, 2011/12:N353 av och (båda S) och 2011/12:N423 av m.fl. (S) yrkandena 13 och 2011/12:N212 av (KD), 2011/12:N287 av m.fl. (M) och 2011/12:N412 av (S). I ska människor ha frihet att förverkliga sina drömmar. Välfärd och möjligheter ska komma alla till del. En rättvis och fungerande regionalpolitik måste utgå ifrån att hela landet hänger ihop och att vi är beroende av varandra. Vi kan inte acceptera att regionalpolitiken reduceras till en politik utan ambitioner för gles- och landsbygd. Regionalpolitiken måste i stället bli ett kraftfullt verktyg för en rättvis utveckling i hela landet. Med instämmande i vad som sägs i Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:N342 vill vi understryka att den övergripande regionalpolitiska utgångspunkten måste vara att den ekonomiska tillväxten är summan av tillväxten i landets alla delar. De statliga insatserna måste därför inriktas på att göra det möjligt för regionerna att utvecklas efter sina olika förutsättningar. Det handlar om att skapa en värdeburen långsiktigt ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbar utveckling, med väl fungerande lokala arbetsmarknadsregioner och en god servicenivå i alla delar av landet. Såväl de snabbväxande storstadsregionernas utmaningar som de mindre regionernas problem exempelvis utflyttning, strukturell arbetslöshet och skev åldersstruktur måste hanteras. Problemet med den skeva ålderssammansättningen har i betydande utsträckning negligerats av regeringen. står inför en besvärlig demografisk utveckling som på många sätt kommer att innebära förändrade behov av kommunernas olika välfärdstjänster. För vissa mindre regioner kommer den överskuggande framtidsutmaningen därför vara att klara vården och omsorgen. För att kunna garantera en likvärdig välfärd för alla oavsett var i landet man bor måste solidariteten mellan landets olika delar utvecklas och förstärkas. Vi sluter också upp bakom det som sägs i den ovan nämnda motionen om att globaliseringens effekter måste beaktas på ett betydligt mer genomtänkt sätt än inom ramen för den regionala tillväxtpolitiken. När länder som , och integreras i den globala ekonomin innebär det både utmaningar och möjligheter för ett litet exportberoende land som . Dessa utmaningar och möjligheter måste finnas högt på agendan när frågor om regional tillväxt diskuteras. Det som sägs i motionen om storstädernas roll i den nationella ekonomin vill vi också lyfta fram. Väl fungerande storstadsregioner är utan tvekan viktiga för framtida konkurrenskraft. Storstädernas förutsättningar för konkurrenskraftiga kunskapskluster för globala marknader och potentialen i den kunskapsintensiva tjänstesektorn och de kreativa näringarna måste tas till vara. måste storstädernas problem hanteras. Vi vill att den nationella nivån, tillsammans med storstadsregionernas företrädare, utformar en strategi för att utveckla storstädernas möjligheter. Miljöfrågor, integration, kamp mot brottslighet samt bostadsinfrastruktur- och utbildningsfrågor måste få särskilt utrymme i en sådan strategi. Just integrationsfrågorna anser vi länge har behandlats styvmoderligt inom den regionala tillväxtpolitiken. Vi står därför bakom kravet i motion 2011/12:N353 (S) om att det bör upprättas en handlingsplan för integration inom politikområdet. Det vi anför ovan om behovet av en storstadsstrategi innebär inte att vi ser ett motsatsförhållande mellan storstäder och landsbygd. Även för att stärka utvecklingen på landsbygden krävs det en tydlig strategi och konkreta åtgärder. En sådan strategi måste innehålla åtgärder som förbättrat stöd till näringslivsutveckling, stöd till småföretag och företag som drivs i sociala former samt kooperativ form, förbättrad tillgång till offentlig och kommersiell service och riskkapital samt investeringar i kommunikationer och infrastruktur. Bristen på kapital för landsbygdsföretagare är en fråga som uppmärksammas i motion 2011/12:N423 (S). Vi instämmer med motionären i att det finns skäl att se över den förordning som reglerar det lokala investeringsstödet med ambitionen att göra den mer följsam för en aktiv utveckling av näringslivets lokalbehov och med hänsyn till berörda inlandskommuners faktiska och fysiska förutsättningar. Ett annat sätt att stimulera både det lokala engagemanget och utbudet av kapital är att uppmuntra olika former av lokal ekonomi. I motion 2011/12:MJ469 (MP) lyfts dessa frågor fram, och vi står bakom dessa tankegångar. Vidare ser vi en poäng i det som framförs i motion 2011/12:N303 (V) om vikten av en bättre samordning av de regionalpolitiska frågorna. Regeringen bör därför ges i uppdrag att samordna alla landsbygds- och regionalpolitiska frågor i . Sammantaget innebär det anförda att vi tillstyrker motionerna 2011/12:N342 (S), 2011/12:N353 (S), 2011/12:N423 (S), 2011/12:MJ469 (MP) och 2011/12:N303 (V) i berörda delar. Övriga motioner i avsnittet avstyrks. , punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N342 av m.fl. (S) yrkande 7 och 2011/12:N218 av (FP) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:N289 av (KD). I EU:s strukturfondsprogram finns betydande resurser tillgängliga för olika insatser med bäring mot regional utveckling och tillväxt. I utvärderingar har det konstaterats att programmen har en del kortsiktiga positiva sysselsättningseffekter, men saknas det belägg för att insatserna skulle påverka den långsiktiga tillväxten i regioner och företag. Enligt vår uppfattning är detta bekymrande. Vi anser att måste få bättre utväxling av de resurser som kanaliseras via EU-programmen. Kortsiktiga resultat måste också resultera i långsiktiga effekter. De projekt som bedrivs inom ramen för programmen måste i större utsträckning än syfta till att varaktigt påverka de grundläggande förutsättningarna för långsiktig ekologisk, social och ekonomisk utveckling, dvs. insatserna bör, enligt vår uppfattning, i större utsträckning ha karaktären av investeringar. Med det ovan sagda tillstyrker vi motion 2011/12:N342 (S) i berörd del. Övriga motioner i avsnittet avstyrks i berörda delar. Organisering och lokalisering av myndigheter, punkt 3 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N202 av Arhe Hamednaca (S), 2011/12:N204 av (S), 2011/12:N216 av m.fl. (S) och 2011/12:N302 av (S) samt 2011/12:N281 av (C) och 2011/12:N325 av (M). Statlig verksamhet fyller en mycket viktig roll på många platser i vårt land. Det handlar om att kunna erbjuda offentlig service på likvärdiga villkor oavsett om man bor i en stad eller på landsbygden. Därutöver fungerar statliga aktörer ofta som mycket viktiga arbetsgivare i områden där utbudet av arbetstillfällen är begränsat. Mot den bakgrunden ser vi det som bekymmersamt att en rad omorganisationer inom den statliga förvaltningen har lett till att statlig verksamhet har försvunnit från mindre orter och lett till koncentrationer i stora regionala centrum. Vi instämmer i vad som sägs i motion 2011/12:N204 (S) om att regionalpolitiska aspekter borde beaktas på ett bättre sätt vid omorganisationer av den statliga förvaltningen. Kraven kan skärpas genom att så som anförs motionerna 2011/12:N216 (S) och 2011/12:N302 (S) det regionalpolitiska perspektivet ges större tyngd i de regleringsbrev och ägardirektiv som regeringen ansvarar för. Där är det möjligt att ge tydliga och skarpa signaler om ansvaret för att stödja den regionala utvecklingskraften runt om i landet. När nya myndigheter startas bör lokaliseringsfrågan alltid prövas från ett regionalpolitiskt perspektiv, och alla tendenser till s.k. återlokalisering måste motarbetas. Vi anser också att det kan finnas skäl att ta fram en plan för utlokalisering av statliga verk och myndigheter från . I en sådan plan får dock inte storstädernas förorter glömmas bort. Vi tillstyrker därför det som sägs i motion 2011/12:N202 (S) om att regeringen vid lokalisering av offentliga myndigheter även bör överväga storstädernas förorter som ett alternativ. Samtliga de nu omnämnda motionerna tillstyrks. Övriga motioner i avsnittet avstyrks. Organisering och lokalisering av myndigheter, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N302 av (S) och 2011/12:N202 av Arhe Hamednaca (S), 2011/12:N204 av (S), 2011/12:N216 av m.fl. (S), 2011/12:N281 av (C) och 2011/12:N325 av (M). Storstadscentreringen är alldeles för stor när det gäller frågor om lokalisering av statlig verksamhet. När sådan verksamhet har rationaliserats och omorganiserats har det i alldeles för stor omfattning inneburit att den har försvunnit från mindre orter. Det innebär i sin tur att samhällsservicen, som är viktig för den enskilda individen och i mycket stor utsträckning för företagare, blir mycket svårtillgänglig. Statlig verksamhet finns redan till största delen i de s.k. tillväxtregionerna, vilket bidrar till att öka den regionala obalansen. Med dagens teknik är det fullt möjligt att utlokalisera en stor del av den statliga verksamheten till orter i glesbygden. Modernare lösningar skulle göra det möjligt för inlands- och glesbygdskommunerna att behålla viktiga arbetsplatser och därmed ge reella förutsättningar för utveckling och tillväxt. Även när det gäller statliga affärsdrivande verk borde en stor del av den administrativa verksamheten förläggas till de regioner där verksamheten har sitt huvudsakliga ursprung.