bet · GZ01SoU1 · 2011-12-06 00:00:00 — Utöver detta tar vi ansvar för arbetsvillkor, mänskliga rättigheter, miljö och anti-korruption. Ansvaret i dessa dimensioner omfattar såväl vår egen verksamhet som våra leverantörers. Det vanligast använda samlingsnamnet för detta ansvarstagande är CSR (Corporate Social Responsibility). Systembolaget använder CSR-begreppet i denna etablerade betydelse, även om hela vår verksamhet baseras på ett samhällsansvar. CSR baserat på ett etablerat ramverk Som ramverk för CSR-arbetet inom Systembolaget har vi valt FN-initiativet Global Compact i kombination med våra kärnvärden omtanke, kunskap och inspiration. Global Compact utgår från deklarationen om de mänskliga rättigheterna, riktlinjer, och Rio-deklarationen. Genom att välja Global Compact utgår vi i vårt CSR-arbete från internationellt vedertagna riktlinjer och definitioner för hållbarhet. Systembolaget driver ett nära samarbete inom CSR med detaljhandelsmonopolen för alkoholdrycker i , , och . Syftet med samarbetet är att tillsammans med våra nordiska dryckesleverantörer arbeta för en hållbar dryckesleverantörskedja. En viktig del av detta arbete är en gemensam uppförandekod med regler och riktlinjer som beskriver hur verksamheten ska bedrivas på ett etiskt och ansvarsfullt sätt. Utifrån FN-initiativet Global Compacts tio principer utarbetades en gemensam nordisk plattform och ett första utkast till uppförandekod för såväl medarbetare som leverantörer. etablerades en dialog med våra leverantörer om det nordiska CSR-samarbetet och uppförandekodens innehåll. Målet var att färdigställa uppförandekoden. Det arbetet avstannade i och med beslutet att gå med i en vilket leder till att vi ansluter oss till den organisationens uppförandekod. är målet bland annat att uppförandekoden ska integreras i Systembolagets och de övriga monopolens inköpsavtal samt att utarbeta verktyg i form av självskattningsformulär och incidenthanteringssystem. Målet är att 2013 ha ett systematiskt nordiskt arbetssätt för en hållbar dryckesleverantörskedja. har de nordiska alkoholmonopolen träffat ett antal internationella CSR-medlemskapsorganisationer. Dessa tillhandahåller verktyg och nätverk för företag som vill arbeta med att säkra hållbara leverantörskedjor. Målet var att hitta en organisation som matchar behovet för det nordiska CSR-samarbetet. De nordiska alkoholmonopolen har beslutat att Systembolaget och finska Alko ska bli medlemmar i (Business Social Compliance Initiative). En annan modell för att säkra hållbar leverantörskedja kommer att prövas av norska Vinmonopolet varefter utvärdering sker. Utmaningen för Systembolaget den närmaste är just att uppnå en än mer integrerad styrning av CSR-arbetet och säkerställa att det genomsyrar hela verksamheten med tydliga mål på de olika nivåerna. Dessutom ska CSR integreras i såväl vår interna kompetensutveckling som i vår kommunikation. En viktig uppgift är att tillsammans med våra nordiska samarbetspartners och dryckesleverantörer fortsätta arbetet med att arbeta för att Systembolagets sortiment är producerat på ett socialt, miljömässigt och etiskt hållbart sätt. En annan utmaning är att färdigställa den påbörjade miljöutredningen för Systembolagets verksamhets- och dryckesleverantörskedja samt att utifrån miljöutredningen utarbeta och påbörja införandet av en kort- och långsiktig miljöplan. har ett internt regelverk för hållbarhetsmärkningar tagits fram. Av Systembolagets senaste ansvarsredovisning (2010) framgår att bolaget beaktar det som tas upp i motionerna So332 (MP, V) yrkandena 14 och So513 (S). Någon förändring av statens avtal med Systembolaget är inte nödvändig. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna. 3:2 Bidrag till handikapporganisationer Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning under anslag 3:2 Bidrag till handikapporganisationer. avslår ett motionsyrkande om annan medelsanvisning och ett motionsyrkande om att en översyn bör göras av de förordningar och regelverk som finns för statsbidrag till organisationer som arbetar med frågor som rör personer med funktionsnedsättningar och social problematik. Jämför reservation 9 (S, MP, V). Regeringen föreslår att anvisas under anslag 3:2 Bidrag till handikapporganisationer. Anslaget används för bidrag till handikapporganisationer och syftar till att stödja organisationerna i deras arbete för att personer med funktionsnedsättning ska uppnå full delaktighet och jämlikhet i samhället. ansvarar för administration och fördelning av bidraget. Fördelningen av stödet regleras i förordningen (2000:7) om statsbidrag till handikapporganisationer. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning slår fast att personer med funktionsnedsättning och deras organisationer aktivt ska involveras i beslutsprocesser angående statens åtgärder i syfte att genomföra de rättigheter som slås fast i konventionen. Regeringen anser att stödet till handikapporganisationerna är viktigt för att uppfylla detta åtagande. Motion med anslagseffekt 2012 I motion So567 av m.fl. (V) yrkande 1 (delvis) yrkas att till anslag 3:2 Bidrag till handikapporganisationer för anvisar mer än regeringen föreslagit. Motionärerna anför att bidragen inte följt pris- och löneutvecklingen och att de på så sätt urholkats. Motion utan anslagseffekt 2012 I motion So480 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att en översyn bör göras av de förordningar och regelverk som finns för statsbidrag till organisationer som arbetar med frågor som rör personer med funktionsnedsättningar och social problematik. Motionären anför att de förordningar och riktlinjer som finns är snäva för vilka organisationer som kan komma i fråga att söka statsbidragen. Enligt motionären finns det flera organisationer som inte passar in i de regelverk som finns . Av 3 § förordningen (2000:7) om statsbidrag till handikapporganisationer framgår de villkor som ska vara uppfyllda för att en handikapporganisation ska beviljas bidrag. 1. verka för förändringar inom ett flertal samhällsområden av betydelse för personer med funktionshinder 2. vara demokratiskt uppbyggd 3. vara partipolitiskt och religiöst obunden 4. ha en riksomfattande organisation med ett lokalt eller regionalt förankrat föreningsliv i minst tio län 5. ha bedrivit verksamhet under minst två år 6. ha minst 500 medlemmar. Av 4 § framgår vidare att statsbidrag får lämnas även till handikapporganisationer som inte uppfyller de villkor som anges i 3 § 46 om det finns synnerliga skäl. Denna senare bestämmelse trädde i kraft och fick effekt fr.o.m. . behandlade bl.a. ett motionsyrkande om behovet av en översyn av de förordningar och regelverk som finns för statsbidrag till organisationer som arbetar med frågor som rör personer med funktionsnedsättningar och social problematik i betänkande 2010/11:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. (prop. 2010/11:1, rskr. 2010/111:124 och 125). Utskottet anförde följande (s. 35, 1 res. S + MP + V): Vidare konstaterar utskottet att regeringen beslutade om ändrade regler i förordningen (2000:7) om statsbidrag till handikapporganisationer. Genom ändringarna infördes bl.a. en möjlighet att i vissa fall ge reducerade bidrag till organisationer som inte fått bidraget året före ansökan eller som inte uppfyller kraven på att ha verkat , vara riksomfattande och ha minst 500 medlemmar. Ändringarna trädde i kraft och hade effekt fr.o.m. . Utskottet vidhåller att det är för tidigt att göra en uppföljning av effekterna av de ändrade statsbidragsreglerna. Mot bakgrund av det anförda ansåg utskottet att något initiativ inte borde tas med anledning av motionen och denna avstyrktes. I FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning sägs att personer med funktionsnedsättning och deras organisationer aktivt ska involveras i beslutsprocesser angående statens åtgärder i syfte att genomföra de rättigheter som slås fast i konventionen (artikel 4). Utskottet anser att det är viktigt att handikapporganisationerna, som har en viktig roll som röstbärare och opinionsbildare, ges goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet. Utskottet anser att den föreslagna medelsanvisningen är väl avvägd och tillstyrker den. Motion So567 (V) yrkande 1 i denna del avstyrks. När det gäller motionsyrkandet om behovet av en översyn av de förordningar och regelverk som finns för statsbidrag till organisationer som arbetar med frågor som rör personer med funktionsnedsättningar och social problematik, vidhåller utskottet sin uppfattning att det är för tidigt att göra en utvärdering av resultatet av de ändrade statsbidragsreglerna, vilka haft effekt fr.o.m. . Motion So480 (S) avstyrks. Regeringens förslag till medelsanvisning under anslag 3:1 Myndigheten för handikappolitisk samordning har inte mött några invändningar i form av motioner. Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen. Politik för sociala tjänster omsorg om äldre, individ- och familjeomsorg, personer med funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning under anslag 4:1 Personligt ombud. avslår två motionsyrkanden om annan medelsanvisning och ett motionsyrkande om en lagreglering av rätten till personligt ombud. Vidare avslår ett antal motionsyrkanden om personligt ombud. Jämför reservationerna 10 (S), 11 (MP) och 12 (V). Regeringen föreslår att anvisas under anslag 4:1 Personligt ombud . Anslaget används för bidrag till kommuner som bedriver verksamhet med personligt ombud för personer med psykisk funktionsnedsättning. Verksamhet med personligt ombud är en frivillig verksamhet för kommunerna, vilket medför att antalet ombud kan variera . redovisar emellertid en stabil utveckling, och myndigheten beräknar att anslaget täcker den nuvarande verksamheten. Ett personligt ombud är en särskild resursperson som är till för att kvinnor och män () med mer omfattande psykisk funktionsnedsättning ska få den hjälp och det stöd de behöver från olika huvudmän. Ombuden ska stötta människor så att de själva kan ta tag i sin situation, s.k. egenmaktförstärkning. En annan funktion är att ställa krav på myndigheter så att personerna får de insatser de har rätt till och att insatser samordnas. ingår även att verka för att den enskilde ska få tillgång till arbete, rehabilitering eller meningsfull sysselsättning. Personliga ombud är enligt , som tillsammans med länsstyrelserna stöder utvecklingen av verksamheterna, viktiga och ändamålsenliga för att på ett individuellt sätt ge stöd till personer med psykisk funktionsnedsättning. Det är enligt nu fler yngre personer som får insatser av personliga ombud än när ombudsverksamheten startade. Antalet med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar har också ökat. Det har enligt inte skett några större förändringar i verksamheten . Antalet kommuner som har personliga ombud är oförändrat medan antalet ombud har minskat med ett par ombud (prognosen visar på en ökning). Motioner med anslagseffekt 2012 I motion So619 av m.fl. (MP) (delvis) begärs att till anslag 4:1 Personligt ombud för anvisar mer än vad regeringen föreslagit. Det föreslagna tillskottet görs både för att täcka upp så att hela kostnaden täcks för kommunen och för att fler ombud ska kunna tillsättas. I motion So567 av m.fl. (V) yrkande 1 (delvis) begärs att till anslag 4:1 Personligt ombud för anvisar mer än vad regeringen föreslagit. I motion So568 av m.fl. (V) begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om en lagreglering av rätten till personligt ombud. Motioner utan anslagseffekt 2012 I motion So297 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om vikten av personligt ombud för personer med psykisk funktionsnedsättning. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag på en konstruktion för full statlig finansiering av insatsen personligt ombud. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag på en konstruktion för verksamheten med personliga ombud med en stärkt roll för brukarorganisationerna och en regional koppling till länsstyrelserna. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om samverkan mellan myndigheter och organisationer. I motion So568 av m.fl. (V) begärs i yrkande 10 ett tillkännagivande om att utreda frågan om att ge de personliga ombuden en mer oberoende ställning gentemot kommunerna. I motion So349 av i (S) begärs ett tillkännagivande om vad som sägs i motionen om statliga bidrag till personliga ombud. Motionären anför att statens bidrag till verksamheten med personliga ombud blev permanent 2001 och att ett belopp fastställdes per beviljat ombud. Detta belopp är oförändrat, och det innebär att den årliga uppräkningen av kostnaderna får bäras helt av kommuner och landsting. Det är därför angeläget att se över de statliga bidragen till personliga ombud. , i samband med psykiatrireformen (prop. 1993/94:218 Psykiskt stördas villkor, bet. 1993/94:SoU28, rskr. 1993/94:396), bedrevs försöksverksamheter med personliga ombud på tio orter i landet. utvärdering av de tio försöksverksamheterna visade goda resultat för verksamheternas klienter. Enligt förslag i budgetproposition 1999/2000:1 beslutade att verksamheter med personliga ombud skulle permanentas och göras landsomfattande. gav regeringen i uppdrag åt och länsstyrelserna att bygga upp och utveckla permanenta och landsomfattande verksamheter med personliga ombud för personer med psykiska funktionsnedsättningar (regeringsbeslut S98/7454/ST, S1999/4985ST). Inledningsvis skulle införa, utveckla, följa, stödja och utvärdera verksamheterna tillsammans med landets länsstyrelser. Myndigheten skulle också utveckla utbildningsprogram för de personliga ombuden. Åren 20062009 var uppdraget att följa och vid behov utveckla verksamheterna. fick ett nytt regeringsuppdrag (S2009/10168/ST). Uppdraget innebär att i samverkan med länsstyrelserna ska fördela statsbidrag även i fortsättningen till de kommuner som söker statsbidraget och bedriver verksamheter med personligt ombud. utveckla och stödja verksamheterna i samverkan med länsstyrelserna och huvudmännen leda och samordna arbetet inom ramen för en beredningsgrupp, definiera vilka arbetsuppgifter som bör innefattas i denna insats och utforma kriterier för vilka personer som bör omfattas av insatsen ansvara för introduktions- och fortbildning av personliga ombud. Länsstyrelserna ansvarar för ansökningar från kommunernas socialtjänst. De beslutar i enlighet med de villkor och förutsättningar som beskrivs i detta meddelandeblad och de övriga villkor och krav som utarbetas av länsstyrelserna för att beviljas statsbidrag. Länsstyrelserna ansvarar också för att betala ut och följa upp statsbidraget. Verksamheter med personligt ombud grundas på kommunalt ansvar och huvudmannaskap (prop. 1993/94:218). Det innebär att kommunen genom ansvarar för att statsbidraget används för verksamhet med personligt ombud enligt meddelandeblad 5/2011 och de övriga villkor som utarbetats av länsstyrelserna. Kommunen kan lägga ut verksamheten med personligt ombud på entreprenad. Kommunen har ändå kvar sitt huvudmannaansvar. Statsbidragsdelen utgör av kostnaden för personligt ombud. I ombud 20002004 (2005-103-2) framgår följande i sammanfattningen under rubriken kring huvudmannaskap och den fristående ställningen, s. 39: Verksamheterna är en angelägenhet för kommunerna men de ska ändå ha en fristående ställning. Fristående ställning eller en formell ställning som gör det möjligt för verksamheterna att vara så fria som klienterna och ombuden önskar har stor betydelse för verksamheternas överlevnad. Hur verksamheterna organiseras och drivs påverkar hur framgångsrikt ombudens arbete blir. Alternativen till kommunalt huvudmannaskap tycks vara flera. Stora investeringar har dock gjorts för att kommunerna ska kunna fullgöra sitt huvudmannaskap på bästa sätt, och många värdefulla erfarenheter har vunnits genom den långsamma utbyggnaden av verksamheterna. Frågan om huvudmannaskapet hänger ytterst samman med verksamheternas fristående ställning och med eventuell lagstiftning för att säkra verksamheternas fortlevnad. Någon bästa driftsform har inte utmejslats de lokala förutsättningarna avgör vad som väljs, till exempel samverkanstraditioner, kompatibilitet mellan länsövergripande organisationer och tillgång till organisationer som kan åta sig verksamhetsdriften. Ombudsarbetet tillsammans med klienterna sker på liknande sätt oberoende av om det sker i entreprenader eller i kommunalt drivna verksamheter. Entreprenadformen stödjer den fristående ställningen på kort sikt, men på lång sikt är det finansiella beroendeförhållandet starkt vid förnyad konkurrensutsatt upphandling. Tillvaron är osäker i dessa skeden och kan påverka ombudens arbete. Även kommunalt drivna verksamheter kan hotas vid ekonomiska neddragningar. En stark ledningsgrupp med stark lokal förankring som värnar om verksamheten kan motverka detta. En ny och något annorlunda funktion bland dem som arbetar med psykiskt funktionshindrade personer är definitivt i vardande. Utskottet behandlade motionsyrkanden om personligt ombud i betänkande 2010/11:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. (prop. 2010/11:1, rskr. 2010/11:124 och 125). Utskottet anförde följande (s. 3738, 3 res. S, MP och V): Personliga ombud är en bra verksamhet som ökar möjligheterna för människor med omfattande psykisk funktionsnedsättning att bli delaktiga i samhället. Utskottet noterar att det under den förra mandatperioden tillfördes ytterligare statsbidrag för att verksamheten skulle kunna växa. Som en följd av detta har antalet ombud ökat. ökade anslaget med . Regeringen föreslår nu att anslaget ökar med ytterligare till . Utskottet noterar vidare att och länsstyrelserna fick i uppdrag att fortsatt utveckla och stödja verksamheten. I uppdraget ingår att , när myndigheten definierar ombudens arbetsuppgifter, särskilt ska framhålla att ombuden aktivt verkar för att den enskilde ska få tillgång till arbete, rehabilitering eller meningsfull sysselsättning. Efter en försöksverksamhet med goda resultat fick och länsstyrelserna regeringens uppdrag att bygga upp och utveckla permanenta verksamheter med personligt ombud i hela landet samt att fördela statsbidrag till kommunerna. Statsbidraget täcker av kostnaden för personligt ombud, och verksamheten grundas på kommunens ansvar och huvudmannaskap. fick och länsstyrelserna i uppdrag att fortsätta utveckla och stödja verksamheten. Utskottet anser att verksamheten med personliga ombud är mycket angelägen i det att den på ett individuellt sätt ger stöd till personer med psykisk funktionsnedsättning. Utskottet kan konstatera att redovisar en stabil utveckling och beräknar att anslaget täcker den nuvarande verksamheten. Sammantaget anser utskottet att den föreslagna medelsanvisningen är väl avvägd och tillstyrker den. Därmed avstyrks motionerna So619 (MP) i denna del, So567 (V) yrkande 1 i denna del och So568 (V) yrkande 9. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motionerna So297 (MP) yrkandena 14, So349 (S) och So568 (V) yrkande 10 varför dessa avstyrks. 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning under anslag 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet. avslår motionsyrkanden om statsbidrag för teckentolkning och om servicehundar. Jämför reservationerna 13 (S, MP) och 14 (S, V). Regeringen föreslår att anvisas under anslag 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet . Anslaget används för att finansiera rådgivning och annat personligt stöd enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation bidrag till nationellt kunskapscenter för dövblindfrågor försöksverksamhet med meningsfull sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning försöksverksamhet med service- och signalhundar insatser för attitydförändring på arbetsmarknaden insatser för familjer med barn med omfattande funktionsnedsättning granskning av hur lever upp till konvention om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning vissa verksamheter av betydelse för personer med funktionsnedsättning. Statsbidrag till rådgivning och annat personligt stöd samt till tolktjänst betalas ut enligt finansieringsprincipen, dels för den utökade målgrupp som fick ansvar för när LSS trädde i kraft, dels för det utökade ansvar som landstingen fick för tolktjänsten. fördelar statsbidraget till landstingen. Den fördelningsmodell för landstingens tolkverksamhet som infördes har utvärderats av . Enligt utvärderingen har syftet med modellen uppnåtts skillnaderna i landstingens sätt att finansiera tolktjänsten har minskat. Studien visar också att tolkbristen har sjunkit något (Förändrad statsbidragsmodell för tolktjänsten i landstingen, ). En särskild utredare har i uppdrag att kartlägga och analysera hur den nuvarande regleringen, finansieringen, organiseringen och tillsynen av tolktjänst till barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och dövblinda fungerar inom olika samhällsområden (dir. 2010:87). Utredningen beräknas presentera sitt arbete . Tolktjänsten innebär en skyldighet för landstingen att organisera, finansiera och tillhandahålla tolktjänst för vardagstolkning till döva, dövblinda m.fl. Statsbidrag till utrustning för elektronisk kommunikation finansierar bidrag som går till landstingen för inköp av både den kommunikationsutrustning som användarna behöver och, i de fall utrustningen ska användas av närstående, den utrustning som de behöver. meddelar grunder för fördelningen av statsbidraget. Statsbidrag till nationellt kunskapscenter för dövblindfrågor går till som bildades . Centret har avtal med staten och får bidrag för att ge stöd till landsting och kommuner i deras arbete med personer som är dövblinda. Fördelningen till vissa verksamheter av betydelse för personer med funktionsnedsättning fastställs av regeringen. ansvarar för administration och uppföljning. Service- och signalhundar är hundar som tränas till att hjälpa personer med funktionsnedsättning med olika moment i den dagliga livsföringen. Det finns inget formellt hinder för kommuner och landsting att inom ramen för socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen ge stöd till service- och signalhundar, men i praktiken sker inte det . För att kommuner och landsting ska bli intresserade av att ge ett sådant stöd behövs det mer kunskap om hur användningen av service- och signalhundar påverkar behovet av andra offentliga insatser. En försöksverksamhet med service- och signalhundar pågår 20092011 i syfte att öka antalet service- och signalhundar i aktiv tjänst för att kunna utvärdera konsekvenserna av en ökad användning. Regeringen avser att förlänga försöksverksamheten för att få fler observationer och därmed säkrare resultat. Ytterligare hundekipage utbildas , och tiden för utvärdering förlängs . Sammantaget beräknas kostnaderna för förlängningen uppgå till , varav . Motioner utan anslagseffekt 2012 I motion So223 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att revidera statsbidraget för teckentolkning. Motionären anser att statsbidragssystemet för vardagstolkning leder till att tillgången inte är densamma över landet och att det är orimligt att statsbidraget bidrar till att försvåra för döva att få vardagstolkning, bara för att många döva bor i samma region. I motion So511 av (S) begärs ett tillkännagivande om att se över förutsättningarna för hur fler kan få möjlighet att få servicehundar. Utskottet behandlade motionsyrkanden om behovet av en översyn av reglerna för statsbidrag till teckentolkning i betänkande 2010/11:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. (prop. 2010/11:1, rskr. 2010/11:124 och 125). Utskottet anförde följande (s. 41, 1 res. S + MP):