bet · GY01SfU6 · 2011-04-11 00:00:00 — Kvinnliga arbetstagare beviljades ca 1 100 eller av arbetstillstånden. Dataspecialister från utgjorde den dominerande yrkesgruppen. Ett direktivförslag om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning, det s.k. blåkortsdirektivet (KOM(2007) 637) antogs . Vidare har kommissionen presenterat ett förslag till direktiv om en enda ansökningsprocedur, ett kombinerat uppehålls- och arbetstillstånd samt en gemensam uppsättning rättigheter, det s.k. ramdirektivet (KOM(2007) 638). presenterade kommissionen dels ett förslag till direktiv om villkor för inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare inom ramen för företagsintern överföring av personal (KOM(2010) 378), dels ett förslag till direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för säsongsanställning (KOM (2010) 379). Kommissionen förväntas även presentera ett direktivförslag om avlönade praktikanter. Kommissionen presenterade ett meddelande om cirkulär migration och partnerskap för rörlighet, vilket ledde till antagandet av rådsslutsatser . I skrivelsen anförs det att cirkulär migration också är en betydelsefull komponent i den internationella dialog om migration och utveckling som inleddes vid FN:s högnivådialog i generalförsamlingen och som sker inom ramen för GFMD (on Migration and Development). Diskussionerna inom ramen för såväl EU som GFMD har enligt skrivelsen präglats av ett fokus på specifika program eller bilaterala avtal som påminner om 70-talets gästarbetarprogram, dvs. styrd cirkulär migration. har därför aktivt försökt bredda synsättet genom att verka för en diskussion som fokuserar på den spontana cirkulära migrationen. I motion Sf3 av m.fl. (S) yrkande 3 i denna del begärs ett tillkännagivande om arbetskraftsinvandringen. I motionen anförs det att den demografiska utvecklingen visar att behovet av arbetskraft kommer att öka och att den arbetskraft som redan finns i landet inte är tillräcklig för att fylla detta behov. Motionärerna anser att det är välkommet att den framtida arbetskraftsbristen får tillgodoses också genom utomeuropeisk invandring. Arbetskraftsinvandringen, som är en naturlig del av rörligheten över gränserna, bör vara reglerad för att ordning och reda på arbetsmarknaden ska kunna upprätthållas. De fackliga organisationernas rätt att yttra sig över ansökningar och en väl fungerande arbetsmarknadsprövning är viktiga delar. Krav ska ställas på rätten till drägliga levnadsvillkor , och det ska finnas ett absolut krav på lön, försäkringar och arbetsgivarens skyldigheter i nivå med svenska kollektivavtal eller praxis i yrkesbranschen. I motionen anförs det att arbetskraftsinvandring aldrig får skyla över brister inom asylsystemen runt om i och att det inte är någon lösning för den som söker skydd undan förföljelse. som det kan vara positivt att personer som arbetskraftsinvandrar kan bidra ekonomiskt till närstående i hemlandet måste risken för s.k. brain drain motverkas. I motion Sf4 av m.fl. (MP) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att bör ratificera migrantarbetarkonventionen. I motionen anför motionärerna att det är en viktig reform att har öppnat upp för utomeuropeisk arbetskraftsinvandring. Det är positivt med det erfarenhetsutbyte och de handelskontakter som följer av arbetskraftsinvandringen. Framöver kommer reformen att ha en ännu större betydelse eftersom befolkningssammansättningen i förändras. Allt färre personer i arbetsför ålder ska försörja allt fler äldre, och behovet av arbetskraft väntas vara stort. Motionärerna vill dock betona att det är viktigt att garantera att de som arbetskraftsinvandrar har god tillgång till grundläggande rättigheter. Därför är det viktigt att ratificerar migrantarbetarkonventionen. m.fl. (MP) begär i motion Sf394 yrkande 14 ett tillkännagivande om att de genomförda regeländringarna angående arbetskraftsinvandring bör följas upp så att ordning och reda upprätthålls på arbetsmarknaden och så att asylrätten inte urholkas. Motionärerna står bakom principen om att ska ha en reglerad arbetskraftsinvandring och välkomnar arbetskraftsinvandring som en naturlig del av rörligheten över gränserna. I motion Sf368 av m.fl. (V) yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om att de genomförda regeländringarna angående arbetskraftsinvandring bör följas upp så att ordning och reda upprätthålls på arbetsmarknaden och så att asylrätten inte urholkas. I motionen anges att det finns mycket som tyder på att behovet av arbetskraft kommer att öka . Det innebär att den arbetskraft som redan finns i landet, även inräknat de som befinner sig långt ifrån arbetsmarknaden, inte bedöms vara tillräcklig för att fylla detta behov. Därför är det välkommet att den arbetskraftsbrist som kommer att finnas får tillgodoses också genom utomeuropeisk invandring. En ökad arbetskraftsinvandring ställer dock enligt motionärerna krav på att det ska finnas garantier för att den som invandrar inte utnyttjas samt på att arbets-, försäkrings- och anställningsvillkoren ska vara desamma som för andra på den svenska arbetsmarknaden. Vikten av starka kollektivavtal och fackligt inflytande är betydande. Vidare är arbetskraftsinvandring aldrig någon lösning för den som söker skydd undan förföljelse och kan aldrig ersätta och får inte heller tillåtas urholka asylrätten. som det kan vara positivt att personer som arbetskraftsinvandrar kan bidra ekonomiskt till närstående i hemlandet måste enligt motionärerna risken för brain drain motverkas. I motion Sf5 av (SD) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att konsekvenserna av de nuvarande reglerna för arbetskraftsinvandring bör ses över. I motionen anförs att 21 340 personer fick uppehållstillstånd i med arbetsmarknadsskäl som grund. har upplevt en mycket hög arbetslöshet, och mot den bakgrunden finns det skäl för regeringen att ifrågasätta konsekvenserna av den egna politiken, som innebär att ingen prövning mot arbetsmarknadens behov görs innan uppehållstillstånd beviljas. I motion Sf333 av i (M) yrkandena 7 och 8 begärs tillkännagivanden om att häva förbudet mot att arbeta under asylprocessen. Motionären anser att det i stället bör införas en automatisk rätt att arbeta i under asylprocessen. I samband med att nya regler för arbetskraftsinvandring infördes uttalade utskottet (bet. 2008/09:SfU3) att det var positivt att regeringen föreslagit att den myndighetsbaserade arbetsmarknadsprövningen skulle slopas. Den som bäst kan avgöra behovet av att rekrytera arbetskraft från ett tredjeland är den enskilda arbetsgivaren. En sådan ordning innebär att arbetsgivarens kompetensbehov kan tillgodoses bättre och snabbare. Utskottet pekade också på att därtill kommer att arbetstagarorganisationerna ska yttra sig över löner och andra anställningsvillkor och att , förutom att kontrollera att gemenskapsföreträdet respekteras, också ska kontrollera att de villkor som erbjuds inte är sämre än vad som gäller för arbetstagare i . Ett arbetstillstånd förutsätter att lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Med fler pensionärer krävs fler som arbetar för att upprätthålla välfärden. Behoven av vård och omsorg kommer också att öka till följd av en allt äldre befolkning, och finns bristsituationer inom vissa delar av arbetsmarknaden. Enligt utskottets mening är en ökad och mer flexibel arbetskraftsinvandring en viktig del för att lösa dessa utmaningar. Om ska stå sig väl i den internationella konkurrensen om arbetskraft behövs ett öppet och flexibelt regelverk men med kontroll av under vilka förutsättningar personer kommer hit för att arbeta. Av regeringens regleringsbrev för framgår att myndigheten särskilt ska redovisa på vilket sätt den arbetar systematiskt för att upptäcka missbruk av reglerna och skenanställningar. Utskottet noterar vidare att statsrådet i ett svar på en skriftlig fråga hänvisade till att regeringen gav i uppdrag att göra en tematisk studie och analys av det nya regelverket. Slutsatserna kommer att presenteras . Utskottet vill understryka att rätten till asyl är grundläggande. är bundet av folkrättsliga förpliktelser inom såväl internationell flyktingrätt som mänskliga rättigheter i övrigt. Detta innebär att flyktingrättens olika delar alltid ska tillämpas. Utskottet delar regeringens bedömning att cirkulär migration, som innebär att människor rör sig mellan länder för längre eller kortare perioder, är positiv och medför att viktiga bidrag lämnas i både mottagar- och ursprungsländerna. tillsattes en parlamentarisk kommitté för att belysa kopplingarna mellan cirkulär migration och utveckling (dir. 2009:53). I ett delbetänkande (SOU 2010:40) presenteras en kartläggning av den cirkulära migrationen och en analys av vilka faktorer som påverkar migranters möjligheter att röra sig mellan och sina ursprungsländer. I ett slutbetänkande kommer ett förslag med syfte att i största möjliga mån undanröja hinder för ökad rörlighet och därigenom öka de positiva utvecklingseffekterna av denna migration att presenteras. Mot bakgrund av den överenskommelse regeringen och de gröna ingått ligger arbetskraftsinvandringsreformen fast. Eventuellt missbruk av regelverket ska stävjas, och arbetskraftsinvandringsreglerna ska enligt överenskommelsen utvecklas även fortsättningsvis. Utskottet avvaktar därutöver betänkandet från den parlamentariska kommittén om cirkulär migration och dess vidare beredning. Motionerna Sf3 yrkande 3 i denna del, Sf368 yrkande 25 och Sf394 yrkande 14 får anses vara delvis tillgodosedda med det anförda. Utskottet avstyrker motion Sf5 yrkande 6 om ett tillkännagivande om att konsekvenserna av de nuvarande reglerna bör ses över. Utskottet kan konstatera att den s.k. migrantarbetarkonventionen, FN:s konvention för skydd av migrantarbetares och deras familjers rättigheter som trädde i kraft , inte har ratificerats av något av EU:s medlemsländer. De som har valt att ratificera konventionen är främst stater varifrån migrantarbetare kommer. I princip återfinns rättigheterna i konventionen också i andra kärnkonventioner eller i två om migrantarbetare. Utskottet finner inte skäl att föreslå att göra ett tillkännagivande om att ska ratificera migrantarbetarkonventionen. Motion Sf4 yrkande 8 avstyrks därmed. En asylsökande är undantagen från skyldigheten att ha arbetstillstånd, om bedömer att dess beslut i ärendet inte kommer att fattas från ansökan. Om den asylsökande saknar identitetshandlingar måste han eller hon medverka till att klarlägga sin identitet för att undantag ska göras. Den asylsökande behöver inte själv göra något aktivt för att beviljas ett s.k. AT-UND genom att exempelvis ansöka om det eller visa upp ett arbetserbjudande. har i sitt betänkande Aktiv väntan asylsökande i (SOU 2009:19) föreslagit att asylsökande i princip ska undantas från kravet på arbetstillstånd. bör dock gälla att möjligheten till undantag inte ska omfatta asylsökande som saknar identitetshandlingar, om inte vederbörande medverkar till att klarlägga sin identitet. Utskottet, som anser att regeringens beredning av utredningens förslag inte bör föregripas, avstyrker motion Sf333 yrkandena 7 och 8. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om anställningsvillkor för bärplockare. Jämför reservationerna 17 (S, V) och 18 (SD). Villkoren för att få ett arbetstillstånd i för att plocka vilda bär är desamma som för övriga arbetstagare som är medborgare i ett land utanför EU/EES. Bärplockaren måste erbjudas lön och övriga anställningsvillkor som är i nivå med svenska kollektivavtal. Arbetstillståndet ska vara beviljat innan plockaren reser in i . För att en arbetstagare ska få arbetstillstånd krävs att han eller hon har en giltig passhandling, att han eller hon kan försörja sig på arbetet samt att arbetsgivaren dels har annonserat tjänsten i och EU under minst , dels erbjuder anställningsvillkor som är i nivå med svenska kollektivavtal eller vad som är brukligt inom yrket eller branschen. Dessutom måste arbetsgivaren eller uppdragsgivaren ha gett berörda fackliga organisationer tillfälle att yttra sig över anställningsvillkoren i anställningserbjudandet. I de fall plockaren är anställd av ett utländskt företag och företaget har en filial registrerad i , är det filialen som ska garantera vilka anställningsvillkor som gäller. Ett svenskt företag som vill köpa tjänsten bärplockning av ett utländskt bolag utan representation i betraktas som uppdragsgivare. Uppdragsgivaren måste begära att få detaljerna om lön och övriga anställningsvillkor som gäller för plockarna i hemlandet från den faktiska arbetsgivaren. I motion Sf276 av och (S) begärs ett tillkännagivande om att arbetsgivare måste vara skyldiga att styrka löne- och anställningsvillkor vid säsongsanställning eller annan anställning i innan arbetstillstånd beviljas. I motionen tas bl.a. bärplockarnas rättigheter upp. m.fl. (V) begär i motion Sf261 ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt ska tillsätta en utredning i syfte att se över regelverket för bärbranschen och lägga förslag som inför kommande bärsäsonger i praktiken garanterar utländska bärplockare löne- och arbetsvillkor i nivå med svenska kollektivavtal. (FP) begär i motion Sf284 ett tillkännagivande om att situationen för utländska bärplockare måste följas upp så att de garanteras värdiga anställningsvillkor. Utskottet kan konstatera att för att få ett arbetstillstånd i för att plocka vilda bär gäller numera samma villkor som för övriga arbetstagare. Bärplockaren måste erbjudas lön och övriga anställningsvillkor som är i nivå med svenska kollektivavtal, och det aktuella fackförbundet ska yttra sig över anställningsvillkoren innan fattar sitt beslut om arbetstillstånd. har , som har haft avtalsrätt för plockare av vilda bär, tecknat kollektivavtal med 1015 företag. Arbetsmiljölagen gäller alla som arbetar i . , som är tillsynsmyndighet, har på en mängd olika språk tagit fram specifik information till utländska bärplockare om vilka regler som gäller. Informationen har spridits ut i världen. har också haft informationsmöten med de svenska bärföretagen om deras arbetsmiljöansvar. Mot bakgrund av det anförda, och då utskottet utgår från att villkoren för bärplockarna kontinuerligt följs, avstyrker utskottet motionerna Sf261, Sf276 och Sf284. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om avkriminalisering av arbete utan arbetstillstånd och om skadeståndsskyldighet för arbetsgivare. Jämför reservation 19 (V). En utlänning som uppsåtligen eller av oaktsamhet har anställning eller bedriver verksamhet som kräver arbetstillstånd utan att inneha ett sådant tillstånd döms enligt 20 kap. 3 § UtlL till böter. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet har en utlänning i sin tjänst fastän utlänningen inte har arbetstillstånd döms enligt 20 kap. 5 § UtlL till böter eller, när omständigheterna är försvårande, till fängelse i högst . Enligt 20 kap. 12 § UtlL ska en fysisk eller juridisk person som har en utlänning i sin tjänst fastän utlänningen inte har arbetstillstånd betala en särskild avgift oavsett om ansvar krävs ut enligt 5 §. Avgiften tillfaller staten. För varje utlänning utgör avgiften hälften av det prisbasbelopp som gällde när överträdelsen upphörde. Om överträdelsen har pågått än , utgör avgiften för varje utlänning hela prisbasbeloppet. Avgiften får sättas ned eller efterges helt, om särskilda skäl talar för det. antogs direktiv /52/EG om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt (sanktionsdirektivet). Direktivet ska vara genomfört i nationell lagstiftning . En särskild utredare föreslår i SOU 2010:63 hur direktivet ska genomföras i svensk rätt. I motionerna Sf394 av m.fl. (MP) yrkandena 16 och 17 samt Sf368 av m.fl. (V) yrkandena 27 och 28 begärs det att regeringen ska återkomma med förslag om att avkriminalisera arbete utan arbetstillstånd. Vidare begärs tillkännagivanden om att en skadeståndsskyldighet ska införas för arbetsgivare som utnyttjar personer utan uppehållstillstånd. I liksom inom övriga EU finns problem med oseriösa arbetsgivare som utnyttjar personer som vistas i länderna utan arbets- eller uppehållstillstånd. Dessa personer saknar olika former av skyddsnät och är ofta mycket utsatta. Utskottet kan konstatera att genom sanktionsdirektivet blir medlemsstaterna skyldiga att införa ett förbud för arbetsgivare att anställa tredjelandsmedborgare som saknar rätt att vistas på deras territorier. Överträdelse av förbudet ska kunna medföra att arbetsgivare åläggs olika administrativa, finansiella och straffrättsliga sanktioner. Enligt svensk rätt är huvudregeln att en utlänning måste ha ett arbetstillstånd för att få arbeta här som anställd. har i sitt betänkande EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare (2010:63) lämnat förslag till hur direktivet ska genomföras i svensk rätt. När det gäller rätt till ersättning för utfört arbete för en tredjelandsmedborgare som har arbetat utan rätt till vistelse i landet kommer utredningen till slutsatsen att en sådan rätt, mot bakgrund av rättspraxis och juridisk litteratur, torde finnas . Utredningen föreslår emellertid att rätt till innestående ersättning ska slås fast i en uttrycklig lagbestämmelse för att svensk rätt ska uppfylla kraven på hur direktiv ska genomföras. Denna bestämmelse bör tas in i en ny lag där även vissa andra frågor som direktivet ger upphov till regleras. Utredningen föreslår också att det vid en tvist ska införas en presumtion för att parterna har avtalat om lön på kollektivavtalsnivå och att tredjelandsmedborgaren har arbetat . Av utredningen framgår också att förutom bestämmelser i om företagsbot och förverkande så kan med stöd av 20 kap. 12 § UtlL en juridisk person som har en utlänning i sin tjänst fastän utlänningen inte har något arbetstillstånd åläggas att betala en särskild avgift. I utredningen anges det dessutom att direktivets krav på sanktioner som är effektiva, proportionella och avskräckande kan omfatta även andra åtgärder. Utredningen föreslår därför att juridiska personer även bör kunna sanktioneras genom fråntagande av rätt till offentliga stöd o.d. samt genom åläggande av en skyldighet att betala tillbaka sådana stöd som redan har betalats ut. Semesterlagen, arbetstidslagen och arbetsmiljölagen är tillämpliga på arbetstagare som saknar föreskrivet arbetstillstånd, och detsamma gäller enligt utredningen i princip även en arbetsgivares skyldighet att tillämpa kollektivavtalsvillkor om ersättning, semester, arbetstid och arbetsmiljö. Utskottet kan konstatera att utredningen lämnar en rad förslag till genomförande av direktivet som syftar till att skärpa ansvaret för arbetsgivare som utnyttjar personer utan arbetstillstånd. En proposition är aviserad till . Mot bakgrund av den överenskommelse som regeringen och de gröna ingått ligger arbetskraftsinvandringsreformen fast. Eventuellt missbruk av regelverk ska stävjas, och enligt överenskommelsen ska arbetskraftsinvandringsreglerna utvecklas även fortsättningsvis. Utskottet avvaktar därutöver betänkandet från den parlamentariska kommittén om cirkulär migration samt den kommande propositionen om införlivande av sanktionsdirektivet i svensk rätt. Med det anförda får enligt utskottets mening motionerna Sf368 yrkande 27 och 28 samt Sf394 yrkandena 16 och 17 anses vara delvis tillgodosedda. Uppehållstillstånd i andra fall Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en s.k. regularisering. Jämför reservation 20 (V). m.fl. (MP) begär i motion Sf393 ett tillkännagivande om att en regularisering för papperslösa bör genomföras. I motion Sf251 av m.fl. (V) begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med ett förslag om regularisering. i (M) anför i motion Sf333 yrkande 3 att enskilda asylsökande som drabbas negativt av långa handläggningstider bör ges uppehållstillstånd. Handläggningstiderna bör kortas ned . Klarar inte av att hantera ärendet bör den asylsökande erhålla ett positivt beslut per automatik. Ett tillkännagivande om detta begärs i motionen. Grunden för en reglerad invandring är att en asylsökande som fått avslag på sin asylansökan lämnar landet, i första hand självmant. Utskottet vill understryka att i de fall ett återvändande inte sker frivilligt måste det genomföras under värdiga former. I EU har medlemsstaterna beslutat om en harmonisering inom migrationsområdet. Bland annat genom EU:s har det uttalats att det är viktigt att säkerställa att personer som vistas olagligen i en medlemsstat ska återvända till ursprungslandet och att beslut om allmänna amnestier inte bör tas. Utskottet har tidigare avstyrkt yrkanden om en regularisering för gömda personer i (bet. 2009/10:SfU2) och i det sammanhanget angett bl.a. att uppehållstillstånd för grupper av personer inte bör införas mot bakgrund av att om annat än de individuella skälen tillåts avgöra om uppehållstillstånd ska beviljas eller inte innebär det att asylprocessen kommer att styras av icke förutsägbara faktorer eller omständigheter. Utskottet, som anser att det saknas skäl att ändra sitt ställningstagande vad gäller genomförande av en regularisering, avstyrker motionerna Sf251, Sf333 yrkande 3 och Sf393. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om undantag från huvudregeln att uppehållstillstånd ska sökas från hemlandet. Jämför reservation 21 (S, V). Enligt 2 kap. 5 § UtlL ska en utlänning som vistas i mer än ha uppehållstillstånd om inte visering har beviljats för . Kravet på uppehållstillstånd gäller inte för medborgare i de övriga nordiska länderna. Det gäller inte heller för andra EES-medborgare och deras familjemedlemmar som har uppehållsrätt (2 kap. 8 § UtlL). Uppehållstillstånd kan ges för (tidsbegränsat uppehållstillstånd) eller utan tidsbegränsning (permanent uppehållstillstånd). Enligt 5 kap. 18 § UtlL ska ett uppehållstillstånd som regel sökas och vara beviljat före inresan i . Från denna huvudregel finns det en rad undantag, t.ex. för utlänningar som har rätt till uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande och för utlänningar som kan beviljas uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter. Vidare görs undantag för om ansökan om uppehållstillstånd avser förlängning av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för bl.a. arbete eller studier i vissa fall eller om det annars finns synnerliga skäl. Av 5 kap. 18 § andra stycket 5 UtlL framgår att undantag också gäller när en utlänning enligt 5 kap. 3 § första stycket 14 och 3 a § första stycket 13 eller andra stycket UtlL har stark anknytning till en person som är bosatt i och det inte skäligen kan krävas att utlänningen reser till ett annat land för att ge in ansökan där. De undantag som avses i punkten 5 gäller för en utlänning som är make eller sambo till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i ett utländskt ogift barn till en förälder som är bosatt eller som har uppehållstillstånd för bosättning i eller har en förälder som är gift eller sambo med en sådan person ett utländskt ogift barn som adopterats eller som avses bli adopterat av någon som för adoptionsbeslutet var och som är bosatt eller som har uppehållstillstånd för bosättning i en utlänning som är förälder till ett ogift utländskt ensamkommande barn som är flykting eller annan skyddsbehövande en utlänning som avser att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , om förhållandet framstår som seriöst och inte särskilda skäl talar mot att tillstånd ges en utlänning som är nära anhörig till någon som är bosatt eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , om han eller hon ingått i samma hushåll som den personen och det finns ett särskilt beroendeförhållande mellan släktingarna som fanns redan i hemlandet en utlänning som ska utöva umgänge, som inte är av begränsad omfattning, med ett i bosatt barn.