bet · GY01TU13 · 2011-03-23 00:00:00 — Det krävs tydliga prioriteringar och ett trafikslagsövergripande synsätt kring hur investeringsvolymerna bäst ska kunna användas för att uppnå de transport- och miljöpolitiska målen. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Banunderhållets organisation, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), i (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:T272 av (S) yrkandena 7 och 8 samt 2010/11:T377 av m.fl. (MP) yrkande 9. Vi vill inledningsvis framhålla betydelsen av att utveckla nya metoder för att bättre styra underhållsåtgärderna inom järnvägstrafiken. En viktig fråga i sammanhanget är hur järnvägsunderhållet är organiserat. är järnvägsunderhållet konkurrensutsatt i syfte att få ökad effektivitet genom att fler operatörer agerar på marknaden. Med facit i hand kan vi konstatera att så inte skett. Vi anser därför att det behövs en översyn av hur underhållet ska organiseras. Vi föreslår att , tidigare , behålls i statlig ägo och att förutsättningarna för att återföra det löpande eller avhjälpande underhållet till ska studeras. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Järnvägsstationer, punkt 5 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:T226 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2010/11:T377 av m.fl. (MP) yrkande 10. Vi anser att järnvägsstationerna har en nyckelfunktion i järnvägssystemet. Eftersom ansvarar för en rad aktiviteter i anslutning till stationerna, t.ex. informationsanläggningar och plattformar, finns det uppenbara skäl att samordna verksamheten på ett bättre sätt. Vi anser därför att driften av Jernhusen AB:s verksamheter bör föras över till för att ge tågresenärerna en optimal service och tillgänglighet. Detta ska innefatta stationer, verkstäder och terminaler. Vi anser att järnvägsstationer, verkstäder, terminaler, mark m.m. ska vara ett sammanhållet system med ett samhällsuppdrag i stället för det ensidiga avkastningskrav som finns . Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Banavgifter, punkt 6 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:T281 av m.fl. (V) och 2010/11:T377 av m.fl. (MP) yrkande 11. Vi vill framhålla att regeringens aviserade höjning om en fördubbling av banavgifterna medför ökade kostnader för järnvägstrafiken. har regeringens planer på att införa en kilometerskatt för tunga lastbilar och en flygskatt helt avstannat. Det innebär att prisrelationen mellan järnväg och lastbil respektive flyg kommer att förskjutas ytterligare till järnvägens nackdel. Detta anser vi inte vara rimligt utan föreslår att de transportslag som har störst klimat- och miljöpåverkan beskattas utifrån detta. Innan detta är genomfört anser vi att nivån på banavgifterna ska vara oförändrade. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Resenärsfrågor, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:T226 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2010/11:T247 av (KD). Jag anser att de senaste årens ökning av antalet operatörer på spår har lett till sämre information och till att resenären har fått svårare att få en överblick över systemet. Så länge det finns olika aktörer inom järnvägssystemet ska resenärerna inte behöva fundera på vad eller vem som orsakat förseningen; de efterfrågar att så snabbt som möjligt få korrekt information, bl.a. om tidsförluster och om vilka åtgärder som vidtagits för att minimera skadan. Jag föreslår därför att regeringen utreder möjligheten och förutsättningarna för att skapa ett resanderåd. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Europeisk samordning, punkt 8 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och i (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:T460 av m.fl. (S) och 2010/11:T409 av (KD) yrkande 5. Vi vill framhålla att EU inte bara ska garantera en fri europeisk marknad, utan även en fri rörlighet för medborgarna i . Därför måste en kraftsatsning göras på snabbtåg som kan konkurrera med flyget. Det är viktigt att människor och varor kan färdas på det mest miljövänliga sättet som detta kan ske med både komfort, snabbhet och rimliga taxor. Ett sådant synsätt ger regioner och individer bra möjligheter att utvecklas i hela EU. Vi vill understryka behovet av en gemensam järnvägspolitik för EU och anser att ska gå i täten för att få till stånd en enhetlig standard för europeisk tågtrafik. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Tåglägen och tåguppehåll, punkt 10 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), i (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:T499 av m.fl. (S) och 2010/11:T500 av (S). Vi anser att bra kommunikationer är en förutsättning för en fungerande arbetsmarknad och för en bättre miljö. I tider med ökad arbetslöshet, ekonomisk kris och ett krav att söka arbete i hela landet vid arbetslöshet är bra kommunikationer särskilt viktiga. Ett nytt arbete på annan ort innebär långa pendlingsavstånd mellan arbete och bostad. Vi föreslår därför att man i infrastrukturplaneringen studerar förutsättningarna för åtgärder som underlättar tågstopp på mindre orter. Vi anser också att det vid fördelning av tåglägen är viktigt att även ta hänsyn till den lokala och regionala tågtrafiken, så att denna inte nedprioriteras i förhållande till den nationella trafiken, vilket vi sett exempel på i pendeltågstrafiken i . Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Upprustning av lågtrafikerade banor, punkt 11 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:T524 av (MP) yrkande 3. Vi anser att en upprustning av lågtrafikerade banor skulle kunna binda samman regioner och ge stora regionalpolitiska vinster. Därför bör t.ex. den befintliga järnvägen mellan och , Tjustbanan, samt mellan och , Stångådalsbanan, rustas upp för högre hastigheter. En upprustning av dessa länsbanor och andra länsbanor i landet skulle förbättra utnyttjandet och ge matarlinjer till de större järnvägsstråken. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Allmänna utgångspunkter för kollektivtrafiken, punkt 12 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), i (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:T290 av m.fl. (S) och 2010/11:T502 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2010/11:C311 av (KD) yrkande 9. Vi anser att en gemensam värdegrund handlar om att utveckla en gemensam service och hållbarhetskultur för kollektivtrafiken. Alla transporter ska bidra till regional utveckling, ett hållbart samhälle och ökad jämställdhet. Vi anser också att kollektivtrafiken är en nyckelfaktor för att få en hållbar stad, där transporter sker snabbt, yteffektivt och med låg miljöpåverkan. Det är i städer och tätorter som den största potentialen finns för att bygga effektiv och attraktiv kollektivtrafik. Men kollektivtrafiken måste även utvecklas i landsbygden för att underlätta tillvaron för alla som bor där. Vi anser att det är viktigt med god service, tillgänglighet och trygghet för att kunna öka det kollektiva resandet i hela landet. För att styra mot en övergång till mer kollektivtrafikresande anser vi att regeringen bör verka för att ett nationellt mål om att fördubbla andelen resande med kollektivtrafik kan upprättas. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Kollektivtrafikens organisering, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:T226 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 11. Jag vill framhålla att de länder som lyckats bäst med att attrahera resenärer till kollektivtrafiken har ett system som liknar det som haft . Det är ett system som innebär att det offentliga tar ett stort organisatoriskt och finansiellt ansvar medan själva utförandet kan bedrivas av olika aktörer. Jag vill därför att regeringen återkommer till med ett förslag som river upp beslutet om att kollektivtrafikföretag fritt och inom alla geografiska marknadssegment får etablera kommersiell kollektivtrafik. Jag anser också att det behövs en konkluderande översyn av kollektivtrafiken i huvudsak byggd på tidigare utredningsmaterial och som har som mål att fördubbla kollektivtrafikens andel av antalet resor till 2020. Översynen skulle även behöva presentera bl.a. hur kollektivtrafiken ska vara tillgänglig för personer med funktionsnedsättning och vilka möjligheter det finns att samla den särskilda kollektivtrafiken som sjuk- och färdtjänstresor inom samma lagstiftning. Jag föreslår därför att regeringen tillsätter en ny utredning som har till uppgift att utifrån ovan nämnda inriktning skyndsamt ta fram konkreta förslag på hur man uppnår målet om att kollektivtrafiken ska fördubbla sin resandeandel till 2020. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Investeringar i kollektivtrafiken, punkt 14 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), i (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:T226 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2010/11:T502 av m.fl. (MP) yrkande 2. Enligt vår mening behövs särskilda insatser för att öka kollektivtrafikens andel av persontransporterna. Åtgärder som skulle gynna den enskilda resenären är t.ex. anläggning av busskörfält, ändringar av vägdragningar, säkra hållplatser och cykelparkeringar vid resecentrum. Vi föreslår därför att staten ger stöd till investeringar i kollektivtrafikens infrastruktur för att göra den mer attraktiv och för att nå målet att fördubbla andelen resande med kollektivtrafiken. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Otrygga miljöer m.m., punkt 15 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), i (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:T226 av m.fl. (V) yrkande 5. För att kunna öka andelen resande med kollektivtrafiken är det viktigt att den enskilda resenären får god service, hög tillgänglighet, trygghet och en trevlig atmosfär. Vi anser att det i annat fall kan bli svårt att öka det kollektiva resandet. Kvinnors och mäns uppfattning om offentliga miljöer är olika och bygger på olika riskbedömningar. Vi föreslår att ges ett speciellt uppdrag att bygga bort otrygga miljöer, såsom mörka tunnlar och passager, för att på så sätt öka trygghetsupplevelsen för bl.a. kvinnor. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Kollektivtrafik och cykel som norm, punkt 16 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:T504 av m.fl. (MP) yrkande 1. Vi vill framhålla att bilen är norm i den fysiska planeringen. Det innebär att cykel, liksom kollektivtrafik och fotgängare, ofta får stå tillbaka för bilens framkomlighet. Att planera för ökad framkomlighet innebär i de allra flesta fall att det underförstått handlar om bilarnas framkomlighet. Skulle begreppet framkomlighet breddas och även inkludera fotgängare, cyklister och kollektivtrafikresenärer skulle åtgärderna bli annorlunda. Större utrymme i stadsmiljön skulle prioriteras för dessa andra transportslag. När nya bostäder byggs finns en parkeringsnorm som visar en nivå för antalet parkeringsplatser per lägenhet. Motsvarande krav på tillgänglighet för kollektivtrafik eller cykelparkeringar finns inte. Bilparkeringsplatser tar upp stora ytor, exempelvis tar en enda parkerad bil upp . Det är en yta stor nog att rymma ett normalt studentrum eller minst tio parkerade cyklar. En cykel kräver en kvadratmeter på vägen, en åttondel av vad en bil kräver. En spårvagn kräver endast per person. Detta visar tydligt vilka transportmedel som är yteffektiva. I städer och tätorter där utrymmet alltid är begränsat av bebyggelse måste vi alltså använda ytan smartare. Resvaneundersökningar har visat att de stadsstrukturer som upplevs som smidigast att köra bil i inte är de städer där man har verkat för en god framkomlighet för bilismen, utan tvärtom. För att vägarna inte ska korka igen krävs en fungerande kollektivtrafik. Vi anser mot den bakgrunden att cykeln och kollektivtrafiken ska bli norm i stadsplanering. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Färdtjänst och tillgänglig kollektivtrafik för funktionshindrade, punkt 18 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), i (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:T317 av (S), 2010/11:T463 av och (båda S) och 2010/11:T468 av och (båda S) samt 2010/11:T202 av och (båda C), 2010/11:T203 av (KD) och 2010/11:T416 av (M). Vi vill inledningsvis framhålla att färdtjänsten i många kommuner fungerar på ett utmärkt sätt. Ett problem är dock att omfattning, tillgänglighet, avgifter m.m. varierar mellan kommunerna. Möjligheten för en funktionshindrad person att ta del av samhällets stödinsatser är med andra ord beroende på vilken kommun han eller hon bor i. Frågan har varit föremål för behandling men utan önskvärt resultat. Vi menar att frågans principiella dimension kvarstår, nämligen den att om en regeländring som likställer funktionshindrades rättigheter oavsett kommuntillhörighet. Vi anser därför att det finns ett behov av att överväga någon form av mer enhetliga och gemensamma regler för färdtjänsten. När det gäller riksfärdtjänsten fungerar den också mycket olika från kommun till kommun. Det gäller exempelvis bedömningen av vilken funktionsnedsättning som berättigar till riksfärdtjänst, antalet erhållna resor och vilken typ av bagage som får medföras på resan. Vi vill också peka på att i ett antal kommuner går det inte att resa med riksfärdtjänst om man är gravt synskadad eller helt blind. Vidare har det hänt att man nekats riksfärdtjänst på grund av att ledarhund medföljer. Vi anser att regeringen bör göra en översyn av riksfärdtjänsten i syfte att åstadkomma enhetliga regler i hela landet. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Gotlandstrafiken, punkt 19 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), i (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:T286 av (S), 2010/11:T288 av (S) och 2010/11:T504 av m.fl. (MP) yrkande 29 och 2010/11:T287 av (S) och 2010/11:T293 av (M). Vi vill framhålla att läge gör kommunikationerna med omvärlden till en nyckelfråga och att förbindelserna med fastlandet därmed är avgörande för utveckling och konkurrenskraft i förhållande till andra delar av . Vi anser att trafiksystemen ska inrymma utvecklingsmöjligheter samt ha långsiktiga och förutsägbara förutsättningar vad gäller turtäthet, rimliga överfartstider, rimliga kostnader och god trafik året runt. För tillväxt och utveckling är även fungerande transportmarknader viktiga. Bra kommunikationer till och från är en betydelsefull del av profil och varumärke. Vi anser att infrastrukturplaneringen bör beakta behovet av goda förbindelser till och från som innebär ett långsiktigt hållbart kommunikationssystem, såväl ekonomiskt och socialt som ekologiskt. Vi anser också att det ska finnas två fastlandshamnar och som utvecklas och görs mer tillgängliga för kollektivtrafiken. Vidare anser vi att det ska erbjudas en säker och trygg bilparkering i hamnarna för att öka möjligheterna att kunna lämna bilen kvar på fastlandet och i stället ta med sig cykeln till . När det gäller Gotlandstillägget vill vi hänvisa till myndigheten där det föreslås att systemet med Gotlandstillägget avskaffas. Skälen för detta är, enligt rapporten, bl.a. att systemet motverkar en konkurrens på lika villkor på transportmarknaden, att det inte finns möjligheter till insyn i hur systemet fungerar och att effekterna därmed inte kan utvärderas. Tillväxtanalys anser att en lämplig tidpunkt för att avskaffa dagens system kan vara i samband med den nya avtalsperioden för färjetrafiken . Vi vill framhålla att det är av största vikt att något börjar hända i frågan om Gotlandstillägget i enlighet med vad Tillväxtanalys förordade om vikten av att en avreglering sker under ordnade former. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Gotlandstrafiken, punkt 19 (V) (V) anför: Jag anser att utgångspunkten bör vara att gotlänningarna ska kunna åka till och åter till på . Det innebär att målet måste vara dagliga avgångar året runt och att det finns tillgång till snabba färjor med högt ställda miljökrav som inom rimlig tid kan ta resenärer till fastlandet. Med tanke på den stora påfrestning redan utsätts för är det viktigt att sjötrafiken till och från använder teknik som i möjligaste mån reducerar utsläpp till vatten och luft. Detta ska vara en utgångspunkt när man väger hastigheten på båtarna i förhållande till deras miljöpåverkan. Detta är betydelsefullt oberoende av om det är som upphandlar trafiken eller om det är staten som bedriver verksamheten. Jag anser vidare att kostnaderna för person- och godstrafik borde jämställas med kostnader för motsvarande sträcka på fastlandet enligt det synsätt som redovisas av organisationen . Den föreslår att en resa till ska motsvaras av de rörliga kostnaderna för att framföra en personbil. Beräkningar från visar att statens nettokostnader skulle uppgå till ca med ett system som påminner om förslaget från organisationen . Jag anser därför att regeringen omgående utreder frågan om att införa ett vägpris till och från . Enligt min mening är den enda riktiga och långsiktigt hållbara lösningen för Gotlandstrafiken att sjötrafiken till och från betraktas som ett statligt ansvar och att sjövägen får samma status som vilken riksväg som helst. kan inte leva och utvecklas positivt om man inte kan lita på att trafiken till och från ön har en långsiktig regelbundenhet. Det statliga ansvaret bör därför ligga på , som har hand om annan färjetrafik som kan betraktas som en förlängning av andra vägar. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:C311 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillgängligheten med kollektivtrafik till viktiga turistmål bör förbättras. 2010/11:T202 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att riksfärdtjänstlagen bör göras mer flexibel. 2010/11:T203 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av systemlösningar med gemensamma tillgänglighetskrav i kollektivtrafiken. 2010/11:T226 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att SJ:s ensamrätt till kommersiell persontrafik återinförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla ett system med helhetsansvar och som ställer tydligare krav på samordning mellan den interregionala och den regionala tågtrafiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att även ändra ägardirektivet när SJ:s trafikeringsrätt och ensamrätt på länsgränsöverskridande sträckor återinförs så att trafikeringsrätten för SJ också innebär en skyldighet att genom trafikeringsplikt upprätthålla en väl fungerande kollektivtrafik på järnväg i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ansvaret för stationsbyggnaderna ska flyttas från till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges ett speciellt uppdrag att bygga bort otrygga miljöer, såsom mörka tunnlar och passager, för att på så sätt öka trygghetsupplevelsen för bl.a. kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten och förutsättningarna för att skapa ett resanderåd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över avkastnings- och utdelningsmålet så att det bidrar till att få fler att åka kollektivt och minska miljö- och klimatpåverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det för att komma till rätta med de omfattande tågförseningarna krävs ökade statliga medel till underhåll av järnvägen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett bärande inslag i framtidens transport- och klimatpolitik måste vara överflyttning av såväl gods- som persontrafik till järnväg och annan spårbunden trafik, vilket innebär kraftfulla satsningar på investeringar i nya järnvägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag som river upp beslutet om att kollektivtrafikföretag fritt och inom alla geografiska marknadssegment får etablera kommersiell kollektivtrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en ny utredning som har till uppgift att utifrån ovan nämnda inriktning skyndsamt ta fram konkreta förslag på hur man uppnår målet om att kollektivtrafiken ska fördubbla sin resandeandel till 2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör bidra till investeringar i kollektivtrafikens infrastruktur som en del av den övergripande infrastrukturpolitiken. 2010/11:T246 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kollektivtrafik bör drivas med förnybara drivmedel. 2010/11:T247 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att i samband med trafikeringsrätter ställa som villkor att ett barn ska ha möjlighet att resa i enlighet med vad som anförs i motionen. 2010/11:T272 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett tydligt samhällsuppdrag för SJ. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samverkan mellan SJ, och Jernhusen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hur avvägningar mellan SJ:s olika målsättningar ska göras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändringar av SJ:s ledning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om målen för SJ. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om investeringarna i ny kapacitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om effektivisering av järnvägsunderhållet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att låta se över underhållet. 2010/11:T276 av Per m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över tågtrafiken i landet för att göra den mer tillgänglig och anpassad för arbetspendling. 2010/11:T281 av m.fl. (V):