bet · GZ01JuU1 · 2011-12-08 00:00:00 — För att ytterligare förbättra förutsättningarna för samarbetet mellan myndigheterna har regeringen beslutat att ge en utredare i uppdrag att se över de regler om sekretess och utbyte av information mellan myndigheter som gäller när de samverkar vid bekämpningen av grov organiserad brottslighet (dir. 2010:112). Utredaren har lämnat slutbetänkandet Informationsutbyte vid samarbete mot grov organiserad brottslighet (SOU 2011:80). Eftersom ekonomisk är en av de starkaste drivkrafterna bakom grov organiserad brottslighet är det enligt regeringen angeläget att arbetet med att minska de kriminella vinsterna, såväl nationellt som internationellt, fortsätter att utvecklas. Som ett led i det arbetet har regeringen tillsatt en utredning som ser över kriminaliseringen av penningtvätt och vissa därmed sammanhängande frågor (dir. 2010:80). Uppdraget ska redovisas . Regeringen framhåller att parallellt med arbetet för att försvåra för de kriminella och minska möjligheterna till brottsvinster behöver också särskilt fokus läggas på att stoppa nyrekryteringen och öka avhoppen från kriminella gäng. Regeringen anför vidare att i myndigheternas fortsatta arbete mot den grova organiserade brottsligheten är det angeläget att samverkan mellan olika regioner i landet fortsätter att förstärkas så att den nationella ansatsen får fullt genomslag. Samverkan mellan myndigheterna behöver också fortsätta att utvecklas så att myndigheterna står alltmer enade i arbetet. Regeringen konstaterar (s. 17) att den har lagt grunden för ett långsiktigt och omfattande utvecklingsarbete avseende bl.a. brott i nära relationer och sexuella övergrepp. Under den förra valperioden antogs bl.a. två handlingsplaner: Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39, bet. 2007/08:JuSoU1) och Handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167, bet. 2008/09:JuU4). Handlingsplanerna har enligt regeringen lett till en höjd ambitionsnivå i kampen mot dessa allvarliga brott. För att förstärka skyddet för personlig och sexuell integritet och sexuellt självbestämmande bereder vidare regeringen förslag års sexualbrottsutredning. Inom ramen för det arbetet bereds också frågan om tillträde till konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp. En särskild utredare har fått i uppdrag att utvärdera tillämpningen av brotten grov fridskränkning och kvinnofridskränkning (dir. 2010:56 och 2011:63). Uppdraget ska redovisas . Vidare har en särskild utredare fått i uppdrag att utreda möjligheterna till ett stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap (dir. 2010:54). Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser också (s. 14) att uppdatera den nationella strategin för att möta hotet från terrorism. Strategin syftar till fortsatt utveckling av arbetet för att möta de framtida utmaningarna. Regeringen har även för avsikt att presentera en nationell handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Frågor om prioritering av olika slags brottslighet behandlas i ett flertal motioner. I motionerna Ju249 (MP) yrkande 2 och Ju306 (S) yrkande 1 begärs det att arbetet mot barnsexturism ska prioriteras hos . I motion Ju296 (M) begär motionären att åtgärder vidtas för att minska utredningstiderna när det gäller barn som har utsatts för våld i hemmet. I motion Ju281 (S) påpekar motionärerna att det är viktigt att arbeta strategiskt för att förhindra all form av människohandel. En viktig åtgärd i sammanhanget är insamling av nationella fakta och data som är relaterade till människohandel. Motionären i Ju321 (KD) lyfter fram vikten av att de rättsvårdande myndigheterna får tillräckliga resurser för att mer effektivt än kunna bekämpa människohandel. Att öka andelen uppklarade våldtäktsbrott är en fråga som bör prioriteras, enligt motionären i Ju212 (S). En oberoende bör tillsättas för att göra systematiska och omfattande analyser av varför så många våldtäktsutredningar läggs ned och varför det väcks så få åtal. Hatbrottslighet behandlas i ett antal motioner. I motion Ju245 (FP) yrkandena 1 och 2 anförs det att samtliga polismyndigheter måste dels återrapportera, dels hantera denna brottslighet på ett likvärdigt sätt. I motion Ju378 (S) yrkande 3 påtalas vikten av att ett samarbete initieras mellan polisen och det civila samhället för att förebygga hatbrott. I motion Ju220 (FP) efterfrågas en prioritering av arbetet mot hedersrelaterade brott. I motionerna Ju251 (M) yrkandena 2 och 3 och Ju373 (M) yrkande 2 och 3 begär motionärerna att bekämpandet av brott som begåtts av s.k. djurrättsaktivister ska prioriteras. I motion Ju214 (S) begärs det att kampen mot den organiserade brottsligheten ska skärpas. I motionerna Ju202 (S) och Ju206 (S) yrkandena 2 och 3 framhålls vikten av att bekämpa ungdomsbrottsligheten. I Ju202 vill motionären att en nationell strategi införs där staten i samverkan med kommuner och landsting skapar ett sammanhållet program för att motverka droger och kriminalitet bland unga. I Ju206 anförs det bl.a. att nyrekryteringen till ungdomsgäng måste vara en prioriterad fråga. I So561 (S) yrkande 3 framhålls vikten av att narkotikabrottsligheten bekämpas. Motionärerna anför bl.a. att eftersom drogsituationen av allt att döma blir allvarligare , är det särskilt viktigt att polisen fortsätter att prioritera denna brottslighet. Enligt motion Ju359 (S) yrkande 64 bör polisens arbete mot dopning prioriteras mer än vad som är fallet . I motion Ju241 (SD) yrkande 1 begärs det att polisen ska prioritera arbetet med att förhindra försäljning av tobak till minderåriga. När det gäller trafikkontroller begärs i motion Ju314 (M) fler kontroller med synliga poliser på vägarna samt fler kontroller av körkort och trafikbeteende. I motion Ju266 (S) anförs det att samhället måste ta ett större ansvar för att minska antalet butiksrån. I motion Ju315 (M) påtalas vikten av att på ett tydligare och snabbare sätt stävja snatterier. Enligt motion Ju234 (M) bör rättsväsendets arbete med olika former av brott på internet ses över, moderniseras och förbättras. Ny teknik bör då tas till vara. I motion N299 (M) yrkande 4 anförs det att polis och åklagare bör avsätta särskilda resurser för att utreda patentintrång. Utskottet har inte någon invändning mot det som regeringen anför i propositionen om olika brottstyper och betydelsen av att de nämnda brotten på olika sätt uppmärksammas särskilt. Regeringen avser bl.a. att fortsätta det långsiktiga och omfattande utvecklingsarbete som inleddes under förra valperioden mot mäns våld mot kvinnor, mot hedersrelaterat våld och förtryck, mot våld i samkönade relationer och mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Detta är brottstyper som förs fram i flera av motionerna. Regeringen framhåller även vikten av att kraftsamla mot den grova organiserade brottsligheten och ungdomsbrottsligheten. I likhet med motionärerna i Ju249 (MP) yrkande 2 och Ju306 (S) yrkande 1 anser utskottet att kampen mot sexuell exploatering av barn i samband med resande och turism är ytterst angelägen. antog Europeiska unionens råd ett direktiv som ersätter rådets rambeslut från om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi (2004/68/RIF). Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera att direktivet innehåller effektivare och mer ändamålsenliga bestämmelser i kampen mot sexuella övergrepp mot och sexuell exploatering av barn. Utskottet har förståelse för önskemålen i motionerna Ju251 (M) yrkandena 2 och 3 och Ju373 (M) yrkandena 2 och 3 om bättre skydd för näringsidkare som arbetar med djurhållning och som utsätts för hot och annan brottslighet av s.k. djurrättsaktivister. Det är en organiserad brottslighet som hotar en hel näringsgren och därför måste tas på största allvar. Som konstateras i motion Ju296 (M) förekommer alltför långa handläggningstider vid brott mot barn. Detta är, som motionären anför, oacceptabelt av flera skäl. Med anledning av en rapport som pekade på detta problem inom har en överåklagare nu fått ett nationellt ansvar för att samordna bekämpning av brott i nära relationer och särskilt mot barn. Utskottet ser positivt på detta. När det gäller önskemålet i motion Ju234 (M) om en förbättring av rättsväsendets arbete mot olika former av brott på internet, vill utskottet peka på att regeringen har aviserat en proposition som gäller de brottsbekämpande myndigheternas inhämtande av elektronisk kommunikation. Myndigheternas möjlighet att bekämpa brott som förtal, sexuellt ofredande osv. via internet kommer därigenom att förbättras. Att vissa brottstyper ska ägnas särskild uppmärksamhet innebär inte att arbetet mot annan brottslighet ska läggas åt sidan. Vilken sorts insatser som ska göras mot olika typer av brottslighet bör enligt utskottet avgöras lokalt vid polismyndigheterna och vid inom ramen för statsmaktens prioriteringar. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att det följer av 3 kap. 1 § polisförordningen (1998:1558) att polisstyrelserna ska se till att polisarbetet bedrivs i enlighet med de prioriteringar och riktlinjer som och regeringen har lagt fast för polisverksamheten. Utskottet föreslår sammanfattningsvis att avslår samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden som i huvudsak rör frågor om polisens organisation och polisutbildningen. Jämför reservationerna 11 (S, V), 12 (S, V), 13 (S, V), 14 (S, V), 15 (S), 16 (S, MP, V) och 17 (S, MP, V) samt särskilt yttrande 5 (V). Regeringen anför (s. 12) att den största satsningen på rättsväsendet i modern tid genomfördes under den förra mandatperioden. har fler poliser än . Rättsväsendets förutsättningar att bekämpa och hantera brottsligheten är bättre . Enligt regeringen behöver rättsväsendet fortsätta att vidareutveckla arbetet utifrån ett tydligt rättskedjeperspektiv. Enligt regeringen (s. 12) motsvarar rättsväsendets resultatförbättringar ännu inte de kraftiga resursförstärkningarna. Organisation, arbetsmetoder och rutiner behöver ses över och i vissa fall anpassas och utvecklas efter nya förutsättningar. Det finns en fortsatt utvecklingspotential som måste tas till vara. Utifrån det förstärkta resursläget finns det enligt regeringen förutsättningar att förbättra verksamhetsresultaten. Regeringen planerar (s. 12) flera åtgärder för att ytterligare utveckla rättsväsendets effektivitet. För att säkerställa en väl fungerande och modern polis i hela landet har regeringen tillsatt en parlamentarisk kommitté som ska analysera i vilken utsträckning polisens nuvarande organisation utgör ett hinder för de krav regeringen ställer på högre kvalitet, ökad kostnadseffektivitet, ökad flexibilitet och väsentligt förbättrade resultat i polisens verksamhet. Om kommittén finner att den nuvarande organisationsformen utgör ett hinder i dessa avseenden ska ett fullständigt förslag till en helt eller delvis ny organisation för polisen lämnas. Kommittén ska också föreslå hur ansvar och befogenheter i styrningen av polisens verksamhet kan tydliggöras. Vidare ska kommittén lämna förslag i frågor om polisens tillgänglighet, synlighet och samarbete med andra. Uppdraget ska redovisas (dir. 2010:75). Regeringen konstaterar (s. 12) att medarbetarna är rättsväsendets viktigaste resurs och att kompetens- och utbildningsfrågorna löpande behöver anpassas till de utmaningar som rättsväsendet ställs inför. Regeringen anför att behovet av att utveckla polisens grundutbildning är under övervägande och att frågan bereds inom . Regeringen framhåller vidare (s. 12) att rättsväsendet måste vara slagkraftigt och effektivt organiserat för att kunna bekämpa korruption. Regeringen bedömer att polisens utredningar av sådana ärenden blir bättre och effektivare genom att tar ett samlat ansvar inom polisorganisationen för brottsbekämpningen på detta område. När det gäller polisens brottsförebyggande arbete anför regeringen (s. 21) att dess satsning på polisen ska verkställas med inriktning på att öka tryggheten i samhället. Att poliserna har blivit fler medför en ökad synlighet och tillgänglighet. Större tillgänglighet och ökad lokal förankring ger också förbättrade möjligheter att utveckla samarbetet med andra aktörer, t.ex. skolan och . För att uppnå en ökad trygghet måste polisen bedriva sin verksamhet planlagt och underrättelsestyrt. Regeringen pekar på (s. 34) att polisens arbete med att utveckla metoder för den brottsförebyggande verksamheten har fortsatt . Polisens underrättelsemodell är enligt regeringen ett bra stöd för detta. Modellen ska leda till att rätt åtgärder mot brott sätts in , med rätt resurser och med rätt utformning. Det kan handla om att vidta förebyggande åtgärder på platser där man vet att brottslighet förekommit eller där det finns risk för att brott begås, t.ex. i krogmiljöer. Regeringen konstaterar vidare (s. 34) att flera polismyndigheter har öppnat lokala poliskontor för att öka tillgängligheten och närvaron på orten. Denna satsning utvärderas, och resultatet ska redovisas av på initiativ av polisen. Regeringen framhåller även (s. 34) att ett utvecklat samarbete med andra aktörer krävs för att polisen ska kunna bidra till att minska brottsligheten. Samverkan med kommunerna har även prioriterats . Över 200 av landets 290 kommuner har tecknat samverkansöverenskommelser med polisen, och fler väntas följa. Arbetet med att förankra och utveckla polisens nationella utredningskoncept fortsätter inom polisorganisationen (s. 38). Som ett led i detta arbete påbörjades införandet av polisens nya utredningsstöd (PUST). För att säkerställa kompetens, beslutsbefogenheter och ansvarstagande i varje del av den brottsutredande verksamheten arbetar polisen i samverkan med också med att utveckla den nationella förundersökningsledarutbildningen för poliser. Regeringen konstaterar (s. 38) att det inom både polisen och har skett omfattande rekryteringar . var antalet polisaspiranter det högsta . När utbildningsperioden har avslutats kommer dessa resurstillskott att fullt ut kunna bidra till att förbättra verksamheternas resultat. Polisens organisation och därmed sammanhängande frågor behandlas i flera motioner. I motionerna Ju359 (S) yrkande 9 och Ju326 (V) yrkande 1 föreslås det att dagens 21 polismyndigheter slås ihop till en. Enligt motionärerna skulle det ge en bättre resursanvändning och styrning av verksamheten. I motion Ju359 (S) yrkande 1 föreslås en nationell spetsorganisation mot ekonomisk och organiserad brottslighet. Enligt motionärerna bör de enheter inom rättsväsendet som arbetar mot dessa brott (, och ) slås ihop till Polisens riksorganisation mot ekonomisk och organiserad brottslighet (). Ett liknande yrkande finns i motion Ju292 (S). I motion Ju206 (S) yrkande 1 efterfrågas fler synliga poliser och lokala poliskontor i . I motionen anförs det bl.a. att fler och synliga poliser är en central del för att skapa trygghet. I motion Ju326 (V) yrkande 7 begärs en förbättring av polisens tillgänglighet och service till personer som bor på landsbygden. I motion Ju359 (S) yrkande 10 föreslås det att en fristående myndighet ska utreda brott som har begåtts av poliser och åklagare. I yrkande 12 i samma motion efterfrågas fler civilanställda inom polisen. I yrkande 13 föreslås det att personalhandledning blir en obligatorisk del av polisens verksamhet. I motion Ju298 (S) begärs det att hela landets tillgång till polishelikoptrar säkras. Motionärerna anför bl.a. att helikoptrar finns stationerade i hela utom i den södra delen. I motion Ju338 (V) yrkande 1 anförs det att det borde finnas en permanent barnsexturismgrupp inom . Flera motioner handlar om polisutbildningen ur olika aspekter. I motion Ju232 (M) framhålls det att det kommer att behövas fler specialistkompetenser för att klara av polisarbetet på ett tillfredsställande sätt. I yrkande 1 i motionen föreslås en översyn av möjligheten för polisen att rekrytera externa experter och använda en del av sin utbildningsbudget för att utbilda dessa till poliser. I yrkande 2 begärs en översyn av möjligheterna att ändra intagningsreglerna för polisutbildningen. I motion Ju248 (M) yrkande 1 föreslås det att all brottsbekämpande personal inom polisen, och ska ha en gemensam grundutbildning. Enligt motionärerna skulle detta öka möjligheterna till ett effektivt samarbete mellan myndigheterna. I yrkande 2 begär motionärerna att om polisutbildningen blir en högskoleutbildning, ska även tull- och kustbevakningsutbildning jämställas med sådan utbildning. Även i motion Ju359 (S) yrkande 11 begärs det att polisutbildningen knyts till högskolan. Motionärerna framhåller bl.a. att forskningen på området skulle främjas av att polisutbildningen blir akademisk. Likaså föreslås det i motion Ju326 (V) yrkande 2 att polisutbildningen förlängs till att omfatta och införlivas i den ordinarie högskoleutbildningen. I motion Ju263 (M) begärs det att en polishögskola inrättas i . I motion Ju286 (M) föreslås det att en eventuell ny polishögskola förläggs till , som har en polisutbildning på distans. I motionerna Ju350 (KD) och Ju372 (M) lyfts fram som lämplig lokaliseringsort för en ny polisutbildning. I motion Ju371 (S) yrkandena 1 och 3 föreslås det att en polisutbildning lokaliseras till och att ett utbyte inleds mellan de svenska och danska polisutbildningarna. I yrkande 2 i samma motion begärs ett tillkännagivande till regeringen om att poliskåren bättre ska spegla befolkningen när det gäller etnisk mångfald. I motion Ju375 (S) föreslås det att en polisutbildning inrättas vid något eller några av de befintliga lärosätena i . Som nämnts ovan har regeringen tillsatt en parlamentarisk kommitté som ska analysera i vilken utsträckning polisens nuvarande organisation utgör ett hinder för de krav som regeringen ställer på högre kvalitet, ökad kostnadseffektivitet, ökad flexibilitet och väsentligt förbättrade resultat i polisens verksamhet. Uppdraget ska redovisas (dir. 2010:75). Frågan om brottsutredningar som rör anställda inom polisen och åklagare behandlades av Kommittén om tillsynen över polis och åklagare (se SOU 2003:41). Kommittén ansåg inte att det borde inrättas något fristående organ för internutredningsverksamhet. Inte heller fann kommittén att det fanns behov av att inrätta ett fristående tillsynsorgan. Frågan om en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott som begåtts av poliser och åklagare behandlades därefter av (se SOU 2007:5). Utredningen lämnade i enlighet med sina direktiv ett förslag till hur ett utredningsorgan som är fristående och oberoende från polisen och åklagarväsendet skulle kunna vara utformat. Utredningen ansåg sig emellertid inte kunna förorda att en fristående myndighet skulle införas. I stället pekade utredningen på möjligheten att på ett tydligare sätt skilja internutredningsverksamheten vid polisen från den övriga polisverksamheten genom att samla den i en organisation inom . På uppdrag av regeringen har vidtagit åtgärder för att myndigheten fr.o.m. skulle ha en organisation för att leda sådan polisverksamhet som avser handläggning av ärenden om brott som begåtts av anställda inom polisen. I samband med årsredovisningen ska redovisa en uppföljning av verksamhetsövergången. Den redovisningen kommer att tjäna som underlag för regeringen för att ta ställning till om en mer omfattande utvärdering behöver genomföras (se prop. 2010/11:1 utgiftsområde 4 s. 19). är polisens internutredningar (IU) en egen avdelning inom . Avdelningen har ett kansli i , och utredningsverksamhet bedrivs på sex orter i landet: , , , , och . Den utredande verksamheten är frikopplad från polismyndigheterna, och utredningsenheterna leds av en kommissarie. Förutom poliser kan bl.a. åklagare, poliselever och arrestvakter utredas av enheterna. Med stöd av regeringens bemyndigande gav chefen för en särskild utredare i uppdrag att bl.a. göra en analys av hur svensk rätt förhåller sig till bestämmelserna i rådets rambeslut /977/RIF av om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (dataskyddsrambeslutet) och att utarbeta nödvändiga författningsförslag för att ska leva upp till bestämmelserna i rambeslutet (dir. 2010:17). Regeringen gav därefter, , utredaren i uppdrag att, utöver det som omfattas av de ursprungliga direktiven, se över de regler om sekretess och utbyte av information mellan myndigheter som gäller när myndigheterna samverkar vid bekämpningen av grov organiserad brottslighet (dir. 2010:112). Utredaren ska kartlägga behovet av förbättrade möjligheter för myndigheterna att utbyta uppgifter, utreda hur detta behov, efter en avvägning mot integritetsintressena, ska kunna tillgodoses på ett effektivt och rättssäkert sätt samt lämna fullständiga författningsförslag tillsammans med en redovisning av vilka effekter förslagen kan få för den personliga integriteten. Uppdraget ska redovisas . Utredningen har lämnat ett delbetänkande om dataskydd vid europeiskt polisiärt och straffrättsligt samarbete (SOU 2011:20). Delbetänkandet bereds inom . Regeringen beslutade att en särskild utredare ska se över kriminaliseringen av penningtvätt och vissa därmed sammanhängande frågor. Utredaren ska överväga om kriminaliseringen av penningtvätt behöver förenklas och förtydligas. I det ingår att ta ställning till om det straffbara området för penningtvätt bör utvidgas. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om den framtida polisutbildningen lämnade delbetänkandet Framtidens polis (SOU 2007:39). I utredningen framhålls vikten av polisens tillgänglighet. Tillgängligheten behöver emellertid enligt utredningen inte betyda att den lokala polisen svarar för allt; specialisering är ett måste för att möta kraven på professionalism. Utredningen framhåller att det är nödvändigt att göra en rimlig avvägning mellan tillgången till en lokalt tillgänglig polis, inte minst i glesbygden, och en förmåga att ställa spetskompetens till förfogande vid behov. I slutbetänkandet Framtidens polisutbildning (SOU 2008:39) föreslår Utredningen om den framtida polisutbildningen att dagens grundutbildning till polis ersätts med en högskoleutbildning. Enligt utredningen bör polisutbildningen anordnas av universitet och högskolor. Utredningen anför att alternativet till en sådan lösning är att skapa en s.k. sektorshögskola, en typ av högskola som Försvarshögskolan är ett exempel på. Polisutbildningen bör enligt utredningen vara treårig och leda till en ny högskoleexamen, polisexamen. Båda betänkandena om polisutbildningen bereds inom . uttalade i ett strategiskt inriktningsbeslut om polisflygets framtid bl.a. att planeringen av återetableringen av en basering på en ny geografisk plats i ska påbörjas. Chefen för har ansvaret för att ta fram förslag på återetablering av basering i samt att ta fram underlag för anskaffning av ytterligare en helikopter. Utskottet har fått information om att den grupp om fyra poliser inom som arbetar särskilt mot barnsexturism tidigare ingick i ett projekt som upphörde /2011. Gruppens arbete fortsatte ändå med befintliga medel. De fyra poliserna ingår nu i en grupp om nio poliser som arbetar mot sexuella övergrepp mot barn och barnpornografibrott, spridning av barnpornografiska bilder på internet och barnsexturism. Det har beslutats att gruppen mot barnsexturism ska bli permanent /2012. Motionsyrkanden om en sammanslagning av enheter inom , och för bekämpande av organiserad brottslighet behandlades och avstyrktes av utskottet i förra årets budgetbetänkande (bet. 2010/11:JuU1 s. 35). Utskottet hänvisade bl.a. till den redan etablerade samverkan mellan myndigheterna och framhöll vidare att har till uppgift att bekämpa även sådan ekonomisk brottslighet som inte kan kategoriseras som organiserad. följde utskottet (rskr. 2010/11:101). I betänkandet (s. 34) behandlades också frågan om att inrätta en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott som begåtts av poliser och åklagare.