bet · GY01SoU9 · 2011-03-24 00:00:00 — I motion So573 av m.fl. (V) yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om att en nationell genomförandeplan för jämställd sjukvård bör tas fram med inriktning på hur man kan öka och sprida kunskap om hur könsfaktorer påverkar vården. I yrkande 29 begärs ett tillkännagivande om könsuppdelad vårdstatistik och att jämställd vård ska vara ett eget uppföljningsområde i de nationella jämförelserna. I motion So293 av (S) begärs ett tillkännagivande om kvinnors rätt till god hälsa och vård. Motionären anför att det krävs ett systematiskt genomförande av ändrade rutiner och behandlingsmetoder inom hälso- och sjukvårdsområdet så att människor garanteras adekvat vård och behandling på lika villkor oavsett kön. I motion So342 av (S) begärs ett tillkännagivande om kraven på könsuppdelad statistik inom hälso- och sjukvården. I motion So266 av (M) begärs ett tillkännagivande om en jämställd och likvärdig vård. Motionären anför att skillnader mellan könen i vårdens bemötande måste uppmärksammas mer. I motion So274 av (M) begärs ett tillkännagivande om vård på lika villkor. Det är enligt motionären viktigt att det blir obligatoriskt att delta i kvalitetsregistren och att kön är ett av kvalitetsområdena i redovisningarna. I motion So206 av (FP) begärs ett tillkännagivande om kvinnoperspektiv i vården. Motionären anför bl.a. att förslag måste utarbetas för ett jämställt bemötande av kvinnor och män inom sjukvården. I 2 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) anges att målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Enligt 2 kap. 13 § 1 diskrimineringslagen (2008:567) är diskriminering förbjuden i fråga om hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet. Förbudet hindrar inte att kvinnor och män behandlas olika, om det har ett berättigat syfte och de medel som används är lämpliga och nödvändiga för att uppnå syftet. Enligt 14 § förordningen (2001:100) om den officiella statistiken ska individbaserad officiell statistik vara uppdelad efter kön om det inte finns särskilda skäl mot detta. behandling och pågående arbete m.m. behandlade senast motionsyrkanden om jämställdhet i vården i betänkande 2009/10:SoU11 Hälso- och sjukvårdsfrågor som godkänts av . Motionsyrkandena behandlades förenklat. behandlade utskottet ett motionsyrkande om att utjämna skillnaderna i hälsa, vård och omsorg för kvinnor och andra missgynnade grupper i betänkande 2007/08:SoU11 En förnyad folkhälsopolitik som godkänts av . Utskottet anförde då följande (s. 25, res. S + V). har gjort en uppföljning av jämställdheten i hälso- och sjukvård och socialtjänst. Uppföljningen redovisas i rapporten en mer jämställd vård och socialtjänst (art.nr 2008-131-1), som presenterades . Enligt rapporten saknas det i vissa avseenden kunskap om vad jämställd vård och socialtjänst faktiskt är. Mäns och kvinnors liv ser olika ut, och detta återspeglas i vården och . Jämställdhetsperspektivet blir emellertid enligt rapporten viktigare för både och hälso- och sjukvården. Utskottet konstaterar att det pågår ett relativt omfattande arbete för att komma till rätta med den bristande jämställdhet inom hälso- och sjukvården som bl.a. påvisats i en mer jämställd vård och socialtjänst. Utskottet erinrar om att beslutat om ett nytt mål för politikområdet hälso- och sjukvård (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:SoU1, rskr. 2007/08:86 och 87). I anslutning till förslaget om det nya målet tydliggörs att en tillgänglig och behovsanpassad vård förutsätter ökat fokus på kvinnors och mäns skilda behov och villkor. Genom det nya målet förbättras möjligheterna för tillsynsmyndigheterna att löpande följa upp och analysera exempelvis bemötande- och tillgänglighetsfrågor. Därigenom ökar också trycket på sjukvårdshuvudmännen att ytterligare höja ambitionsnivån för att säkerställa att en likvärdig vård kan erbjudas alla utifrån individuella förutsättningar och behov. Mot denna bakgrund anser utskottet att motion avstyrks. I propositionen Stärkt ställning för patienten vårdgaranti, fast vårdkontakt och förnyad medicinsk bedömning (prop. 2009/10:67) anför regeringen att den har för avsikt att återkomma med uppdrag till berörda myndigheter avseende uppföljning och utvärdering av vårdgarantin m.m. Skillnader mellan kvinnor och män bör uppmärksammas i uppföljningen av samtliga förslag (prop. s. 72 f.). Av regleringsbrev framgår att myndigheten ska följa upp lagändringarna om fast vårdkontakt, förnyad medicinsk bedömning och utökad information till patienten. En delrapport ska lämnas och en slutrapport . besvarade socialminister en interpellation (2009/10:482) om jämlikheten och jämställdheten inom sjukvården. Ministern anförde bl.a. följande: För att stärka förutsättningarna för ett systematiskt jämställdhetsarbete inom hela hälso- och sjukvården har regeringen vidtagit en rad åtgärder. Nyckeln i detta arbete är att skapa ett bättre kunskapsunderlag samt att medvetandegöra problematiken hos vårdpersonal och beslutsfattare. Länge saknades såväl kunskaper som instrument för att utveckla en mer jämställd vård. Efter hand har vi fått allt större kunskaper på området, inte minst genom de uppföljningar och rapporter som har fått regeringens uppdrag att genomföra. Dessa ger en god överblick över utvecklingen inom hälso- och sjukvården när det gäller dessa frågor. Som en del i detta arbete har Kommuner och Landsting fått av regeringen för att etablera ett program som stöder arbetet med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i allt beslutsfattande inom hälso- och sjukvården. Programmet syftar till att stödja kvalitetssäkring av offentligt finansierade verksamheter på nivå och på landstingsnivå. Detta för att garantera att vården svarar mot båda könens villkor och behov så att vi säkerställer en hög kvalitet och goda resultat för såväl kvinnor och män som flickor och pojkar. Satsningen ska vidare bidra till att vidareutveckla ledningssystem och verktyg för verksamhets- och kvalitetsutveckling så att jämställdhetsperspektivet fortlöpande beaktas och att lärandet inom vårdorganisationen stimuleras. Målet är konkreta och bestående förbättringar i verksamheternas arbete med jämställdhetsintegrering. pågår 87 olika utvecklingsprojekt över hela landet. Även den förebyggande hälso- och sjukvården är ett prioriterat område där det behövs mer kunskap om kvinnors ohälsa och skäl till sjukfrånvaro. För att ge några exempel har regeringen satsat på forskning och rehabilitering för att minska kvinnors sjukskrivning. har lyft fram jämställdhet och jämlikhet som den största utmaningen för vården, och fokus ligger på att minska skillnader i hälsa och vård mellan olika grupper. har regeringens mandat att intensifiera arbetet med uppföljning av jämställdhet och jämlikhet i vården inom ramen för uppföljningen av God Vård. Detta innebär att vården är tillgänglig, kunskapsbaserad, säker, effektiv, patientfokuserad och jämlik. Jämställdheten ingår genomgående i allt förbättringsarbete inom ramen för God Vård-konceptet. Av budgetpropositionen utgiftsområde 9 framgår bl.a. att regeringen anser att det är viktigt att den vård som erbjuds är jämlik (s. 51). Det handlar om att vården ska hålla en bra kvalitet för alla och att tillgängligheten ska vara god för både kvinnor och män, och för både utrikes födda och inrikes födda, oavsett ålder, bostadsort, utbildning och ekonomiska förutsättningar. Vidare ska kvinnors respektive mäns villkor och behov beaktas. Regeringen anför även att den avser att se över möjligheterna att utvidga de öppna jämförelserna så att de också inkluderar mätning och redovisning av jämlikheten utifrån faktorer som inkomst, utbildningsbakgrund, kön, ålder och bostadsort. Inom Kommuner och Landsting (SKL) pågår programmet Hållbar jämställdhet för att stödja genomförandet av jämställdhetsintegrering i kommuner, landsting och regioner . SKL har totalt fått från regeringen för detta ändamål. Programmet syftar till att stödja kvalitetssäkring av offentligfinansierade verksamheter på och landstingskommunal nivå för att garantera att de svarar mot båda könens villkor och behov så att hög kvalitet och goda resultat uppnås för både kvinnor och män samt både flickor och pojkar. har två checklistor tagits fram som vänder sig till dels handläggare, dels förtroendevalda inom kommuner och landsting (). för arbetsliv och socialvetenskap (Fas) har på uppdrag av regeringen startat ett forskningsprogram om kvinnors hälsa, för vilket det avsatts 30 miljoner 20082010. arrangerade Fas en konferens, "Kvinnors hälsa en utmaning för forskning", där forskare berättade om aktuella projekt. Vid konferensen anförde dåvarande Integrations- och jämställdhetsminister att jämställdhetspolitik riktad mot kvinnors hälsa prioriteras av regeringen. Tre områden står i fokus: kvinnors vardagsliv, mäns våld mot kvinnor och välfärdstjänster. Målet för hälso- och sjukvården är att alla ska ha tillgång till en god hälso- och sjukvård på lika villkor och efter behov. Tillgängligheten ska vara god för både kvinnor och män, och för både utrikes födda och inrikes födda, oavsett ålder, bostadsort, utbildning och ekonomiska förutsättningar. En tillgänglig och behovsanpassad vård förutsätter ökat fokus på kvinnors och mäns skilda behov och villkor. Genom redovisning och analys av könsskillnader inom hälso- och sjukvården har förutsättningarna förbättrats för att kunna vidta de åtgärder som behövs för att ett jämställdhetsperspektiv verkligen ska genomsyra hälso- och sjukvården. Ett bättre kunskapsunderlag och fortsatt uppmärksamhet är viktigt för att nå ännu bättre resultat. Utskottet konstaterar att har lyft fram jämställdhet och jämlikhet som den största utmaningen för vården samt har regeringens mandat att intensifiera arbetet med uppföljning av jämställdhet och jämlikhet inom ramen för God Vård-konceptet. Vidare ser utskottet positivt på det arbete som pågår inom Kommuner och Landsting för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i allt beslutsfattande inom hälso- och sjukvården. Skillnader kvarstår vad gäller bl.a. behandlingsmetoder, läkemedel, diagnostik och forskning. Utskottet välkomnar därför de insatser som pågår för att förbättra jämställdheten på vårdens område, och förutsätter att alla berörda aktivt arbetar vidare med dessa frågor. Mot denna bakgrund anser utskottet att inte behöver ta något initiativ med anledning av motionerna So206 (FP), So266 (M), So274 (M), So293 (S), So342 (S) och So573 (V) yrkandena 27 och 29. Motionerna avstyrks i den mån de inte kan anses vara tillgodosedda. Kompetens, bemötande och kunskapsfrågor Utskottets förslag i korthet avslår motioner om bl.a. läkarrekrytering, läkares specialiseringstjänstgöring, hälso- och sjukvårdens stöd till personer som utsatts för övergrepp och ett nationellt krav på kompetens för utryckningsförare. Jämför reservationerna 12 (S, MP, V), 13 (S, MP, V), 14 (V) och 15 (S). I motion So386 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att man bör ta till vara inflyttade läkares kompetens. I motion So227 av (FP) begärs ett tillkännagivande om åtgärder för att underlätta läkarrekryteringen i . Motionären anför bl.a. att han anser att det är av stor vikt att staten via universiteten och Arbetsförmedlingen tillsammans med landstingen och kommunerna vidtar ytterligare åtgärder och prioriterar särskilda åtgärdsprogram för att underlätta läkarrekryteringen i . I motion So471 av (S) begärs ett tillkännagivande om att man bör överväga att utreda läkarnas arbetssituation och arbetstider med syfte att bättre reglera deras arbetsförhållanden så att utbrändhet förebyggs och vården blir säkrare och bättre för patienterna. I motion So249 av (KD) begärs ett tillkännagivande om behovet av åtgärder för att effektivisera och kvalitetssäkra allmäntjänstgöringen (AT) i läkarutbildningen. Motionären föreslår att det görs en översyn av AT-systemet. I motion So398 av m.fl. (FP) (delvis) begärs ett tillkännagivande om utarbetandet av en nationell strategi för att öka antalet neurologer i svensk sjukvård. I motion Ub246 av (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av att den geriatriska specialistutbildningen stärks kvalitativt och kvantitativt. I motion So262 av och (M) begärs ett tillkännagivande om det ökade behovet av geriatriker. I motion So472 av och i (C) begärs ett tillkännagivande om vikten av att stärka den geriatriska kompetensen i sjukvården och äldreomsorgen. Motionärerna anför bl.a. att det behövs fler läkare med geriatrisk specialistkompetens. I motion So503 av och (FP, M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om grundutbildningen och specialistutbildningen i geriatrik för läkare. I motion So204 av (KD) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om behovet av en påbyggnadsspecialitet i palliativ medicin för läkare. Ett liknande yrkande finns i motion So463 av och (KD). Hälso- och sjukvårdens stöd till personer som utsatts för övergrepp I motion Ju293 av m.fl. (S) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om särskild kompetens på akutsjukhus för den som utsatts för sexuella övergrepp. I motion Ju238 av (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om bättre stöd till våldtagna kvinnor i hela landet. Motionären anför bl.a. att den som utsätts för våldtäkt måste få adekvat stöd och hjälp oavsett var man bor och att det behövs särskilda mottagningar med specialutbildad vårdpersonal i alla större städer. I motion So219 av (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av kunskap inom sjukvården om hur man bemöter den som har utsatts för våldtäkt eller blivit sexuellt utnyttjad. I motion So225 av (FP) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning om vårdens bemötande av våldsutsatta kvinnor. I motion So317 av (C) begärs ett tillkännagivande om att ett nationellt handlingsprogram för hälso- och sjukvårdens omhändertagande av barn som far illa bör tas fram, och motionären hänvisar till det nationella handlingsprogrammet för sexualbrottsoffer. Ökad kunskap om endometrios och förmaksflimmer I motion So352 av och (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att man bör verka för att vårdutbildningar och vårdgivare upplyses om endometrios, dess symtom och effekter. I motion So241 av (KD) begärs ett tillkännagivande om behovet av ökad kunskap och spridning av kunskap om förmaksflimmer. Hbt-kompetens inom hälso- och sjukvården I motion So581 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att bör ges i uppdrag att se över vilka åtgärder som krävs för att höja hbt-kompetensen inom hälso- och sjukvårdsområdet. Kompetens hos personal inom hälso- och sjukvården I motion So263 av (M) begärs ett tillkännagivande om rätt person på rätt plats inom vården. Motionären anför att med en större flexibilitet i vårdyrkena och ökade vidareutbildningsmöjligheter kan få en dynamisk vård med såväl patienter som personal i centrum. I motion So381 av (FP) begärs ett tillkännagivande om att man bör utreda möjligheten att stärka rätten till vård, omsorg och socialtjänst på finska, om tillgång finns till språkkunnig personal. I motion So204 av (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av ökad utbildning för vårdpersonal i palliativ vård. Nationellt krav på kompetens för utryckningsförare I motion So252 av (S) begärs ett tillkännagivande om att man bör se över och lägga fram förslag till ett nationellt krav på tydliga regler och kompetensmål för utryckningsförare. I motion So251 av (M) begärs ett tillkännagivande om försäkringsskydd för ambulanspersonal. behandling och pågående arbete m.m. Utskottet behandlade senast motioner om ett antal olika läkarfrågor i betänkande 2009/10:SoU11 Hälso- och sjukvårdsfrågor som godkänts av (prot. 2009/10:99). Mot bakgrund av de åtgärder som regeringen vidtagit när det gäller kompletterande utbildningar för personer med utländska examina ansåg utskottet inte att borde ta något initiativ med anledning av motionerna (bet. s. 44). Utskottet konstaterade vidare att skulle påbörja arbeten som gäller läkares specialiseringstjänstgöring och att dessa arbeten inte borde föregripas (bet. s. 44). Regeringen anför följande i budgetpropositionen när det gäller läkarutbildningen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16 Utbildning och universitetsforskning s. 74): Bristen på läkare i den svenska sjukvården har varit ett problem och prognoser visar att efterfrågan förväntas öka till följd av en åldrande befolkning. Om ska kunna bli självförsörjande på läkare krävs en fortsatt utbyggnad av antalet nybörjarplatser på läkarutbildningen. För att mildra det nuvarande underskottet på läkare har landstingen rekryterat läkare från utlandet. har det utfärdats fler legitimationer till läkare med utländsk utbildning, över 1 000 , än till läkare med svensk utbildning, ca 800 . Regeringen har utökat antalet platser på läkarutbildningen med och välkomnar att ytterligare ett lärosäte fått tillstånd att utfärda läkarexamen, nämligen . är berett att inom sitt ordinarie takbelopp ta ett betydande ekonomiskt ansvar för att bygga upp läkarutbildningen. Regeringen avser att återkomma i frågan. I budgetpropositionen anför regeringen vidare följande när det gäller utbildning för personer med examen från ett tredjeland (prop. s. 75): Det är angeläget att de erfarenheter, kunskaper och formella kvalifikationer som människor tillägnat sig genom utländsk utbildning tas till vara i utbildningssystemet och på arbetsmarknaden i . Regeringen gav i uppdrag att i samråd med Verket för högskoleservice, och Myndigheten för föreslå insatser som kan stärka samordningen av bedömning av utländsk utbildning.1[ Uppdraget gavs i regleringsbrev och kommer enligt uppgift från att återrapporteras i verkets årsredovisning, som lämnas .] Regeringen avser att ta ställning till de förslag som presenteras av . I budgetpropositionen (prop. 2008/09:1) presenterade regeringen en utökad satsning på , exklusive studiemedel, för integrationsinsatser inom högre utbildning. Detta innebär att avsätts . Insatserna innebär framför allt anordnande av kompletterande högskoleutbildningar för personer med utländsk examen. pågår kompletterande utbildningar för ett antal yrkesgrupper, bl.a. jurister, lärare, läkare och sjuksköterskor, som anordnas enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. När det gäller anslag 2:53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., som totalt omfattar anför regeringen i budgetpropositionen bl.a. följande (prop. s. 232): Av medlen under anslaget avses fördelas till ett antal lärosäten för kompletterande utbildningar för personer med utländsk examen enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. pågår kompletterande utbildningar för lärare, jurister, läkare, tandläkare och sjuksköterskor. Det finns ett stort behov av sådan utbildning till exempelvis läkare. Av regleringsbrevet för avseende anslag 2:53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. inom utgiftsområde 16 framgår att , , och ska anordna kompletterande utbildning omfattande högst 120 högskolepoäng för bl.a. personer med avslutad utländsk läkarutbildning enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning.2[ Regeringsbeslut , U2010/7781/UH, U2010/7682//UH, U2010/7448/UH m.fl.] Utbildningarna ska riktas till maximalt 65 helårsstudenter inom läkarutbildningen. Av regleringsbrevet framgår vidare att regeringen avser att återkomma när det gäller fördelningen av resterande medel under anslagsposten Integrationssatsningar (s. 8). Av årsredovisning framgår bl.a. att tillsammans med Verket för högskoleservice och Myndigheten för avser att till regeringen inkomma med förslag på ytterligare insatser som kan stärka samordningen av bedömning av utländsk utbildning och som kan leda till ett än mer heltäckande bedömningssystem (s. 32). För den som vill utbilda sig till specialistläkare gäller föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2008:17) om läkarnas specialiseringstjänstgöring, som trädde i kraft . Syftet med föreskrifterna är att stärka och säkra kvaliteten i läkarnas specialiseringstjänstgöring. Enligt uppgift från pågår inom myndigheten ett arbete med en uppföljning av föreskrifterna. Nationella rådet för specialiseringstjänstgöring () är rådgivande till i uppdraget att stödja huvudmännen för att uppnå hög kvalitet på läkarnas specialiseringstjänstgöring (ST). Rådet har även till uppgift att främja utbildning av handledare, följa upp kvaliteten på specialiseringstjänstgöringen och utarbeta kriterier för utbildande enheters bredd och inriktning i specialiseringstjänstgöringen. är organisatoriskt placerat på tillståndsenheten vid regler- och tillståndsavdelningen vid . Av minnesanteckningar från rådets sammanträde framgår att det vid pågår ett förberedande arbete inför en översyn av specialitetsindelningen. Enligt uppgift från kommer projektet att påbörjas . Av budgetpropositionen (utg.omr. 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg) framgår följande när det gäller stärkt geriatrisk kompetens för läkare (s. 154): Av de beviljade stimulansbidragen för 20072009 har gått till området förstärkt läkartillgång fördelat på 12 kommuner och 16 landsting. Bidraget har framförallt använts till att stärka läkarbemanningen och den geriatriska kompetensen inom äldreomsorgen samt till att förbättra möjligheten för äldre patienter att få läkarbesök i hemmet. har åtta landsting utbildat läkare som arbetar vid särskilt boende i geriatrik och åldrande och sju landsting har utbildat läkare som arbetar i ordinärt boende. Utbildningsinsatser för sjukvårdspersonal m.m. lade regeringen fram en samlad strategi för arbetet med mäns våld mot kvinnor (skr. 2007/08:39). I Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer presenteras 56 åtgärder som tillsammans ska leda till en varaktigt höjd ambitionsnivå i kampen mot våldet. Regeringens skrivelse behandlades av det sammansatta justitie- och socialutskottet i (bet. 2007/08:JuSoU1, rskr. 2007/08:167). (Brå) har haft regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera handlingsplanen. lämnade Brå en delrapport (Brå 2010:4), och genom rapporten mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (2010:18), som lämnades , har uppdraget slutredovisats. Slutrapporten fokuserar på hur de olika aktörerna genomfört sina uppdrag och vad handlingsplanen på ett övergripande plan lett till för våldsutsatta och de yrkesverksamma som möter dem. Av rapporten framgår bl.a. följande när det gäller utbildning (s. 48): Alla länsstyrelser har antingen förmedlat ekonomiskt stöd till eller själva anordnat en rad utbildningar för yrkesverksamma . Uppskattningsvis har ett 150-tal utbildningar hållits. Länsstyrelserna har själva hållit majoriteten av utbildningarna. Utöver länsstyrelserna har kommuner och frivilligorganisationer varit viktiga huvudmän. Även skola, polismyndigheter och ungdomsmottagningar har hållit utbildningar. Utbildningarna har givits i form av föreläsningar, konferenser och seminarier. Vissa län har satsat på så kallade spetskompetensutbildningar vilket i flera fall lett till att man skapat regionala resursteam []. Utbildningarna har företrädesvis riktats till yrkesverksamma inom verksamhet såsom skola och socialtjänst. Även landsting, rättsväsendet, migrationsverket, Arbetsförmedlingen och frivilligorganisationer har fått del av utbildningarna. antog vad regeringen föreslagit i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 9, bet. 2010/11:SoU1, rskr. 2010/11:124), dvs. att avsätts till för regeringens insatser för våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. behandlade senast motionsyrkanden om bemötande av kvinnor som utsatts för våld i betänkande 2009/10:SoU11 Hälso- och sjukvårdsfrågor som godkänts av (prot. 2009/10:99). Motionsyrkandena, som avslogs, behandlades förenklat.