bet · GY01KrU6 · 2011-03-08 00:00:00 — finns alltför stora skillnader i möjligheterna att ta del av kulturen. anser att en mångfald av olika aktörer är viktigt för att säkerställa skapandet och utövandet av kultur för barn och unga. Unga är två olika exempel på hur kunskap om barn- och ungdomskultur kan utvecklas och kunskapen spridas. En stor del av barns och ungas kulturliv sker inom ramen för de ideella barn- och ungdomsorganisationerna. Skapandet och utövandet av kultur kan likställas med det icke-formella och livslånga lärandet. En meningsfull fritid får effekter som förbättrad hälsa, ökad självständighet, social förmåga, självförtroende, utveckling av vänskap och nätverk. Ungdomars fritidsverksamhet, punkt 6 (S) (S), Per (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi oroas av de växande klyftorna i samhället och den tilltagande barnfattigdomen. Föräldrars oro för sin ekonomi smittar av sig på barnen och gör att de får svårt att koncentrera sig på skolarbetet. Alla barn kan på grund av familjens ekonomiska situation inte heller delta i skolresor, kultur- och fritidsaktiviteter eller aktivt ingå i föreningslivet. Vi påminner om att vi i vår budgetmotion avsatt medel för att kunna höja underhållsstödet, bostadsbidraget för ensamstående föräldrar och taket i den tillfälliga föräldrapenningen. Vi föreslog även förbättringar i arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. Dessa insatser tillsammans med ökade resurser till skolan ser vi som angelägna för att ge alla barn möjlighet att växa upp under goda förhållanden. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:So493 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om unga transpersoners utsatthet. 2010/11:Kr202 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förändrade bidragsregler för de politiska ungdomsförbunden. begär att regeringen lägger fram förslag till nytt bidragssystem för de politiska ungdomsförbunden, baserat på partiernas mandat i samt ett grundbidrag. 2010/11:Kr206 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge myndigheten för levande historia i uppdrag att möjliggöra och uppmuntra skolresor till och andra minnesplatser för folkmord och brott mot mänskligheten. 2010/11:Kr226 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till små föreningar. 2010/11:Kr234 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationellt uppdrag till i . 2010/11:Kr247 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fler kvälls- och nattöppna fritidsgårdar. 2010/11:Kr273 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett särskilt folkbildningslyft där staten, lokala skolor och folkbildningens aktörer tillsammans antar utmaningen att dels ge föräldrar bättre förutsättningar att hjälpa sina barn med läxläsning, dels öka föräldrarnas egna kunskaper inom matematik, naturkunskap och teknik. 2010/11:Kr279 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nödvändigheten av att få till stånd etiska riktlinjer på nätsidor. 2010/11:Kr285 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barns och ungas rätt till kultur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett barnkulturår 2012. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Unga . 2010/11:Kr286 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör undersöka möjligheterna till en långsiktig finansiering av forsknings- och informationsverksamheten i . 2010/11:Kr288 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta att prioritera barns och ungas kulturskapande och kulturupplevelser. 2010/11:Kr294 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade insatser för att bekämpa ungdomars utsatthet. 2010/11:Kr296 av Skånberg (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sökordsoptimering för att via Internet motverka självmord bland unga. 2010/11:Kr315 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ungdomar mellan att studera på folkhögskola i förhållande till de villkor som gäller för äldre folkhögskoleelever. 2010/11:Kr318 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av förebyggande arbete bland barn och unga i utsatta områden för att undvika kravaller, våld och skadegörelse. 2010/11:Kr332 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Unga ska ges status som en nationell scen för barn- och ungdomsteater. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunala barnkulturplaner. Jag börjar med att säga att jag står bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 1, 4, 5 och 7.Vi debatterar det bästa vi har, våra barn och ungdomar - vår gemensamma framtid. I finns det stor politisk enighet om att barns villkor och barnens bästa ska komma i första rummet och om att barn och ungdomar har samma människovärde som vuxna. kan barn och unga behöva särskilt stöd och skydd, vilket de allra flesta ställer upp på. Det råder även i retoriken enighet om att barn och ungdomar ska kunna växa upp i trygghet, utvecklas och förverkliga sina drömmar. Ändå finns det i barn som far illa på olika sätt. Varför är det så? Vad kan vi politiskt göra? Vad vill vi politiskt göra?Herr talman! Vi socialdemokrater tycker inte att det räcker med retorisk enighet om de stora konventionerna och det räcker inte heller med lagstiftning. Vi socialdemokrater menar att det handlar om prioriteringar av våra ekonomiska resurser och om utbildning och kunskapsspridning. Det handlar om att lyssna på barn och ungdomar och ge dem inflytande. Barns och ungdomars livsvillkor ska finnas högst upp på den politiska dagordningen och ständigt debatteras och synliggöras.Sverige är ett rikt land där många lever gott. Men klyftorna växer och barnfattigdomen är stor i det rika landet . levde 220 000 barn i fattigdom, det vill säga 11½ procent av alla barn i . släppte sin rapport om barnfattigdom och analysen visar att ingenting har hänt. Klyftorna ökar mellan de barn som har goda förutsättningar och de barn som har sämre förutsättningar. Det är återkommande. Det är barnen som får ta smällarna när samhället väljer att stå vid sidan och titta på. Det är barnen som far illa på grund av vuxnas livssituation. Barnen far illa på grund av vuxnas sjukdom, arbetslöshet, skilsmässor eller vad det än må vara. Det är oftast barnen som får stå i snålblåsten och ta smällarna.Sverige är ett litet land. Vi har inte råd med att barn och ungdomar tidigt slås ut och inte kan tillgodogöra sig de förutsättningar som finns i vårt rika land.Grunden för att lära för framtiden är att barn lär känna sig själva, sitt samhälle och sin samtid och på det viset kunna utvecklas som demokratiska människor.De viktigaste faktorerna för detta är kulturen och föreningslivet, så att man kan lära och se möjligheter för hur man ska kunna delta i det som finns i samhället. I är det kommunerna som har huvudansvaret för att tillgodose barns och ungas möjligheter till kultur och fritid. Men det är vi som lagstiftande församling som ska ge grundförutsättningarna för att alla barn i hela ska ha likvärdiga förutsättningar för att kunna delta i kultur- och fritidsaktiviteter. Alla barn och ungdomar har rätt till kultur- och fritidsaktiviteter på sina egna villkor och utifrån sina egna förutsättningar. Det gäller att få utöva till exempel konstnärlig verksamhet och idrott utan att det begränsas. Barns och ungdomars rätt till kulturella upplevelser och skapande är ett krav i , och det måste vara en självklarhet för ett rikt land som att kunna leva upp till det. Bland det viktigaste är att skapande kultur bland barn och ungdomar bejakas oavsett uttrycksform. För att ta till vara det egna skapandets kraft gäller det att samhället ger utrymme för detta. Det kan handla om fritidsgårdar som är öppna när ungdomarna vill att de ska vara öppna. Så är det inte . Skillnaderna mellan våra kommuner är mycket stora. De neddragningar av fritidsgårdsverksamheten som har ägt rum under senare årtionden visar på negativa följder. Då talar jag inte om att man har stängt fritidsgårdarna helt och hållet. Det är snarare så att man har gett dem sämre förutsättningar. Därför har fritidsgårdarna kortare öppettider. Som helhet saknas det på många platser fysiska möjligheter att träffas på icke-kommersiell basis där drogfrihet råder och där de unga själva är med och påverkar innehållet i verksamheten. Det finns förstås undantag där sådana möjligheter finns. Det måste helt enkelt tillskapas fler icke-kommersiella och drogfria mötesplatser där flickor och pojkar ges lika stort utrymme att utvecklas och växa. Ingen ska heller stängas ute på grund av för höga avgifter eller bristande tillgänglighet. Musik- och kulturskolorna har förmågan att fånga upp talanger och utveckla dem. Genom dessa skolor finns det bra och mindre dyra alternativ i hela . Men skillnaderna i tillgänglighet och avgifter mellan kommunerna är stora, och det vill vi arbeta för att förändra. Vi ser bland annat ett behov av en nationalscen för barn. Det är också därför som vi har skrivit en reservation med anledning av vår motion om Unga . Vid Västerbottensteatern finns det någonting som heter Unghästen. Man jobbar drogförebyggande ute i skolorna och ute på fritidsgårdarna för att lyfta fram de känsliga frågorna om droger, om kvinnligt och manligt, om transpersoners villkor och så vidare.För att ta till vara alla våra ungdomars förmågor och för att de ska undgå missbruk och långvarig arbetslöshet krävs det faktiskt tillgång till replokaler, till skapande verkstäder, till motorgårdar och till ridhus där deltagaravgiften och klimatet ska vara inbjudande och förutsättningarna jämlika oavsett föräldrarnas ekonomiska bakgrund och oavsett kön, etnicitet och sexuell läggning. För egen del gick jag raka vägen in i politiken delvis via den kommunala motorgårdens förtroenderåd. Det gav mig möjlighet att se hur samhället fungerar. Kultur- och fritidsaktiviteter för barn och ungdomar måste vara överkomliga för alla. Förutsättningarna för detta är olika i hela landet. Skillnaderna syns mellan grupper av barn beroende på om de lever med ensamstående eller sammanboende föräldrar, om deras föräldrar är födda i eller utomlands, eller om de är uppväxta i någon av storstädernas segregerade förorter. Många barn känner skuld och ansvar för familjens ekonomi och väljer därför att inte berätta för sina föräldrar om aktiviteter som innebär kostnader. Många barn tvingas att avstå från att följa med på skolresor eller delta i studiebesök för att det kostar pengar. För oss socialdemokrater är det en prioriterad fråga att barn inte ska växa upp i ekonomisk utsatthet vare sig deras föräldrar är sjukskrivna, har arbete, är tillfälligt anställda, arbetslösa eller sjukskrivna. Det är inte barnen som ska drabbas av detta. I våra fördelningspolitiska förslag motverkar vi klyftor och stärker de människor som behöver det mest, såväl barn som vuxna. Vi vill investera 12 miljarder mer än regeringen i kommunsektorn. Det är pengar som bland annat ska användas för att behålla och anställa personal och utveckla välfärden, men också för att man ska slippa dra ned på de icke lagstiftade verksamheterna som våra kultur- och musikskolor och slippa höja avgifterna för att skillnaderna i samhället inte ska öka. Det är de som är unga som ska bära upp samhället . Unga människor står för en stor och positiv kraft i samhället. De är kreativa och ser nya lösningar. Att ingjuta hopp och framtidstro hos dagens unga generation i samhället måste vara vår gemensamma målsättning. Vi måste mobilisera politiskt för att skapa möjligheter för en ljusare framtid för dagens unga. Tyvärr har kulturen hamnat i skymundan under den borgerliga regeringen som har alltför låga ambitioner och för få förslag, för lite nya idéer och inga initiativ. Många kommuner skär ned kraftigt på kulturen som avgifterna är höga. Det utarmar kulturlivet och hämmar möjligheterna att skapa fler jobb. av kommunerna i minskade budgeten för kultur- och fritidssektorn. Många kommuner ökade också denna budget. Men detta visar också att skillnaderna fortsatt ökar. Vi socialdemokrater har föreslagit ett kulturlyft i . Vi är beredda att prioritera kulturpolitiken. Vår ambition är att kulturbudgeten ska öka med - den största resursökningen i modern tid. Detta ger utrymme för höjda ambitioner och viktiga förbättringar. Våra höga ambitioner avspeglas i offensiva förslag inom ett brett område. kompromissar vi socialdemokrater aldrig när det gäller ansvaret för den gemensamma ekonomin. Nya reformer och nya utgifter ska alltid ske i den takt som det statsfinansiella utrymmet tillåter. Inom kulturpolitiken kommer vi att prioritera åtgärder för att ge fler människor, i synnerhet barn och ungdomar, ökad tillgång till kultur och fritid. Kultur är det som gör oss till människor. Barn och unga har i fråga om detta samma behov som vuxna. Men i stort är det vi vuxna som har tolkningsföreträde i samhället. Det syns också i kulturpolitiken. Med den borgerliga regeringens skolpolitik, inte minst, blir det än mer allvarligt och ställer saker på sin spets. På något sätt utgår vi från att människor växer upp, blir demokratiska, lär sig granska, blir empatiska, kloka och kreativa. Det är en god inställning. Men likaväl som vi tror att det är viktigt att skicka med varje generation kunskaper om matematik, om grammatik och om språk borde följden av ett sådant resonemang vara att vi, lika självklart som vi skickar med språk och siffror, ger människor möjlighet att utveckla medmänsklighet, demokrati, ifrågasättande och kreativitet. Genom att man ökar tyngden och vikten i fråga om det kulturella genom att ge unga fler redskap i deras utveckling ger kulturen möjligheter att fånga upp och hitta vägar för att utveckla en bredare kapacitet hos unga och barn och i förlängningen hos mänskligheten i stort, tror jag. Barn och unga utgör drygt en femtedel av befolkning. En aktiv kulturpolitik för barn och unga utgår från att alla människor är kreativa och skapande varelser. Tillgången till kultur, de möjligheterna och förutsättningarna, behöver sättas i främsta rummet. Grunden ska vara FN:s konvention om barnens rättigheter.I reservation 1 uttalar bland annat jag att de kommunala kultur- och musikskolorna måste göras tillgängliga för alla. anser att en samverkan mellan musik- och kulturskolor, amatörföreningar, professionella utövare och kulturinstitutioner är ett viktigt utvecklingsområde. En integrerad kulturverksamhet i skolan gör att skoltiden upplevs mer meningsfull. vet vi att det gynnar all kunskapsutveckling att också se till de estetiska ämnena och deras betydelse. Därför behövs det, tycker vi, betydligt fler kulturpedagoger - och dessa borde vara engagerade i skolan - än som är fallet i dag.Jag passar på att säga att jag naturligtvis stöder samtliga reservationer som skrivit under, men jag yrkar bifall endast till reservation 1.Det finns många klyftor i samhället. En handlar om läsning och läsande. Att stimulera till nyfikenhet och till möjlighet till läsning skapar också lust att läsa. Men enligt uppgifter från till exempel finns det allvarliga brister. En av tio skolor saknar tillgång till en samling böcker, och 250 000 elever har inte tillgång till ett skolbibliotek - detta alltså enligt Kulturrådet.Jag vet att en ny skollag kommer som innefattar att nämnda rättighet ska finnas på alla skolor. Den kan vara positiv i grunden men kan kanske också ställa till det för en del små skolor. Där kan jag tänka att vi som politiker har ett större uppdrag i att se framåt, att se vad som behövs i den framtida biblioteksrollen. Jag tror att det behövs väldigt välutbildade bibliotekarier som inte minst kan vara lotsar i det framtida digitala samhället.På en svensk forskningspanel sammanfattas en del om hur det ser ut med läsandet. Man kan säga att det är så som det sägs, nämligen att kvinnor läser mer än män. Men sett till vad som läses är det mycket annat än böcker och tidningar som läses. Det gäller då kataloger, lappar, listor, fraktsedlar och scheman. Av den statistiken framgår att kvinnor och män läser ungefär lika mycket. Vi har ett skriftsamhälle som gör att vi ska läsa på kaffeautomater. Vi ska trycka rätt kod när vi ska ta ut pengar eller när vi ska betala. Det finns alltså mycket i samhället som gör att god läskunnighet och förståelse behövs.Tyvärr svarar inte svenska elevers skolresultat mot de krav som det nya skriftsamhället ställer. Trots att vi alla måste läsa överallt sjunker läsförmågan för alla. låg svenska högstadieelever på tredje plats i världen, men strax låg de på nionde plats med bland annat , , och före . Försämringen fortsätter.Tydligen lever svenska elever i den falska föreställningen att läsningen förlorat i betydelse nu när de audiovisuella medierna blir allt vanligare. Vi får naturligtvis ta till oss detta och se hur vi kan öka möjligheterna här, hur vi kan öka intresset och motivationen för att läsa.Allt det här kan man hitta i, tror jag, en PISA-undersökning på hemsida.I betänkandet finns två andra reservationer som jag varit med om att skriva under. Den ena handlar om unga transpersoners villkor och den andra om Unga Klara.Rätten till kultur ska gälla alla barn och unga, oavsett funktionalitet eller sexualitet. är det alltför stora skillnader när det gäller möjligheterna att ta del av kulturen. Vi i anser att en mångfald av olika aktörer är viktigt för att säkerställa skapandet och utövandet av kultur för barn och Unga är två olika exempel på hur kunskap om barn- och ungdomskultur kan utvecklas och kunskaper spridas.En stor del av barns och ungas kultur sker inom ramen för de ideella barn- och ungdomsorganisationerna. Skapandet och utövandet av kultur kan likställas med det icke-formella och livslånga lärandet. En meningsfull fritid får effekter. Den förbättrar hälsan och ökar självständigheten, självförtroendet och utvecklingen av vänskap och nätverk.Jag skulle vilja avsluta med några ord av : När jag var liten kunde jag trolla. Jag kunde göra underverk, läka sår och gå på vattnet, färdas obegränsat och rum, jag hade makt att förvandla världen eller skapa en ny. När jag var liten kunde jag trolla. Det var innan de lärde mig att jag inte kunde. Jag vill börja med att yrka bifall till de sverigedemokratiska reservationerna 6 och 8.I dag behandlar vi betänkande KrU6 om barn- och ungdomsfrågor. Regeringens övergripande mål för ungdomspolitiken är att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd och inflytande. tycker att det är en klok inriktning. Men tvingas vi konstatera att samhällsutvecklingen på flera områden rör sig bort från målen i stället för att närma sig dessa.När det gäller utvecklingen på välfärdsområdet är det tyvärr en hård verklighet som många av ungdomar tvingas möta. Ungdomsarbetslösheten har bitit sig fast på alarmerande höga nivåer, och en oacceptabelt stor andel av landets ungdomar går ut skolan med ofullständiga betyg och otillräckliga kunskapsnivåer.Antalet anmälda brott riktade mot barn och unga i form av misshandel, personrån, sexuella trakasserier och våldtäkt ligger historiskt sett på mycket höga nivåer. Framväxten av det mångkulturella samhället har fört med sig nya brottstyper riktade mot barn och unga, till exempel i form av hedersrelaterat våld och könsstympning.Den psykiska ohälsan bland unga har ökat så kraftigt att den nu är ett av våra största folkhälsoproblem. Enkätstudier visar att så mycket som var tionde pojke och var femte flicka psykiskt mår så dåligt att de skär sig med kniv eller rakblad för att dämpa sitt psykiska lidande.Psykisk ohälsa ligger bakom av alla självmord som begås i . Det för mig in på yrkande 1 i motion 296 som valt att yrka bifall till och där syftet är att motarbeta självmord bland unga.Antalet självmord i har halverats . Tyvärr gäller det inte ungdomar. Självmord är den vanligaste dödsorsaken i . året runt väljer minst en ung människa att ta sitt liv.Man vet att självmord ofta är en impulsiv handling, att många självmordsbenägna ungdomar drar sig för att söka psykiatrisk hjälp och att många ungdomar lever en stor del av livet på Internet. Den information på nätet som möter en person med självmordstankar kan således vara helt avgörande för personens framtid.När jag gjorde en Googlesökning på ordet "självmord" var första träffen en länk till hemsidan Svensk Självmordsguide vars syfte är att uppmuntra människor att begå självmord. Dessutom ges handfasta råd om hur man ska gå till väga. Den omfattande guiden inleds med en topplista över de 15 säkraste sätten att ta livet av sig. Därefter följer kapitel som Mental förberedelse, Att välja plats och modet att dö.I likhet med motionärerna menar att om det finns åtgärder som regeringen kan vidta i syfte att säkerställa att en hemsida som Svensk Självmordsguide inte ska vara det första på nätet som möter en självmordsbenägen ungdom bör man åtminstone försöka vidta sådana åtgärder, speciellt om den föreslagna åtgärden är så enkel och den potentiella samhällsnyttan är så stor.När det gäller regeringens andra övergripande mål för ungdomspolitiken, att alla ungdomar ska ges verkligt inflytande, vet jag att det både inom den offentliga sektorn och i det civila samhället pågår en rad lovvärda verksamheter och projekt där man strävar mot detta mål.Som tidigare aktiv i ett politiskt ungdomsförbund som verkade utanför de etablerade och allmänt accepterade ramarna vet jag dock att vi har en bra bit kvar och att det absolut inte är en självklarhet att som ung i få göra sin röst hörd och att få uttrycka sina åsikter.Efter skolvalet visade en granskning av att eleverna på av landets skolor uttryckligen förbjudits att rösta på partier utanför . En tidigare granskning av tidningen visade att flera av de skolor där tidigare fått mycket höga resultat i skolvalen helt enkelt hade valt att ställa in skolvalen därför att man inte ville att skolan skulle få dåligt rykte. Om eleverna riskerade att rösta fel var det alltså bättre att de inte fick rösta alls.Dessa och liknande exempel är allvarliga och manar till eftertanke kring hur djupt rotad vår demokratiska värdegrund och vår respekt för ungdomars rätt att uttrycka sig och bli tagna på allvar egentligen är, men det är ändå inte det etablerade samhället som står för det största hotet mot ungdomars yttrandefrihet och strävan efter inflytande. Under mina år som aktiv ungdomspolitiker blev jag vid upprepade tillfällen hotad till livet av företrädare för antidemokratiska extremiströrelser. Jag blev också sprejad med tårgas, slagen med järnrör och fick stenar, flaskor och brinnande facklor kastade mot mig i samband med olika aktiviteter. Flera av mina vänner har råkat ännu värre ut, och det är egentligen ett under att ingen har blivit dödad så här långt.Våldet och hoten från de våldsbenägna extremistgrupperna är ingenting som bara drabbar oss sverigedemokrater, utan det slår allt bredare omkring sig. Jag skulle tro att de flesta av er här inne har företrädare inom era respektive ungdomsförbund som på olika sätt råkat illa ut på grund av sitt samhällsengagemang.