bet · GZ01NU1 · 2011-12-09 00:00:00 — Det är vidare djupt otillfredsställande att det råder en ordning som innebär att många människor är arbetslösa som vissa sektorer inom industri- och tjänstesektorerna efterfrågar kvalificerad arbetskraft. I jämförelse med andra länder har en något lägre andel små företag. Det största problemet är dock bristen på växande småföretag. Små och medelstora företag svarar för en mycket liten del av den forskning och utveckling som utförs. av den totala FoU-verksamheten inom företagssektorn utförs av företag med färre än 50 anställda. Dessutom köps dessa företag ofta upp av utländska investerare, och arbetstillfällen skapas därmed utanför . Den kris som världen nu genomgår ger en möjlighet att förändra företagen i riktning mot framtidens produkter och tjänster. Under en kris råder det av flera anledningar brist på kapital för innovationer, och risktagande från privata investerare uteblir. Staten bör i ett sådant läge ta ett långsiktigt ansvar för framtiden. Med det anförda föreslår jag att genom ett tillkännagivande uppmanar regeringen att vidta åtgärder så att näringspolitiken får en inriktning i enlighet med vad jag här har angett när det gäller innovationspolitiken, en innovationsstrategi och statens långsiktiga ansvar. Med ett sådant beslut av blir motion 2011/12:N414 (V) helt tillgodosedd i berörda delar och tillstyrks. Övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. Näringspolitikens inriktning, punkt 1 motiveringen (MP) av (MP). Min syn på näringspolitikens inriktning skiljer sig från regeringens. Min och syn framgår av den reservation (nr 2) som företrädaren för i finansutskottet lämnade i betänkandet om utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna (bet. 2011/12:FiU1). Den svenska ekonomin behöver moderniseras så att nya, hållbara jobb skapas i fler och växande företag. En bärande del i strategi handlar om de nya jobb som växer fram i en grön modernisering av samhället. Jobben ska växa fram i tjänstesektorn och i miljöteknikföretag, men också inom den traditionella industrin genom investeringar i forskning och utveckling, i infrastruktur, i förnybar energi och i hållbara och energieffektiva bostäder. I en grön ekonomi får entreprenörer, innovatörer och forskare ökat utrymme. Det ska vara lika självklart att starta ett företag som att söka ett arbete. Villkoren för entreprenörskap och företagande ska förbättras genom sänkta kostnader för att anställa personal och minskat regelkrångel. behöver en företagarpolitik där alla som bär på idéer till företag får möjlighet att förverkliga dem och där små företag får växa. Småföretagen i utgör en stor potential i omställningen till ett grönare samhälle. Dessa företag pekar ut den höga nivån på arbetsgivaravgiften och det betungande sjuklöneansvaret som de två största hindren för att växa och skapa nya jobb. I syfte att underlätta för de små företagen bör arbetsgivaravgiften permanent sänkas på en lönesumma upp till maximalt ca och sjuklöneansvaret för företag med upp till tio anställda avskaffas helt. Arbetslösheten för unga har hållit sig kvar på höga nivåer . Det krävs en rad åtgärder för att minska ungdomsarbetslösheten. Arbetsgivaravgiften bör avskaffas helt för företag som anställer unga arbetslösa. Möjligheten att läsa in gymnasiekompetens på folkhögskola eller inom den kommunala vuxenutbildningen behöver förbättras, och 5 000 nya utbildningsplatser bör inrättas. Unga som saknar fullgod gymnasieutbildning bör också ges möjlighet till studiemedel utan återbetalningskrav för att läsa in gymnasiet på folkhögskola eller komvux. Utöver dessa platser bör det införas ett tillfälligt konjunkturpaket i form av 2 500 platser i arbetsmarknadsinriktad yrkesutbildning för unga och 1 000 fler platser på . Dessutom bör 1 200 platser inrättas i ett traineeprogram i välfärden. Eftersom de motioner som behandlas i detta avsnitt har en helt annan inriktning än den som jag förordar föreslår jag att avslår samtliga här aktuella motioner i berörda delar. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv, punkt 3 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Socialdemokraterna anser att behöver en ny färdriktning. Vi vill ha ett samhälle där välfärd och möjligheter kommer alla till del, och där hinder för människors frihet rivs så att de kan förverkliga sina drömmar. Vi vill utveckla till att bli ett mer modernt, jämställt och framåtblickande samhälle byggt på gemenskap, solidaritet, rättvisa, kreativitet och trygghet. Vi kan aldrig acceptera arbetslösheten. Full sysselsättning är det övergripande målet för den socialdemokratiska ekonomiska politiken. har inte råd med det slöseri som arbetslösheten innebär. En förutsättning för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen är ett mer jämställt samhälle. När män och kvinnor delar på ansvaret för jobb och familj förbättras både den ekonomiska tillväxten och människors livskvalitet. Kvinnor och män ska ha samma frihet och självständighet, samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter och lika makt att forma sina liv. När alla har ett arbete blir rikt, både ekonomiskt och mänskligt. Alla har en skyldighet att bidra till samhällets utveckling utifrån sina förutsättningar. Med fler människor i arbete finansieringen av utbildning, vård och omsorg för alla. Vi har högre ekonomiska ambitioner för än vad regeringen har. ska ligga i framkant av utvecklingen även . Därför krävs handlingskraft . Socialdemokraterna vill skapa en ny ekonomisk politik. ska använda varenda skattekrona rätt, för att säkra framtidens tillväxt. Vi har en tydlig vision för att göra till en konkurrenskraftig, kunskapsbaserad ekonomi. Om ska stå starkt måste konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor och inte med låga löner. Regeringens ensidiga ekonomiska politik baserad på stora skattesänkningar har nått vägs ände. Utanförskapet är oförändrat, arbetslösheten har ökat, klyftorna och barnfattigdomen har växt, liksom de ekonomiska skillnaderna mellan könen. Fler är långtidsarbetslösa, bostadsbyggandet har minskat och skolresultaten försämrats. behöver en ny färdriktning också för den ekonomiska politiken. Läget i världsekonomin är allvarligt. Risken för recession i är uppenbar. Det ställer stora krav på den ekonomiska politiken även i . Starka offentliga finanser är avgörande. gäller det att göra rätt saker. Vi vill prioritera investeringar i det som också långsiktigt bygger starkt utbildning, infrastruktur och bostäder. Då behöver den svenska konkurrenskraften utvecklas. behöver en förstärkt strategisk samverkan mellan staten, näringslivet och med mer av samarbete och gemensamma prioriteringar av såväl forskningsresurser som utbildning. Ökade klyftor ger inte fler jobb och en bättre ekonomisk utveckling, utan ekonomin växer genom att människor utvecklas. Strävan efter ekonomisk utveckling och ökad jämlikhet är två sidor av samma mynt. Det ska alltid krävas av den enskilde att denne gör rätt för sig efter bästa förmåga. Men var och en ska också veta att samhället fungerar och möjliggör ett bättre liv för alla. Detta är kärnan i vad vi kallar värdeburen tillväxt, en moralisk ekonomisk utveckling. Miljöproblemen kräver investeringar och tuffa miljökrav. ska ta sin del av miljöansvaret och gå före på miljöområdet. ska vara först med att använda framtidens miljövänliga teknik. Då krävs investeringar i järnväg och kollektivtrafik, ett nytt klimatinvesteringsprogram och stimulanser av mer miljövänliga bilar. Vi tror på ett modernt arbetsliv där de anställdas intressen står i centrum. Vi tror även på ett arbetsliv där människor trivs, har möjligheter till inflytande över sin arbetssituation och kan utvecklas i jobbet. Det är en avgörande del av den kunskapsbaserade ekonomi och den värdeburna tillväxt som vi vill se för . behöver en ny färdriktning där alla tillsammans är med och tar ett gemensamt ansvar för att hålla ihop landet. De som tjänar allra bäst kan bidra lite mer i ett tufft ekonomiskt läge. Genom en aktiv social investeringspolitik kan barnfattigdomen avskaffas, fler barn och unga ges en god utbildning, möjligheterna till kulturupplevelser ökas och fler komma i arbete. Då blir det ett bättre samhälle för alla. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen (bet. 2011/12:FiU1) har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskat, avstår vi från att delta i utskottets beslut avseende punkt 3 om anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 24 borde ha ökats med på det sätt som framgår av motion 2011/12:N348 (S) och av bilaga 2. I motionerna 2011/12:N344 (S) och 2011/12:Ub461 (S) redovisas hur den föreslagna ökningen borde användas. Vi anser att det borde ha inrättats ett nytt anslag, benämnt Strategisk samverkan, och att det borde ha avsatts till detta. Medlen borde användas för att inrätta former för strategisk samverkan mellan forskning och näringsliv för att stärka den svenska konkurrenskraften. Innovationskluster och utvecklingsregioner är en viktig del om ska kunna attrahera internationella forskningsinvesteringar som är till gagn för industrier och företag. Näringslivets behov av framgångsrika forskningsinsatser måste tillgodoses och tillgången till riskkapital förbättras. I nära dialog med näringslivet borde det byggas upp branschprogram för att möta de behov som finns nu och . Nya branschprogram skulle kunna fylla en viktig funktion för omställning av industrin så att den förblir konkurrenskraftig. Inom ramen för branschprogrammen skulle det finnas goda förutsättningar att bygga upp effektiva strukturer för kunskapsöverföring och teknikutveckling mellan och industrin genom innovationskluster. Om fortsatt ska vara en ledande industrination måste forskning, utbildning och innovation bilda ett väl fungerande sammanhang. Detta förutsätter samverkan mellan forskning, högre utbildning och innovation och är nödvändigt för att klara den framtida konkurrenskraften. Om ska kunna fortsätta att vara ett attraktivt land för forskning inom medicin, medicinteknik och läkemedel krävs det mer av samordning och långsiktig samverkan mellan sjukvården, universiteten och industrin. Den samlade medicinska forskningen har stor betydelse för vården. Samverkan mellan grundforskning, tillämpad forskning och utveckling av nya produkter kan bidra till att nya rön och innovationer snabbare når patienterna och att personalen i vården får möjlighet till utveckling och förnyelse. Vi är övertygade om att det finns en stor potential för ett nära samarbete såväl för industrin som för vården. Vi anser därför att staten, inom ramen för den föreslagna branschprogramsstrukturen, borde ta initiativ till en bred överenskommelse mellan parterna (staten, landstingen och industrin) om forskningens roll och villkor i vården samt om vilket åtagande och ansvar varje part ska ha. En sådan överenskommelse skulle medverka till att det upprättas en struktur som möjliggör forskning och klinisk forskning som en del av vårdens vardag. Målet borde vara en långsiktig överenskommelse. Ytterst handlar det om patientnytta, att med en långsiktig samverkan skapa förutsättningar för ökad hälsa och bättre vård. Vidare anser vi att det finns ett stort behov av en sammanhållen gruvstrategi för , vilket borde ha kunnat tillgodoses inom ramen för det föreslagna nya anslaget. Gruvnäringen växer kraftigt, tack vare den snabbt ökande globala efterfrågan på råvaror. Nya fyndigheter blir brytvärda i takt med att världsmarknadspriserna ökar. Prospekteringen i intensifieras. Detta innebär möjligheter till nytt skatteunderlag och framtidstro i regioner som tidigare haft problem med avfolkning. Det skapar nya arbetstillfällen såväl i den direkta gruvnäringen som i dess kringnäringar. Det medför en intensifierad samverkan mellan näringen, samhället, utbildningsanordnarna och fackliga organisationer. Några av de stora utmaningarna för gruvnäringen handlar om att få tillgång till utbildad arbetskraft. Det finns en stor efterfrågan på arbetskraft, men företagen har svårt att hitta rätt kompetens, vilket är ett hinder för gruvnäringens fortsatta expansion. I detta sammanhang måste prioriteringar av infrastruktursatsningar präglas av synen att inte enbart tillgodose människors pendlingsmöjligheter utan också näringslivets behov i hela landet. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv, punkt 3 (MP) (MP) anför: har fantastiska möjligheter att genom klimatsmarta investeringar skapa många nya arbetstillfällen, forma ett hållbart samhälle och bygga starkare . vision är ett förnybar energi, energieffektiva bostäder och snabba och punktliga järnvägstransporter. Den ekonomiska oron gör det än viktigare att göra framtidsinvesteringar som löser både ekonomiska problem på kort sikt och miljöproblem långt in . Det osäkra ekonomiska läget i omvärlden ökar trycket på alla politiska partier att tydliggöra vilka prioriteringar man gör för att bygga ekonomin stark även på . I det gröna alternativet till regeringens budgetförslag presenteras därför åtgärder för mer framtidstro och bättre fördelning av de gemensamma resurserna. För mig och är det självklart att göra effektiva statsfinansiella prioriteringar. Inom det reformutrymme som finns att tillgå måste långsiktiga investeringar prioriteras. Dessutom måste klyftorna i samhället minskas genom omfördelningar inom ramen för skattesystemet. budgetmotion 2011/12:Fi241 (MP) har fokus på investeringar som betalar sig både nu och . Ökad kvalitet i skolan och investeringar som tar till ett klimatsmartare samhälle är områden som är särskilt viktiga. Det finns knappast någon bättre investering än kunskap. Varje krona som läggs på skolan kommer att betala sig . Det här är investeringar som ger utrymme för nya idéer att växa fram och för svenska innovationer att industrialiseras. Det kräver också en företagarpolitik där alla som bär på idéer till företag får möjlighet att förverkliga dem och där små företag får växa. En annan viktig komponent i den gröna ideologin är ansvaret för att hålla ihop samhället, att ge en hjälpande hand till dem som är sjuka eller som riskerar att hamna utanför samhället. I det gröna budgetalternativet föreslås även en kraftigt förbättrad sjukförsäkring. Vidare tas de första stegen till att avskaffa en av de värsta skamfläckarna i det svenska samhället, att en växande grupp barn lever i fattiga familjer. Människor kan välja mycket i livet, men inte i vilken familj de föds. För är budgetöverskott och varsamhet med statens finanser inte målet med politiken. Det är ett verktyg för att skapa ett hållbart samhälle med mindre klyftor och god miljö, ett samhälle som med gott samvete kan lämnas över till kommande generationer. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen (bet. 2011/12:FiU1) har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskat, avstår jag från att delta i utskottets beslut avseende punkt 3 om anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 24 borde ha ökats med på det sätt som framgår av motion 2011/12:N418 (MP) och av bilaga 2. Anslaget till forskning och utveckling (1:2), som disponerar, borde ha ökats med . Dessa medel borde ha tillförts programmet Forska & Väx, inom vilket finansierar forsknings- och utvecklingsprojekt i små och medelstora företag. Därmed skulle det ske en kraftig ökning av programmet, från nuvarande 120 till . För att ska klara sig i den hårdnande internationella konkurrensen krävs att det sker en ständig utveckling och stimulans av den kunskapsintensiva industrin och tjänstesektorn. Programmet Forska & Väx har varit populärt, och många företag har inte kunnat få finansiering för sina utvecklingsförslag. För anslaget till (1:4) borde en ökning med totalt ha skett. Denna ökning borde ha fördelats på sex ändamål. Ett gäller åtgärder för att underlätta samverkan mellan skolor och näringsliv. Praktikplatser för unga, s.k. praoplatser, borde utvecklas och moderniseras och vara en stomme i en sådan samverkan. Jag anser att borde ha avsatts för en pott där kommuner eller enskilda skolor skulle kunna söka medel för att bygga upp en struktur och underlätta för skolorna att samverka med näringslivet. Ett annat område som borde ha tillförts medel gäller myndighetsövergripande regelförenklingsarbete. Regelkrångel och omfattande byråkrati utgör ett stort hinder för många företag, och har beräknat att regelkrånglet kostar svenska företag . Regelkrångel hindrar särskilt små företag från att växa och utvecklas. Det bör vara så enkelt som möjligt för företag att verka i , och därför borde , , och ha tillförts för att påskynda arbetet med att ta fram konkreta förslag på hur regelbördan för företag kan minskas inom deras respektive ansvarsområden. Två områden som borde ha tillförts ökade medel inom anslaget till är mikrokrediter för landsbygdsföretagare och för personer som anlänt till . Många som vill starta företag har svårt att få tillgång till startkapital. Särskilt i tider av ekonomisk oro är den privata kapitalmarknaden ovillig att ta risker. Det borde ha gjorts en satsning på på mikrokrediter riktade till landsbygdsföretagare för att ge människor boende utanför tätorterna rimliga möjligheter att pröva sina företagsidéer. Fler företag på landsbygden ökar också möjligheterna att behålla en god service i hela . Vidare borde det ha gjorts en satsning på på mikrokrediter för företag som startas av nyanlända svenskar. Många människor som kommer till från andra länder har tidigare erfarenhet av att driva små företag. Dessa personer skulle ganska enkelt kunna starta liknande företag i men hindras ofta av brist på kapital och svårigheter att få lån. Ytterligare ett område som borde ha tillförts ökade medel inom ramen för anslaget till gäller socialt företagande. Det finns inte någon formellt vedertagen definition av socialt företagande, och det finns inte heller någon särskild lagstiftning eller något särskilt regelverk för detta företagande. En del av det sociala företagandet är den sektor som ofta benämns arbetsintegrerande sociala företag, vilka är företag som driver näringsverksamheter och har som ändamål att integrera personer som har svårt att få jobb på arbetsmarknaden. Dessa företag återinvesterar som regel sina vinster i den egna verksamheten. fanns det 150 arbetsintegrerande sociala företag med sammanlagt ca 4 5005 000 verksamma personer. Medarbetarna i de sociala företagen är ofta före detta kriminella, tidigare missbrukare, personer med funktionsnedsättningar, långtidssjukskrivna och långtidsarbetslösa. Huvuddelen av de arbetsintegrerande sociala företagen är organiserade som kooperativ. För insatser för socialt företagande borde ha avsatts. Slutligen borde ha avsatts för åtgärder för att främja egenanställning inom anslaget till . Egenanställning innebär att en person blir anställd i ett företag som fungerar som arbetsgivare personen har kunder och uppdrag. Den egenanställde ansvarar själv för att arbeta in sin egen lön och utveckla verksamheten medan företaget sköter administration och ekonomihantering mot en avgift. En egenanställning kan vara ett första steg till att starta egen näringsverksamhet. Det finns tyvärr dock regelverk som hindrar dem som vill bli egenanställda, t.ex. utformningen av kollektivavtal. Myndigheternas kunskap om egenanställning behöver också förbättras. borde ges i uppdrag att vara en samordnande myndighet för egenanställning och svara för bl.a. informationsspridning, samordning av statliga insatser, bidrag för start av egenanställningsföretag och utbildning av myndighetspersonal om egenanställning. Anslaget Näringslivsutveckling m.m. (1:5) borde ha ökats med totalt , fördelat på fyra ändamål. Ett gäller ett entreprenörsprogram i skolan, där borde ha tillförts . Dåvarande Verket för näringslivsutveckling () fick 2004 i uppdrag av regeringen att genomföra ett nationellt entreprenörskapsprogram. Målet med entreprenörskapsprogrammet var att öka andelen entreprenöriella individer och på lång sikt öka antalet företag. Programmet har varit mycket uppskattat och innehållit många kreativa och nyskapande arbetssätt. Eftersom regeringen inte förlängde programmet, upphörde det . Regeringen har visserligen gett i uppdrag att arbeta mer med entreprenörskap, men den tillför inte medel utan de tas från annan verksamhet. För att garantera att den tidigare, positiva verksamheten fortsätter borde entreprenörskapsprogrammet permanentas. Det andra området som borde ha tillförts ökade medel gäller regionala resurscentrum för kvinnor. Kvinnor är tydligt underrepresenterade bland företagare. Det är känt att många kvinnor har goda företagsidéer som de inte vågar eller vet hur de ska förverkliga. En effektiv metod för att uppmuntra kvinnors företagande är att skapa arenor för utbyte av erfarenhet och kunskap mellan kvinnliga entreprenörer. Ytterligare ett område som borde ha tillförts ökade medel inom ramen för anslaget Näringslivsutveckling m.m. är miljöteknikområdet, där borde ha avsatts för ett nytt branschprogram för miljöteknik och för samordning av miljöteknikinsatser. Miljötekniksektorn har möjlighet att bli en stor framtidsbransch för . Ett nytt branschprogram för miljöteknik skulle öka möjligheten till stöd, nätverksbildning och informationsspridning mellan miljöteknikföretag. Även samordningen mellan offentliga aktörer på miljöteknikområdet, t.ex. statliga myndigheter och regionala miljöteknikfonder, skulle kunna förbättras. När det gäller samordning av miljöteknikinsatser har miljöteknikråd (Swentec) haft i uppdrag att stärka svenska företags affärsmöjligheter och konkurrenskraft inom miljöteknik, miljöanpassade varor, tillverkningsprocesser och tjänster på de svenska och internationella marknaderna. Swentec har lyckats väl med att stödja miljöteknikutvecklingen. Regeringen har dock omvandlat Swentec till en tidsbegränsad delegation under , vilket jag anser är olyckligt. Delegationens arbete måste i stället göras långsiktigt. Ett viktigt uppdrag för Swentec bör vara att samordna och effektivisera de insatser som görs av olika statliga institutioner, vilket innebär att Swentec också måste ha vissa resurser för att samarbeta och samverka med andra aktörer, inklusive regionala aktörer. Slutligen borde anslaget till turistfrämjande (1:7) ha ökats med . Dessa medel borde ha använts för utveckling och samordning av insatser för ekoturism på regional och statlig nivå. har med sin fantastiska natur stora möjligheter för ökad ekoturism. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv, punkt 3 (SD) (SD) anför: är ett Sverigevänligt parti. Partiet har idémässigt låtit sig inspireras av såväl socialkonservatismen som delar av den svenska folkhemstanken. Syftet är att kombinera principen om grundläggande social rättvisa med traditionella värdekonservativa idéer. Det övergripande målet med politik är att skapa ett välmående samhälle ett folkhem präglat av trygghet, harmoni och solidaritet. Erfarenheter från historia och omvärlden visar att de viktigaste faktorerna för att kunna skapa ett sådant samhälle är småskalighet, en fungerande rättsstat, en stark gemensam identitet och grundläggande social rättvisa. Några nyckelord i partiets politik är förvaltarskap, stabilitet, trygghet, kontinuitet och omtanke. I det som jag vill se kan svenska löntagare känna sig trygga med att deras intressen står i främsta rummet. Grunden för välfärd och trygghet är arbete. Av den anledningen tar sikte på full sysselsättning och vill motverka såväl regeringens lönedumpningspolitik som andra partiers bidragslinje. Det som jag vill se är ett land som är präglat av hänsyn och trygghet, ett land där medborgarna känner samhörighet och därigenom en naturlig tillit till andra medborgare.