bet · GY01CU13 · 2011-03-08 00:00:00 — Hyresgästernas intresse av boinflytande och boendedemokrati tillgodoses inom ramen för föreningen. Det finns två huvudtyper av föreningar. Föreningar enligt ägarmodellen äger det hus där lägenheterna finns. Föreningar enligt hyresmodellen (tidigare oegentligt kallat arrendemodellen) hyr lägenheterna av fastighetsägaren. Den kooperativa hyresrättsföreningen är ett särskilt slag av ekonomisk förening. Medlemmarna betalar vanliga medlemsinsatser. Dessutom kan föreningen ta ut särskilda upplåtelseinsatser i samband med en lägenhetsupplåtelse. En hyresgäst som flyttar kan inte sälja den kooperativa hyresrätten men har i princip rätt att få tillbaka betalade insatser. Föreningen bestämmer själv hyran för lägenheterna. Bruksvärdesreglerna tillämpas inte. Reglerna om ombildning från vanlig hyresrätt till bostadsrätt har utvidgats till att gälla även ombildning till kooperativ hyresrätt enligt ägarmodellen. En kooperativ hyresrättsförening har alltså samma rätt att köpa en hyresfastighet som är till försäljning som en bostadsrättsförening har. rapporter och pågående beredning har i en rapport Kooperativa hyresrätter Nya möjligheter för den fjärde upplåtelseformen beskrivit den kunskapsbrist som omger den kooperativa hyresrätten och identifierat denna brist som den enskilt största orsaken till att upplåtelseformen ännu inte kan jämföras med de övriga upplåtelseformerna på ett likvärdigt och rättvisande sätt. har i sin rapport behandlat frågan om en nationell samordnare av kooperativ hyresrätt och pekat på att Kooperativa Hyresrättsföreningar (SKH) skulle kunna fylla den rollen. Verket föreslår vidare bl.a. ett särskilt statligt bidrag som på ett nationellt plan ska syfta till att utveckla, stödja och främja tillkomsten av kooperativa hyresrättsföreningar. Det är fråga om en förstärkt samverkan mellan kooperativa hyresrättsföreningar, samordning av utvecklingsinsatser samt allmän information och rådgivning. Rapporten berör också frågor om lagändringar, bl.a. vad gäller återbetalning av medlemsinsatsen. En samordning har skett med beredningen av utredningsbetänkandet En ny lag om ekonomiska föreningar (SOU 2010:90). Översynen av lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar (föreningslagen) har skett i syfte att förenkla för ekonomiska föreningar att driva sin verksamhet och att underlätta etablering av nya föreningar (dir. 2008:70). Utredningen har bl.a. övervägt om det bör vara möjligt att återbetala insatser i ekonomiska föreningar och kooperativa hyresrättsföreningar till annat än nominellt värde och vilka förutsättningarna för detta i så fall bör vara. Bakgrunden är bl.a. svårigheterna för ekonomiska föreningar att dra till sig insatskapital. Den nya lagen kommer att beröra kooperativa hyresrättsföreningar i flera avseenden. har kommit till slutsatsen att medlemsinsatser som huvudregel ska återbetalas på samma sätt som , dvs. högst till nominellt värde. För kooperativa hyresrättsföreningar föreslås dock en möjlighet att, om samtliga röstberättigade medlemmar är ense om det, införa stadgebestämmelser om att avgående medlemmar ska ha rätt att få ut ett högre belopp, dock högst det belopp som motsvarar medlemmens andel i föreningens egna kapital vid tiden för avgången. har genomfört informationsinsatser, delvis genom Byggkostnadsforum. Också pilotprojekt har genomförts. Rapporten från Byggkostnadsforum Bygga och bo i kooperativ hyresrätt En av nya bostäder och kooperativa hyresrättsföreningar (2005) är en av nya bostäder och kooperativa hyresgästföreningar. Behovet av handledning och ökad kunskap vid uppförande av nya hus för upplåtelse med kooperativ hyresrätt konstateras i rapporten vara stort, liksom vid ombildning av befintliga hyresbostäder till kooperativ hyresrätt. I rapporten förklaras och exemplifieras många av de centrala moment som en förening kan behöva gå igenom för att kunna förbereda sin föreningsbildning och bilda föreningen samt vad föreningen i övrigt behöver göra för att få en fungerande föreningsverksamhet. Webbplatsen OmBoende är ett samarbete mellan och . Syftet med den är att ge konsumenter och andra berörda lättillgänglig och tillförlitlig information och på så sätt stärka deras möjligheter att vara kunniga och aktiva på bostadsmarknaden och efterfråga en trygg och säker boendemiljö. Information om kooperativ hyresrätt finns på webbplatsen. har till regeringen avlämnat rapporten i praktiken (). Rapporten är en sammanställning av aktuella erfarenheter av att satsa på ett reellt boendeinflytande i samband med utveckling av bostadsområden. I rapporten uppmärksammas den kooperativa hyresrätten. Som framgått har varit aktivt när det gäller att tillhandhålla information om den kooperativa hyresrätten, liksom om andra upplåtelseformer. Eftersom flera frågeställningar om den kooperativa hyresrätten genom och betänkande nu ligger på regeringens bord anser utskottet att inte bör ta ställning i sak till motionen. Den beredning som sker i bör avvaktas. I detta sammanhang bör närmast som en självklarhet uppmärksammas att staten inte ska gynna en upplåtelseform framför andra. Utskottet anser sig kunna utgå från att beredningen sker med utgångspunkt i denna grundsats. Motionen avstyrks således. Ombildning reglerna i bostadsrättslagen m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om reglerna för ombildning. Jämför reservationerna 10 (S) och 11 (MP, V). I motion 2010/11:C363 föreslår de (M) att lagen ska ställa krav på enkel majoritet för att en ombildning ska få genomföras. Enligt motionären bör villkoren och förutsättningarna vara likställda för de två beslutsalternativ som finns i fråga om en ombildning. Flera förslag som rör bostadsrättsombildning lämnas i motion 2010/11:C295 av (S) yrkandena 13. Förslagen syftar till ökad rättssäkerhet vid bostadsrättsombildning. Ett förslag avser att det måste förflyta en ordentlig tid innan frågan om ett fastighetsförvärv för ombildning på nytt ska kunna tas upp på en stämma efter det att föreningen beslutat att något förvärv inte ska ske. Vidare önskar motionären en auktorisation eller certifiering av de konsulter som sysslar med bostadsrättsombildning. I första hand bör det ske på frivillighetens väg, i andra hand bör konsulterna ställas under tillsyn av . Slutligen önskar motionären att det införs en möjlighet att rättsligt pröva om en ombildning skett på ett korrekt sätt. Det gäller ett institut i bostadsrättslagen som ger bostadsrättsföreningens medlemmar liksom hyresgästerna i den fastighet som är aktuell för ombildning möjlighet att t.ex. vid hyresnämnden eller fastighetsdomstolen (från mark- och miljödomstolen) få rättsligt prövat om en ombildning har skett på ett korrekt sätt. I motion 2010/11:C358 av m.fl. (V) yrkandena 46 samt 16 och 17 lämnas också flera förslag som rör ombildning. Motionärerna önskar att det införs ett krav på minst tre fjärdedels majoritet för beslut om fastighetsförvärv för ombildning. Vidare önskar motionärerna ökad rättssäkerhet vid ombildningsförfarandet i form av dels en begränsning av det antal omröstningar som ska få hållas i fråga om ombildning inom en viss avgränsad tidsperiod, dels införande av en opartisk funktion såsom deltagande av publicus på stämmorna som ska kontrollera att allt går rätt till. I motionen föreslås också att ska kunna stoppa en ombildning om fastigheten säljs under marknadspris. Vidare lämnas förslag om att förutsättningar ska skapas för kommunerna att i översiktsplan, detaljplan eller genom markanvisning föreskriva en viss upplåtelseform. Motionen omfattar också att det ska införas regler som gör att de på detta sätt bestämda hyresrätterna inte ska kunna ombildas till bostadsrätter och att mark som upplåtits för bostadsbyggande ska kunna tas tillbaka om den inte bebyggs. Ett beslut att förvärva ett hus för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt ska fattas på en föreningsstämma. Beslutet är giltigt om hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheter som omfattas av förvärvet har gått med på beslutet. Dessa hyresgäster ska vara medlemmar i bostadsrättsföreningen och, när det gäller bostadshyresgäster, folkbokförda på fastigheten (9 kap. 19 § bostadsrättslagen [1991:614]). Innan ett beslut om förvärv av ett hus fattas ska en ekonomisk plan upprättas och hållas tillgänglig för hyresgästerna (9 kap. 20 §, jfr 3 kap.). Beslut om förvärv i strid med lagens bestämmelser är ogiltiga (9 kap. 21 §). En ansökan om lagfart ska avslås om det är uppenbart att förvärvet är ogiltigt (20 kap. 6 § 10 jordabalken). Om ett förvärv har skett i strid med lagens bestämmelser och lagfart har meddelats, är beslutet om förvärv ändå giltigt (9 kap. 21 § bostadsrättslagen). Om hyresgästerna har intresse av att förvärva sitt hus för ombildning, kan de anmäla detta intresse till inskrivningsmyndigheten för anteckning i fastighetsregistrets inskrivningsdel. Intresseanmälan ska för hyresgästernas räkning göras av en bostadsrättsförening. Föreningen ska till sin anmälan foga ett intyg av föreningens styrelse om bl.a. att hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheterna skriftligen har förklarat sig intresserade av ombildningen samt att dessa hyresgäster är medlemmar i föreningen och om de är bostadshyresgäster och anmälan avser ombildning till bostadsrätt även är folkbokförda på fastigheten. Hus för vilken en intresseanmälan gäller får inte överlåtas utan att den förening som har gjort intresseanmälan har erbjudits att förvärva huset. Ett sådant erbjudande kallas hembud. Hembud sker hos hyresnämnden genom skriftlig anmälan av fastighetsägaren. Hembudet antas genom att föreningen från den dag då hembudet skedde skriftligen anmäler till hyresnämnden att föreningen beslutat att förvärva den hembjudna egendomen på de villkor som anges i fastighetsägarens förslag till köpeavtal. Om föreningen från hembudet skriftligen anmäler till hyresnämnden att föreningen är intresserad av att förvärva den hembjudna egendomen, förlängs tiden för att anta hembudet från den dag då hembudet skedde. Bestämmelserna återfinns i lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt (ombildningslagen). Även i hembudsfallet måste föreningens beslut att förvärva fastigheten fattas på föreningsstämman. Fram till gällde att hyresgästerna i mer än hälften av lägenheterna måste ha gått med på ett förvärvsbeslut respektive förklarat sig intresserade av ombildningen. Fram till gällde krav på två tredjedels majoritet. Genom lagstiftning vid /03 infördes kravet på folkbokföring för att förhindra s.k. falska bostadsrättsföreningar (där fastighetsägaren tecknat hyreskontrakt med bulvaner som inte haft sin bostad på fastigheten) (prop. 2002/03:12, bet. 2002/03:BoU2, rskr. 2002/03:96). En medlems rätt vid en föreningsstämma kan utövas genom ombud. Endast medlemmens make eller sambo eller annan medlem får vara ombud, om inte annat anges i stadgarna. Ingen får vara ombud för mer än en medlem. Undantag från denna regel kan göras i stadgarna. Ombudet ska ha skriftlig dagtecknad fullmakt (9 kap. 14 § bostadsrättslagen och 7 kap. 2 § lagen [1987:667] om ekonomiska föreningar, den s.k. föreningslagen). En bostadsrättshavare kan föra talan vid tingsrätten mot föreningen och begära att ett stämmobeslut ska upphävas eller ändras om beslutet inte har kommit till på ett formellt riktigt sätt eller om det materiella innehållet strider mot bostadsrättslagen, vissa bestämmelser i föreningslagen eller föreningsstadgarna. Enligt huvudregeln ska talan väckas från beslutets dag (klandertalan). Upphävs eller ändras stämmans beslut gäller domen även mot den som inte fört talan (9 kap. 14 § bostadsrättslagen och 7 kap. 17 § föreningslagen). har haft i uppdrag att titta på vissa frågor kring ombildning och har i sitt delbetänkande Frågor om hyra och bostadsrätt (SOU 2008:47) föreslagit vissa ändringar som syftar till att säkerställa att samtliga hyresgäster i ett hus får information om föreningens beslut att förvärva huset för ombildning till bostadsrätt. Utredningens betänkande bereds inom . Det är givetvis angeläget att lagstiftningen tryggar rättssäkra ombildningsprocesser. Utskottet vill påminna om att regeringen mot den bakgrunden gav i uppdrag att titta på vissa frågor kring ombildning, och att utredningen i sitt delbetänkande Frågor om hyra och bostadsrätt (SOU 2008:47) har föreslagit vissa ändringar som syftar till att säkerställa att samtliga hyresgäster i ett hus får information om föreningens beslut att förvärva huset för ombildning till bostadsrätt. Utredningens betänkande bereds inom . Justitieminister sade sig i sitt svar på en interpellation om etik vid bostadsombildningar, som också omfattade frågan om hur ombildningskonsulterna utför sina uppgifter, inte vara beredd att nu initiera någon ytterligare översyn av ombildningsreglerna (ip. 2008/09:266). Hon uttryckte som sin mening bl.a. att reglerna för ombildning i huvudsak är bra. Det kan tilläggas att justitieministern också särskilt uttalade att hon noga kommer att följa utvecklingen på området. Enligt PBL-kommitténs bedömning (SOU 2005:77) bör plan- och bygglagstiftningen inte användas för att reglera upplåtelseformer. Det finns enligt kommitténs mening inte anledning att ändra på den grundläggande principen att detaljplanen i första hand ska reglera sådana förändringar som kan prövas i samband med bygglov inom ramen för (PBL). Genom exempelvis bestämmelser om huvudsaklig användning för bostadsändamål, byggnadernas storlek, höjd och utformning samt även lägenheternas sammansättning och storlek kan kommunen lägga grunden för ett önskvärt bostadsbyggande. Att införa mer långtgående möjligheter att reglera exempelvis fördelningen mellan olika upplåtelseformer är därför mindre lämpligt. Inriktningen när det gäller det faktiska bostadsbyggandet bör som ske med stöd av andra styrmedel, t.ex. genom avtal i samband med markanvisning. Utskottet som delar justitieministerns och uppfattningar är inte berett att nu ta initiativ till en översyn av de regler som gäller för ombildning. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att många kommuner i fråga om nya bostadsområden, liksom vad gäller nybyggnationer i befintliga områden, på olika sätt verkat för att områdena ska ha blandade upplåtelseformer och att resultatet av dessa ansträngningar ofta är gott. Ombildning till kooperativ hyresrätt Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om kommunernas och de allmännyttiga bostadsföretagens möjligheter att bilda kooperativa hyresrättsföreningar m.m. Utskottet hänvisar till pågående beredning. Jämför reservation 12 (S, MP, V). Förslaget i motion 2010/11:C330 av och (S) yrkande 4 innebär en översyn av lagstiftningen med syfte att kommuner och allmännyttiga bostadsföretag ska få möjlighet att initiera och/eller bilda kooperativa hyresrättsföreningar. har i sin ovannämnda rapport (se under rubriken hyresrätt) konstaterat att endast procedurerna kring föreningsbildning och registrering kan ta upp och att medlemsrekryteringen kan ta upp till , i vart fall i fråga om ett större lägenhetsbestånd, vilket utgör ett stort hinder för hyresgästerna att förvärva det hus de bebor. har i rapporten lämnat förslag som avser att underlätta för hyresgäster att bo i kooperativ hyresrätt, bl.a. att en kooperativ hyresrättsförening som godkänts som ett allmännyttigt bostadsföretag ska ha rätt att göra en intresseanmälan för hyresgästernas räkning även om hyresgästerna inte är medlemmar i föreningen. Två tredjedelar av hyresgästerna ska dock ha lämnat skriftligt samtycke till att en intresseanmälan görs. Förslaget innebär att en redan bildad förening ska kunna göra en intresseanmälan om den består av en riksorganisation för kooperativa hyresrättsföreningar, kommunen eller någon annan som vill gynna de boendes inflytande. Tanken är att hyresgästerna ska ansluta sig till föreningen inför en ombildningssituation. Enligt utskottets mening bör neutralitetsaspekterna på upplåtelseformerna medföra att regelförändringar övervägs så att de inte bara omfattar en upplåtelseform. som berör de frågeställningar som tas upp i motionen bereds nu inom . Enligt utskottet finns det inte anledning för att nu ta ställning i sak till motionsförslaget. Regeringens vidare beredning bör i stället avvaktas. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om införande av möjligheter att ombilda till ägarlägenheter. Utskottet hänvisar till ett kommande regeringsförslag. Flera motioner gäller införandet av möjligheter att ombilda till ägarlägenheter i det befintliga bostadsbeståndet. Det gäller motion 2010/11:C244 av och (M). I motionen uppmärksammas särskilt ombildning av bostadsrätter till ägarlägenheter. I motion 2010/11:C280 av (M) anförs att det bör införas möjligheter att ombilda hyresrätter och bostadsrätter i flerfamiljshus till ägarlägenheter enligt de redan vedertagna principerna för ombildning. Också förslaget i motion 2010/11:C365 av de (M) yrkande 1 avser införandet av möjligheter att ombilda bostadsrätts- och hyreslägenheter till enskilda ägarlägenheter. I samma motion yrkande 2 föreslås en ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) som innebär ett avskaffande av 3 kap. 1 a § första stycket 4 om att en fastighetsbildning som medför att en tredimensionell fastighet nybildas eller ombildas endast får ske om fastigheten är avsedd för bostadsändamål och är ägnad att omfatta minst tre bostadslägenheter. Enligt motionären begränsar lagrummet reformen med ägarlägenheter. Hon uppmärksammar att den möjlighet hon eftersträvar att dela upp ett hus i två ägarlägenheter har stor betydelse för att t.ex. äldre och ensamstående ska kunna bo kvar på landsbygden. Förutom att i (M) i motion 2010/11:C318 yrkandena 1 och 3 föreslår att det ska göras möjligt att ombilda till ägarlägenheter i det befintliga bostadsbeståndet av flerbostadshus lämnar hon förslag till ändringar som gör det möjligt att byggnader som har byggts till eller byggts om, och såsom motionen får förstås som har använts för bostadsändamål, också ska kunna ombildas till ägarlägenheter. Även i motion 2010/11:C277 av (FP) föreslås möjliggörande av ombildning av bostäder i det befintliga beståndet till ägarlägenheter. De grundläggande lagtekniska förutsättningarna för att fastighetsindela enskilda lägenheter (3D-fastigheter) har funnits då det i fastighetsbildningslagen (1970:988), förkortad FBL, införts möjligheter till tredimensionell fastighetsindelning. Lagen har dock innehållit bestämmelser som har hindrat att ägarlägenheter har kunnat bildas. Genom lagstiftning som trätt i kraft har ägarlägenheter (ägarlägenhetsfastigheter) möjliggjorts (prop. 2008/09:91, bet. 2008/09:CU16, rskr. 2008/09:170). Ägarlägenhetsfastigheter kan endast bildas i samband med nyproduktion (3 kap. 1 b § andra stycket 1 FBL). Enligt regeringens mening, som framfördes i propositionen om ägarlägenheter, saknades det tillräckligt beredningsunderlag för att ta ställning till frågan om ombildning till ägarlägenheter i beståndet. Ägarlägenheter som en ny upplåtelseform endast i nyproduktion skulle enligt regeringen ses som ett första steg. Med nyproduktion avses även tillbyggnader och äldre byggnader som byggs om till flerbostadshus. Som förutsättning gäller dock att det utrymme som ägarlägenheten ska omfatta inte före beslutet om fastighetsbildning till någon del har använts som bostadslägenhet. Frågor om ägarlägenheter i beståndet av fastigheter övervägs i . En lagstiftning som tillåter att även befintliga bostadsfastigheter kan omvandlas till ägarlägenheter ska utredas. Målsättningen är att den nya lagstiftningen ska träda i kraft (prop. 2010/11:1 utg.omr. De bestämmelser som reglerar möjligheterna att bilda ägarlägenhetsfastigheter innebär följande. Fastighetsbildning som innebär att en tredimensionell fastighet nybildas eller ombildas får ske enbart om den tredimensionella fastigheten om den är avsedd för bostadsändamål är ägnad att omfatta minst tre bostadslägenheter. Denna bestämmelse finns i 3 kap. 1 a § första stycket 4 FBL. Enligt den bestämmelse som gällde till angavs ett krav på minst fem bostadslägenheter. I paragrafens fjärde stycke anges att det i 1 b § finns särskilda bestämmelser om fastighetsbildning som innebär att en ägarlägenhetsfastighet nybildas eller ombildas. Av 3 kap. 1 b § andra stycket 2 FBL framgår att en ägarlägenhetsfastighet ska ingå i en sammanhållen enhet om minst tre sådana fastigheter. Enligt paragrafens tredje stycke ska 1 a § första stycket 4 inte tillämpas i fråga om en ägarlägenhetsfastighet. Bestämmelsen i 1 b § hindrar att ett småhus delas upp i två ägarlägenhetsfastigheter. Enligt regeringens mening, som framförts i propositionen om ägarlägenheter, kan det finnas anledning att återkomma till frågan om kravet på antalet ägarlägenhetsfastigheter i den framtida utvärdering av reglerna om ägarlägenheter som aviserats i propositionen. Regeringen har uttalat att den noga ska följa utvecklingen och ta initiativ till en tidig utvärdering av ägarlägenhetsreformen. Se ovan om det beredningsarbete som pågår inom . Regeringen kommer att låta utreda en lagstiftning som tillåter att även befintliga bostadsfastigheter omvandlas till ägarlägenheter. Målsättningen är att den nya lagstiftningen ska träda i kraft . Mot den bakgrunden finns det inte anledning för att närmare överväga motionerna, som avstyrks. Hyressättning, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:C315 yrkande 5, bifaller delvis motion 2010/11:C358 yrkande 8 och avslår motion 2010/11:C318 yrkande 2. Den nu gällande lagstiftningen bygger på ett förslag som och har lämnat om framtidens hyresmarknad. Vi har i allt väsentligt ställt oss bakom det. Bruksvärdessystemet ska behållas liksom förhandlingssystemet. Det tidigare hyrestaket där de kommunala bostadsföretagens hyror varit normerande har ersatts med ett hyrestak som består av kollektivt framförhandlade hyror oavsett om det är hyresvärd. Det har länge funnits politisk oenighet om reglerna för hyrorna och för de kommunägda bostadsföretagen. Det har kommit att ändras. Vi har en bred uppgörelse om hyrorna liksom vad som ska gälla för de kommunala bostadsföretagen. Hyresgästerna behöver trygghet och stabilitet. Det tog visserligen regeringen att inse att det inte finns stöd för marknadshyror, men det är bra att regeringen förstått och backat i denna fråga. Vi motsätter oss allt tal om marknadshyror och anser att genom ett tillkännagivande bör göra tydligt att frågan om marknadshyror är helt ute ur bilden. Vi står bakom huvudinriktningen av den gjorda reformen, men vi vill bl.a. stärka skyddet mot hyreshöjningar vid ombyggnader. Ett skydd mot kraftiga och snabba hyreshöjningar är väsentligt för att säkerställa ett reellt besittningsskydd för hyresgästerna. Det är därför bra att hyreslagen innehåller den s.k. skyddsregeln som skapades genom hyressättningsreformen och som gör det möjligt för hyresnämnden att vid ofrånkomliga hyreshöjningar fastställa att en hyra ska betalas med lägre belopp . Vi anser dock att det finns en avgörande brist i skyddsregelns utformning. Det regeringsförslag som biföll innebär nämligen att skyddsregeln inte ska tillämpas vid hyreshöjningar efter en ombyggnad när hyresgästen gett sitt tillstånd till åtgärderna eller hyresnämnden lämnat sitt godkännande. Detta innebär i praktiken att hyresgästerna ofta kommer att stå utan skydd mot snabba och kraftiga hyreshöjningar när fastighetsvärden vill bygga om, renovera eller genomföra standardhöjande åtgärder. Därmed riskeras hyresgästernas reella besittningsskydd. Vi anser att skyddsregeln ska omfatta även ombyggnadsfallen. Detta är särskilt angeläget med tanke på de förstående renoverings- och förnyelseåtgärderna i miljonprogrammets bostadsområden.