bet · GZ01AU1 · 2011-11-28 00:00:00 — För att långsiktigt öka sysselsättningen bland utrikes födda vill vi förstärka kvaliteten genom omprioriteringar av de statliga medlen i syfte att höja kvaliteten på etableringsinsatserna för nyanlända. Det som anförts bör ges regeringen till känna. Motion A334 (S) yrkande 6 tillstyrks. Invandrade kvinnor och arbetsmarknaden, punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A210 av Arhe Hamednaca (S) yrkande 1 och 2010/11:A414 av Amineh Kakabaveh (V) yrkandena 13, 2011/12:A210 av Arhe Hamednaca (S) yrkande 2, 2011/12:A324 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt 2011/12:A351 av (M). Ett av de stora problemen med svensk arbetsmarknad är att stora grupper, framför allt unga och invandrare, har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Problem som är relaterade till språkbarriärer och diskriminering är väl belysta, men det finns också andra orsaker till att det kan vara svårt för framför allt invandrarkvinnor att ta sig in på arbetsmarknaden. Vissa kvinnor med invandrarbakgrund som lever i patriarkala förhållanden förtrycks både av sina män och av familjens förväntningar. Om de sällan lämnar hemmet har de svårt att skaffa sig ett kontaktnät, lära sig svenska och bli delaktiga i samhällslivet. Då ges de inte heller någon chans att bli en del i samhället eftersom de inte tillåts att ha ett eget arbete. Det strukturella förtryck dessa kvinnor upplever har såväl kulturella som religiösa orsaker. Att bryta det måste vara en samhällelig uppgift och ingå som en del av integrationsarbetet med nyanlända invandrare. Det är också viktigt att koppla ihop detta problem med de problem vi har med att många barn växer upp i fattiga familjer. Ett sätt att bryta dessa barns, kvinnors/mammors och familjers utanförskap är att se till att kvinnorna/mammorna ges chansen till arbete och egen försörjning och därigenom får sin egen frihet. Det som anförts bör ges regeringen till känna. Motion A210 (S) yrkande 1 tillstyrks. Invandrade kvinnor och arbetsmarknaden, punkt 6 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A324 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt 2010/11:A414 av Amineh Kakabaveh (V) yrkandena 13, 2011/12:A210 av Arhe Hamednaca (S) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:A351 av (M). Vägen till ett arbete ser olika ut för olika grupper av invandrade kvinnor. Vissa är högutbildade när de kommer till , medan andra är analfabeter. Därför måste åtgärderna för att hjälpa invandrade kvinnor ut på arbetsmarknaden anpassas efter individens förutsättningar. Lösningen på problemet med att få ett arbete för högutbildade är inte att få in en fot på arbetsmarknaden genom att ta ett jobb under sin utbildningsnivå. Tvärtom riskerar utländska akademiker som tar jobb som de är överkvalificerade för att fastna där. Detta är ett stort slöseri med människors kompetens. lade regeringen fram en strategi för en jämställd arbetsmarknad (skr. 2008/09:198). Invandrade kvinnors situation nämns endast under en åtgärd. Vi saknar en uppföljning av tidigare arbetsmarknadsprojekt och liknande insatser som riktat sig till invandrade kvinnor. Att veta vad som fungerat bra och vilka projekt som lett till att invandrade kvinnor kunnat etablera sig på arbetsmarknaden är viktigt inför planeringen av kommande åtgärder. Regeringen bör därför göra en utvärdering av olika arbetsmarknadsprojekt och insatser riktade till invandrade kvinnor i syfte att se vilka projekt som fungerat. Invandrade kvinnors situation på arbetsmarknaden bör i nästa steg noga utredas och kartläggas så att åtgärder som motverkar diskriminering ska kunna vidtas. Regeringen bör därefter presentera förslag till en handlingsplan för att åtgärda problemen. Det som anförts bör ges regeringen till känna. Motion A324 (V) yrkandena 4 och 5 tillstyrks. Övriga frågor om integration, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf325 av m.fl. (V) yrkandena 20 och 22 samt 2011/12:Ub361 av (KD) yrkande 1, 2011/12:A223 av (FP) och 2011/12:A251 av och (båda M). För att kunna använda arbetsmarknadspolitiken till att förhindra att grupper som nyanlända ställs utanför, bör de fördelningspolitiska inslagen i arbetsmarknadspolitiken stärkas. Att nyanlända är en prioriterad grupp i arbetsmarknadspolitiska program är enligt vår mening inte tillräckligt. Regeringen bör därför överväga att utforma särskilda konjunkturoberoende insatser riktade till nyanlända. Endast ungefär en tredjedel av alla lediga tjänster anmäls till Arbetsförmedlingen. De flesta lediga jobb tillsätts i stället via kontakter i det egna nätverket. Det innebär att människor med mindre utbyggda kontaktnät har en begränsad tillgång till de lediga tjänster som ändå finns. Trots detta har regeringen avskaffat lagen om allmän platsanmälan. menar att detta är principiellt problematiskt och att det riskerar att öka den etniska segregationen på arbetsmarknaden. Personer som invandrat har som regel betydligt färre informella kontaktnät i det svenska samhället. Med tanke på att utlandsfödda, i synnerhet personer födda utanför , redan är överrepresenterade i arbetslöshetsstatistiken, är det helt oförsvarligt att genomföra reformer som riskerar att ytterligare försvåra för denna grupp att komma in på arbetsmarknaden. En effektiv matchning förutsätter en gemensam plats där lediga jobb utannonseras. Det underlättar att rätt kompetens utnyttjas på arbetsmarknaden och att geografisk och yrkesmässig rörlighet stärks. Därför menar att Arbetsförmedlingens arbetssätt bör förbättras så att det blir mer attraktivt att anmäla lediga jobb dit. En viktig del av detta handlar om att skapa möjligheter för kontakter mellan arbetssökande och arbetsgivare inom olika branscher. På flera håll i landet har Arbetsförmedlingen, ofta i samverkan med exempelvis , anordnat rekryteringsmässor eller liknande, med inriktning mot olika grupper av arbetssökande och mot olika branscher. Detta format har visat sig vara särskilt lyckosamt för att fånga upp unga och personer med utländsk bakgrund. Regeringen bör därför återkomma med ett uppdrag till Arbetsförmedlingen att systematisera anordnandet av rekryteringsmässor över hela landet. Det som anförts bör ges regeringen till känna. Motion Sf325 (V) yrkandena 20 och 22 tillstyrks. Verksamheten med sfi-bonus, punkt 1 (MP) (MP) anför: har nära betalats ut genom den s.k. sfi-bonusen. Bonusen har i första hand kommit de redan studievana till del, personer som även utan bonus hade klarat sina sfi-studier . anser att frågan om sfi är en utbildningspolitisk fråga. Medlen som betalas ut som bonus behövs mycket bättre i den ordinarie verksamheten för att stärka sfi-undervisningen, sfi-lärarnas förutsättningar och alla elevers möjlighet att lära sig svenska. föreslår att sfi-bonusen avskaffas och att de medel som är avsatta för detta ändamål används för att stärka den ordinarie undervisningen i svenska för invandrare. I budgetmotion omfördelar vi därför från anslag 1:1 inom utgiftsområde 13 till anslag 1:15 inom utgiftsområde 16. Våra beräkningar i detta avseende för nästa budgetår framgår av vår anslagsmotion A377 (MP) yrkande 1. Invandrade kvinnor och arbetsmarknaden, punkt 6 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: är vissa kvinnor med invandrarbakgrund som lever i patriarkala förhållanden utsatta för ett dubbelt förtryck: dels av den egna patriarkala kulturen, dels av det svenska samhällets oförmåga att se och hjälpa. väljer myndigheter som och Arbetsförmedlingen att inte ställa krav på att dessa kvinnor ska stå till arbetsmarknadens förfogande eller fullfölja en utbildning av rädsla för att stöta sig med deras män eller för att kränka familjernas kulturer. Det är ett svek mot kvinnorna. Det svenska samhället måste ta ställning för kvinnors rätt till eget arbete och försörjning, oavsett deras bakgrund. Ett problem i sammanhanget är att vi har dålig information om hur stort problemet är. Det är kvinnor från ett fåtal länder och miljöer som är berörda. En kartläggning av problemets omfattning är därför nödvändig. Anslag på utgiftsområde 13 , punkt 9 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: behöver en ny färdriktning. Vi vill ha ett samhälle där välfärd och möjligheter kommer alla till del. Där vi river hinder för människors frihet så att de kan förverkliga sina drömmar. Vi vill utveckla mot ett mer modernt, jämställt och framåtblickande samhälle byggt på gemenskap, solidaritet, rättvisa, kreativitet och trygghet. Vi kan aldrig acceptera arbetslösheten. Full sysselsättning är det övergripande målet för den socialdemokratiska ekonomiska politiken. Som land har vi inte råd med det slöseri som arbetslösheten innebär. En förutsättning för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen är att vi får ett mer jämställt samhälle. När män och kvinnor delar på ansvaret för jobb och familj förbättras både den ekonomiska tillväxten och människors livskvalitet. Kvinnor och män ska ha samma frihet och självständighet, samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter och lika makt att forma sina liv. När alla har ett arbete blir rikt, både ekonomiskt och mänskligt. Alla har skyldighet att bidra till samhällets utveckling utifrån sina förutsättningar. Med fler människor i arbete klarar vi att finansiera utbildning, vård och omsorg för alla. Vi har högre ekonomiska ambitioner för . ska ligga i framkant av utvecklingen även . Då måste vi vara handlingskraftiga . Vi förnyar vår ekonomiska politik. ska använda varenda skattekrona rätt, för att säkra framtidens tillväxt. Vi har en tydlig vision för att göra till en konkurrenskraftig, kunskapsbaserad ekonomi. Om vi ska stå starka måste vi konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor och inte med låga löner. Regeringens ensidiga ekonomiska politik baserad på stora skattesänkningar har nått vägs ände. Utanförskapet är oförändrat, arbetslösheten har ökat, klyftorna och barnfattigdomen har växt liksom de ekonomiska skillnaderna mellan könen. Fler är långtidsarbetslösa, bostadsbyggandet har minskat och skolresultaten försämrats. behöver en ny färdriktning också för den ekonomiska politiken. Läget i världsekonomin är allvarligt. Risken för recession i är uppenbar. Det ställer stora krav på den ekonomiska politiken även i . Starka offentliga finanser är avgörande. gäller det att göra rätt saker. Vi vill prioritera investeringar i det som också långsiktigt bygger starkt utbildning, infrastruktur och bostäder. Då behöver vi utveckla svensk konkurrenskraft. behöver en förstärkt strategisk samverkan mellan staten, näringslivet och akademin med mer av samarbete och gemensamma prioriteringar av såväl forskningsresurser som utbildning. Skolan står i fokus. En kunskapsbaserad ekonomi börjar i en skola där alla barn lyckas. Vi vill skapa en modern kunskapsskola med kvalitet och kreativitet i centrum. Alla skolor ska vara bra skolor. Det kräver att vi investerar i lärarnas kompetens och utveckling. Utbildning är en färskvara, och därför tror vi på det livslånga lärandet. ska bli en kunskapsnation av världsklass, och då måste fler ges chansen till god utbildning. Vi har inte råd att inte ta vara på de tillväxtmöjligheter som ligger i ett mer jämställt samhälle. Kvinnors möjligheter till arbete, utveckling och ekonomiskt oberoende genom egen försörjning är en prioriterad fråga för oss socialdemokrater och en viktig del av en ny färdriktning för . Ekonomin växer när människor växer. Ökade klyftor ger inte fler jobb och en bättre ekonomisk utveckling. Strävan efter ekonomisk utveckling och ökad jämlikhet är två sidor av samma mynt. Det ska alltid krävas av den enskilde att denne gör rätt för sig efter bästa förmåga. Men var och en ska också veta att samhället fungerar och möjliggör ett bättre liv för alla. Detta är kärnan i vad vi kallar värdeburen tillväxt, en moralisk ekonomisk utveckling. Vi tror på ett modernt arbetsliv där de anställdas intressen står i centrum. Vi tror på ett arbetsliv där människor trivs, har möjligheter till inflytande över sin arbetssituation och kan utvecklas i jobbet. Det är en avgörande del av den kunskapsbaserade ekonomi och den värdeburna tillväxt som vi vill se för . Den som känner att välfärden krackelerar rustar sig för ojämlikhet. Det är det vi kunnat se i vårt land . Den utvecklingen kan aldrig vara ett framgångsrecept. Samhällen som håller ihop, med stor tillit människor emellan, har bättre ekonomisk tillväxt och lägre brottslighet än samhällen med låg tillit. En omfattande generell välfärd ökar tilliten i samhället. behöver en ny färdriktning där alla tillsammans är med och tar ett gemensamt ansvar för att hålla ihop vårt land. De som tjänar allra bäst kan bidra lite mer i ett tufft ekonomiskt läge. Tillsammans kan vi med en aktiv social investeringspolitik prioritera att avskaffa barnfattigdomen, ge fler barn och unga god utbildning och möjligheter till kulturupplever och möjliggöra för fler att komma ut i arbete. Då får vi ett bättre samhälle för alla. Det ekonomiska läget är mycket osäkert. stora beroende av omvärlden gör att det finns betydande risker för en klart försämrad utveckling i vårt land. Vi menar att det i ett sådant läge måste finnas en beredskap att stimulera ekonomin för att hålla uppe den inhemska efterfrågan och för att skjuta till medel till kommunsektorn för att undvika uppsägningar och försämringar i vård, skola och omsorg. Vi kommer därför mycket nogsamt att studera den ekonomiska utvecklingen och är beredda att återkomma med ytterligare insatser om det skulle visa sig nödvändigt. Socialdemokraternas förslag inom utgiftsområde 13 är en del av den helhet vårt budgetalternativ utgör. Socialdemokraterna anser att anslagen inom utgiftsområde 13 borde omfördelas på det sätt som framgår av motion A334 (S) yrkande 1 och av nedanstående tabell. Belopp i 1 000-tal kronor 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare 99:1 Nytt anslag: ökad samverkan Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet: Det demografiska tillskottet av personer i arbetskraften kommer nästan uteslutande från utlandsfödda. Eftersom arbetskraftsdeltagandet i delar av gruppen är lågt, inte minst bland kvinnorna, finns här den största arbetskraftspotentialen. Sysselsättningsgraden bland utrikes födda kvinnor ligger . Att öka deltagandet i arbetslivet bland de utrikes födda kvinnorna är av avgörande betydelse för om vi framöver ska kunna klara en offentligt finansierad välfärd till alla. Många nyanlända får inte stöd av någon etableringslots och inte heller från Arbetsförmedlingen. Vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng är missriktade reformer som försvårar eller försenar etableringen på arbetsmarknaden för många kvinnor med utländsk bakgrund. Vi vill prioritera utbildningsinsatser som leder till att fler kvinnor med utländsk bakgrund kommer ut i arbetslivet. SCB:s arbetskraftsundersökning () visar att andelen sysselsatta har ökat bland alla grupper på arbetsmarknaden , men därefter sjunkit. uppgick andelen sysselsatta till för utrikes födda (67,för inrikes födda). Det är stor skillnad i andelen sysselsatta mellan utrikes födda kvinnor och utrikes födda män. Det senaste utfallet från avseende personer visar att sysselsättningsgraden bland utrikes födda kvinnor var jämfört med den bland utrikes födda män som var . Sysselsättningsgraden varierar även mellan olika regioner i landet, och variationen där är betydligt större för utrikes födda än för inrikes födda. I drygt åtta av tio av de s.k. socialt utsatta områdena har långtidsarbetslösheten stigit . Arbetslösheten är väsentligt mycket högre än genomsnittet och sysselsättningsgraden lägre. Reformerna som gjorts i mottagningssystemet har inte väsentligt kortat vägen till arbete och självförsörjning för nyanlända. Vi är starkt kritiska till sfi-bonusen som infördes permanent eftersom vi menar att den är ineffektiv och orättvis och förknippad med stora dödviktskostnader. Den gynnar ensidigt personer med goda förutsättningar att tillgodogöra sig sfi-undervisningen bonusen förutan, som personer med stora svårigheter att lära sig svenska inte kan få del av bonusen trots relativt stora framgångar i sin språkinlärning. Vi är även kritiska till systemet med etableringslotsar. Vi menar att resurserna gör större nytta inom ramen för Arbetsförmedlingen om de utnyttjas för validering, arbetspraktik och grundläggande utbildning i regi. Kommuner har ofta goda möjligheter att erbjuda språk- och arbetspraktik, och de ansvarar dessutom för den grundläggande utbildningen. Det är viktigt att kommunernas intresse av effektiva insatser beaktas tidigt i etableringsprocessen. Dessa löper ju risken att stå med försörjningsansvaret i de fall som Arbetsförmedlingen prioriterar fel eller åtgärder kommer för sent och således inte i tillräcklig utsträckning leder till arbete eller studier. Även om vi anser att kommunerna har starka intressen av att vara behjälpliga när det gäller t.ex. att tillhandahålla praktikplatser och grundläggande utbildning anser vi att det behövs nya former för effektivare samverkan mellan arbetsförmedling och berörd kommun. I vissa kommuner fanns tidigare en väl fungerande verksamhet för att hjälpa nyanlända till arbete, en verksamhet som nedmonteras när ansvaret gått över till Arbetsförmedlingen. Det är olyckligt att den kompetens och de nätverk som finns upparbetade i dessa kommuner inte tas till vara i den nya organisationen. Vi föreslår därför att även kommuner ska kunna komma i fråga för att bedriva lotsverksamhet genom avtal med Arbetsförmedlingen. Totalt för vi från sfi-bonusen och från lotsverksamheten till insatser i Arbetsförmedlingens regi som syftar till ökad samverkan med kommunerna kring högre kvalitet i etableringsinsatserna för de nyanlända. Anslag på utgiftsområde 13 , punkt 9 (MP) (MP) anför: har fantastiska möjligheter att genom klimatsmarta investeringar skapa många nya arbetstillfällen, forma ett hållbart samhälle och bygga starkare . vision är ett förnybar energi, energieffektiva bostäder och snabba och punktliga järnvägstransporter. Den ekonomiska oron omkring oss gör det än viktigare att göra framtidsinvesteringar som både löser ekonomiska problem på kort sikt och miljöproblem långt in . Det osäkra ekonomiska läget i vår omvärld ökar trycket på alla politiska partier att tydliggöra vilka prioriteringar man gör för att bygga ekonomin stark även på . I det gröna alternativet till regeringens budgetförslag presenterar vi därför åtgärder för mer framtidstro och bättre fördelning av de gemensamma resurserna. För oss gröna är det självklart att göra effektiva statsfinansiella prioriteringar. Inom det reformutrymme som vi har att tillgå måste vi prioritera långsiktiga investeringar. Dessutom måste vi minska klyftorna i samhället genom att omfördela inom ramen för skattesystemet. Vår budgetmotion håller fokus på investeringar som betalar sig både nu och . Ökad kvalitet i skolan och investeringar som tar oss till ett klimatsmartare samhälle är områden som är särskilt viktiga för oss. Det finns knappast någon bättre investering än kunskap. Varje krona som vi lägger på skolan kommer att betala sig . Det här är investeringar som ger utrymme för nya idéer att växa fram och för svenska innovationer att industrialiseras. Det kräver också en företagarpolitik där alla som bär på idéer till företag får möjlighet att förverkliga dem och där små företag får växa. En annan viktig komponent i den gröna ideologin är ansvaret för att hålla ihop samhället, att ge en hjälpande hand till dem som är sjuka eller som riskerar att hamna utanför samhället. I den gröna budgeten föreslår vi en kraftigt förbättrad sjukförsäkring. Vi tar också de första stegen till att avskaffa en av de värsta skamfläckarna i det svenska samhället, den växande gruppen barn som lever i fattiga familjer. Vi kan välja mycket i livet, men inte i vilken familj vi föds in i. För är budgetöverskott och varsamhet med statens finanser inte målet med politiken. Det är ett verktyg för att skapa ett hållbart samhälle med mindre klyftor och god miljö. Ett samhälle som vi med gott samvete kan lämna över till kommande generationer. förslag inom utgiftsområde 13 är en del av den helhet vårt budgetalternativ utgör. anser att anslagen inom utgiftsområde 13 borde minskas med på det sätt som framgår av motion A377 (MP) yrkande 1 och av nedanstående tabell. Belopp i 1 000-tal kronor 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet: Inledningsvis föreslår vi att regeringens sfi-bonus avskaffas. De medel som är avsatta för detta ändamål anser vi ska användas för att stärka den ordinarie undervisningen i svenska för invandrare. Vi vill därför minska anslag 1:1 Integrationsåtgärder med och omfördela dessa medel till anslag 1:15 inom utgiftsområde 16. Myndigheten () är stor och omfattande, och DO utför med sina förutsättningar ett bra arbete. Trots det finns oroande tendenser i vårt land som tyder på att såväl rasism som homofobi har fått ökat fäste. Organisationer och politiska partier som i sina program uttalar förakt för de diskrimineringsgrunder som är fastställda i diskrimineringslagen växer sig starkare. Även utvärderingar av myndigheters arbete mot diskriminering visar på ett fortsatt behov av att identifiera effektiva åtgärder mot diskriminering. Det gäller särskilt hur strategier bör utformas och genomföras för att icke-diskrimineringsperspektivet ska genomsyra verksamheterna. Mot denna bakgrund föreslår vi att anslag 2:1 ökas med . Vi anser också att resurser bör tillföras antidiskrimineringsbyråerna för att de ska kunna föra statistik som möjliggör jämförelser och mellan olika delar av landet. Vi avsätter för detta på anslag 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Anslag på utgiftsområde 13 , punkt 9 (SD) (SD) anför: är ett Sverigevänligt parti. Vi har idémässigt låtit oss inspireras av såväl socialkonservatismen som delar av den svenska folkhemstanken. Syftet är att kombinera principen om grundläggande social rättvisa med traditionella värdekonservativa idéer. Det övergripande målet med politik är att skapa ett välmående samhälle ett folkhem präglat av trygghet, harmoni och solidaritet. Erfarenheter från vår historia och vår omvärld visar att de viktigaste faktorerna för att kunna skapa ett sådant samhälle är småskalighet, en fungerande rättsstat, en stark gemensam identitet och grundläggande social rättvisa. Några nyckelord i partiets politik är förvaltarskap, stabilitet, trygghet, kontinuitet och omtanke. I vårt kan svenska löntagare känna sig trygga med att deras intressen står i främsta rummet. Grunden för välfärd och trygghet är arbete. Av den anledningen tar sikte mot full sysselsättning och vill motverka såväl den borgerliga regeringens lönedumpningspolitik som vänsterkartellens bidragslinje. Vårt är ett land som är präglat av hänsyn och trygghet, ett land där medborgarna känner samhörighet och därigenom en naturlig tillit till andra medborgare. Vi söker bygga ett land där frihet och öppenhet är ledord för alla och där det svenska kulturarvet värnas. Det är ett land där vårt folkhem är byggt på en gemensam värdegrund och på svenskarnas rätt att utveckla sin kultur på egna villkor. I vårt förs en ansvarsfull invandringspolitik. I vårt betonas tidigare generationers samlade kunskap och erfarenhet från en generation till en annan. I vårt finns inga oönskade barn. I vårt erbjuds föräldrar och barn en genuin trygghet och friheten att själva forma sin vardag. De styrande politikerna har under skapat ett samhälle med tärande utanförskap, hög arbetslöshet och försämrad välfärd.