bet · GZ01TU1 · 2011-12-07 00:00:00 — Avsikten är att härigenom skapa en tillgänglighet för luftfartyg som utför akuta eller av annat skäl prioriterade sjuktransporter, räddningsinsatser, uppdrag av betydelse för krisberedskap eller annan samhällsviktig verksamhet till flygplatser på tider då dessa normalt inte är öppna. Regeringen aviserar sin avsikt att ge i uppgift att genom frivilliga överenskommelser säkerställa ett sådant beredskapsnät. Regeringen föreslår därför att anslår medel i enlighet med följande: Tabell 14 Budgetförslag för luftfartsområdet Driftbidrag till icke statliga flygplatser Ekonomiska mål och finansiella befogenheter Liksom för det innevarande året anser regeringen att ett räntabilitetskrav för om av eget kapital, räknat på resultatet efter skattemotsvarighet, är motiverat . På motsvarande vis anser regeringen att målet för soliditeten långsiktigt ska vara lägst . När det gäller utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Det föreslås att regeringen även fortsättningsvis bör bemyndigas att besluta om utdelning och skattemotsvarighet. Regeringen föreslår vidare att bemyndigar regeringen att låta uppta lån i och utanför inom en total ram på . För att minska verkets riskexponering används derivathandel. föreslås lämna likvid säkerhet vid utställandet av derivatinstrument, och regeringen föreslår att det ska fastställas en ram för utställandet av sådana säkerheter på . Liksom för andra affärsverk uppger regeringen att har ett bemyndigande att sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. investeringar har finansierats med internt tillförda medel. För perioden 20112015 uppgår investeringsplanen till , vilket är en minskning jämfört med föregående års investeringsplan. De största investeringarna i planen uppges inbegripa bl.a. följande: en uppgradering för att ersätta eller komplettera nuvarande ålderstigna radarstationer och förbättra övervakningen i svenskt luftrum avseende täckning, noggrannhet och uppdateringsfrekvens ett pågående internationellt samarbetsprojekt (COOPANS) avseende kontinuerlig utveckling av flygledningssystemet mellan leverantörer av flygtrafiktjänster som har samma typ av utrustning och samma systemleverantör ett system för att effektivisera driften av flygtrafiktjänster vid små och medelstora flygplatser genom fjärrstyrda torn ett nationellt nätverk för kommunikation mellan olika operativa enheter och anläggningar såsom radarstationer och radio- och navigationsutrustningar. Investeringen är en konsekvens av att flygplatsverksamheten har bolagiserats och att det befintliga nätverket kommer att stanna inom Swedavia. Regeringen delar bedömning av de prioriteringar som bör göras för att möta investeringsbehoven och föreslår därför att investeringsplanen godkänns. Avsnittet omfattar verksamheter inom områdena it, elektronisk kommunikation, elektronisk förvaltning, post och grundläggande betaltjänster. Anslaget 2:1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter används för Post- och () förvaltningskostnader i den mån dessa inte finansieras med avgifter. Det gäller bl.a. kostnader i samband med upphandling av samt ersättning för tjänster till personer med funktionsnedsättningar samt åtgärder för civilt försvar och svåra påfrestningar som rör elektroniska kommunikationer m.m. Vidare används anslaget för viss verksamhet som syftar till att förverkliga det it-politiska målet. Anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade används i syfte att trygga behovet av effektiva elektroniska kommunikationer och posttjänster för personer med funktionsnedsättningar. Anslaget används även för utvecklingsprojekt med inriktning på elektronisk kommunikation och it-användning för personer med funktionsnedsättningar. Anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster används för att tillhandahålla sådana tjänster på de orter och den landsbygd där behovet av tjänsterna inte tillgodoses av marknaden, vilket inbegriper upphandling av tjänsterna samt regionala stöd- och utvecklingsinsatser. Anslaget 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. används för insatser som bidrar till att förverkliga målet för politiken för informationssamhället, vilket inkluderar samhällsomfattande tjänster inom området elektronisk kommunikation liksom uppföljningar och utvärderingar av politiken. Anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation används för åtgärder för driftsäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer. Detta inbegriper stöd till bredbandsprojekt i områden där utbyggnader inte sker på marknadsmässig grund. Vidare används anslaget för åtgärder för driftsäkra och robusta kommunikationer för att skydda kommunikationerna mot allvarliga hot och påfrestningar i fredstid. Anslaget används också för administration av åtgärderna. Anslaget 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse används för att finansiera prioriterade e-förvaltningsprojekt för statsförvaltningens utveckling. Anslaget används också för projekt som förenklar vardagen för företag och privatpersoner samt för att analysera kostnader och effekter av e-förvaltningsprojekt. De ändamål och verksamheter som finansieras från anslaget behandlades tidigare under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning men flyttades till utgiftsområde 22 Kommunikationer i enlighet med regeringens förslag ekonomiska vårproposition (prop. 2010/11:100, bet. 2010/11:KU32, rskr. 2010/11:294). Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen nedan. Tabell 15 Budgetförslag för informationssamhället : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse * Till och med redovisades anslaget under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Beträffande anslag 2:1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter påminner regeringen i propositionen om att den verksamhet som tidigare bedrevs vid (Sitic) har flyttats från PTS till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). Verksamheten innefattas således numera i utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. PTS förvaltningsanslag ökades engångsvis med för finansiering av avvecklingskostnader i samband med verksamhetsflytten. I fråga om anslag 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade meddelar regeringen att den del av verksamheten som rör tjänsten för nödsamtal till larmnumret 112 via sms (tjänsten SMS 112) överförs från PTS till . Följaktligen föreslår regeringen att anslaget ska minskas med och att medlen i stället beräknas under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, anslag 2:6 Ersättning till . Vad gäller anslag 2:3 Grundläggande betaltjänster påminner regeringen i propositionen om att den nuvarande upphandlingen (som gällt ) löper ut . Regeringen uppger att nya insatser kan behövas och förtydligar att resultatet av de statliga satsningarna förväntas bli ökad samordning mellan kommersiell och offentlig service liksom lokalt anpassade tjänster som är kostnadseffektivare och som bidrar till ett utökat utbud av tjänster. I fråga om anslag 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. framhåller regeringen sin inriktning att uppgradera den i förordningen (2003:396) om elektronisk kommunikation fastställda nivån för funktionellt tillträde till internet från 20 kbit/s till /s. Utgångspunkten är att tjänsten i första hand ska tillhandahållas av marknaden, men regeringen bedömer att vissa offentliga kostnader inte kan uteslutas, varför anslaget höjs med 20122014. Regeringen aviserar vidare i propositionen en digital agenda för att, i en sammanhållen strategi, samordna och komplettera pågående aktiviteter för att tillvarata digitaliseringens möjligheter. För att genomföra förslag i den digitala agendan föreslår regeringen att anslaget ökas med ytterligare . Vidare föreslår regeringen i budgetpropositionen under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel att landsbygdsprogrammet förstärks med totalt i syfte att öka tillgängligheten till bredband på landsbygden. I samband med detta föreslår regeringen också att PTS tillförs totalt för offentlig medfinansiering för detta ändamål. Anslag 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation höjs följaktligen med 20122014. Regeringen föreslår även att det befintliga stödet till kanalisation förlängs med , dvs. Beträffande anslag 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse understryker regeringen att it-projekt tar en stor del av de statliga myndigheternas resurser i anspråk och att det därför är viktigt att hitta former för ett så effektivt resursutnyttjande som möjligt för sådana projekt. Regeringen ökar anslaget med 2012 och 2013. Avgift för skydd av elektroniska kommunikationer Finansieringen av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation sker genom att den som bedriver verksamhet som är anmäld enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation betalar en avgift. Regeringen föreslår att avgiftsuttaget fastställs till högst , vilket är oförändrat jämfört med . Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser För att möjliggöra att det för verksamheten kan göras ekonomiska åtaganden, som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upphandling, föreslår regeringen att den bemyndigas att för ramanslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014 för ramanslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst för ramanslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . m.fl. (S) framhåller i motion 2011/12:T429 behovet av ökade järnvägsinvesteringar. Motionärerna är positiva till regeringens föreslagna satsning på ytterligare 2012 och 2013 för ökat underhåll, trimningsåtgärder och reinvesteringar, men de anför att detta inte löser järnvägens problem. Motionärerna understryker i stället i yrkande 4 behovet av ökad kapacitet för järnvägstrafiken i . De förespråkar ökade investeringar på för perioden 20122015, varav ska avsättas för stöd till att bygga ut . Vidare framhåller motionärerna att ska avsättas till projektering av strategiska infrastrukturprojekt där en byggstart är möjlig först , vilket bl.a. innefattar höghastighetsbanorna Ostlänken och Götalandsbanan samt en ny fast förbindelse över . Motionärerna föreslår mot denna bakgrund i yrkande 1 att bananslaget höjs med jämfört med regeringens förslag, varav 1 800 miljoner avser kapacitetshöjande åtgärder och 200 miljoner avser projektering av strategiska framtidsprojekt. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 2 att bemyndigandet att ingå ekonomiska åtaganden för banhållningsanslaget får uppgå till högst för perioden 20132050, att jämföra med 73 600 miljoner i regeringens förslag. I yrkande 3 föreslår motionärerna också att låneramen 2012 för prioriterade järnvägsprojekt m.m. ska uppgå till högst , dvs. 2 000 miljoner mer än i regeringens förslag. Motionärerna understryker vidare vikten av ett väl underhållet vägnät för såväl gods- som persontransporter i landet. De pekar på att problemen ser olika ut i olika delar av och lyfter i sammanhanget bl.a. fram i yrkande 10 problemet med minskad bärighet på grund av tjälskador. m.fl. (MP) framhåller i motion 2011/12:T472 att det finns stora kapacitetsproblem i järnvägsnätet. Motionärerna anför att problemen för svensk järnväg främst beror på att i) underhållet är eftersatt, ii) flera flaskhalsar gör systemet känsligt för störningar och iii) nyinvesteringarna inte håller jämn takt med den ökade efterfrågan. Motionärerna förespråkar därför i yrkande 2 en bestående höjning av banunderhållet; de förordar en ökning av underhållet med i genomsnitt jämfört med den gällande planen. Jämfört med regeringen föreslår de följaktligen att extra satsas , varav 500 miljoner 2012. Motionärerna föreslår vidare i yrkande 3 långsiktigt ökade investeringar för att bygga bort flaskhalsar i järnvägsnätet . För detta ändamål satsas , varav 800 miljoner 2012. I yrkande 4 framhålls vikten av järnvägssatsningar i hela landet, inte minst på lågtrafikerade banor. satsar på detta , varav 800 miljoner 2012. Behovet av att öka spårunderhållet och tidigarelägga åtgärder för att bygga bort flaskhalsar för godstrafiken, liksom behovet av att rusta stambanor och lågtrafikerade banor runt om i landet för godstrafiken tas också upp av m.fl. (MP) i motion 2011/12:T344 yrkandena 1 och 2. Motionärerna anför vidare i motion T472 yrkande 7 att regeringen bör återinföra bidrag till köp av och reinvesteringar i fordon. I yrkande 8 föreslår motionärerna att regeringen ska införa ett statligt stöd till investeringar i spårvägar i städer; föreslås för detta , varav 600 miljoner 2012. m.fl. (MP) motsätter sig i motionerna T344 yrkande 5 och T472 yrkande 14 de höjningar av banavgifterna som aviserats i budgetpropositionen. De menar att dessa kommer att försämra ekonomin för järnvägens godsentreprenörer, vilket i väntan på att en lastbilsskatt införs medför en stor risk för att gods flyttas över från tåg till lastbil. Motionärerna yrkar i stället på att motsvarande belopp tillförs för järnvägsunderhåll; innebär detta . Motionärerna efterfrågar i motion T472 yrkande 10 att ges i uppdrag att avsätta till åtgärder som ökar kollektivtrafikens framkomlighet. I yrkande 11 anförs det, liksom i motion 2011/12:T456 yrkande 1 av m.fl. (MP), att verket också ska ges i uppdrag att avsätta till åtgärder för ökad cykeltrafik. De två satsningarna ska finansieras genom att väginvesteringar i den nationella planen minskar med motsvarande belopp; innebär detta för vartdera uppdrag. Motionärerna vill vidare prioritera upp arbete med buller, landskap, hållbar samhällsutveckling m.m. och föreslår därför i yrkande 12 att verket ska tillföras särskilda för miljö, trimning och forskning. avsätter för dessa ändamål , varav 2012. I yrkande 16 kräver motionärerna att projektet avbryts och att överskottet från trängselavgifterna i överförs till ett nytt anslag för riktat bidrag till kollektivtrafik. Motsvarande krav förs också fram i motion 2011/12:T276 av m.fl. (MP). I den sistnämnda motionen anför motionärerna i yrkande 1 att planerna på förbifarten bör avbrytas som en följd av målsättningen att finna långsiktigt hållbara trafiklösningar i . Motionärerna understryker att behovet av utbyggd kollektivtrafik i är enormt och anför därför i samma motion yrkande 2 att avtalet med bl.a. och om medfinansiering av väg- och spårsatsningar i bör omförhandlas så att intäkterna från trängselskatten tillfaller kollektivtrafiken. Det anges följaktligen i yrkande 3 att överskottet från trängselskatten i , , bör överföras till för kollektivtrafiksatsningar. Motionärerna påtalar vidare i motion T472 att regeringen har minskat anslaget för Rikstrafikens trafikavtal och att detta riskerar att leda till en nedläggning av tågtrafik på lågtrafikerade banor som är beroende av stöd för att trafikeras. anser i stället att anslaget till trafikavtal ska höjas med , sammanlagt . Det förtydligas i yrkande 17 att tillskottet ska användas till statsbidrag för persontrafik på tåg. Vidare efterfrågas i yrkande 18 att anslaget Trafikavtal ska delas upp i stöd till flyg, Gotlandstrafiken, respektive tåg och buss. Motionärerna vill härigenom undvika att kostnadsökningar för flyget eller Gotlandstrafiken leder till att de samlade resurserna för kollektivtrafiken minskar. Motionärerna efterlyser slutligen i yrkande 20, liksom i motion 2011/12:T471 yrkande 10 av m.fl. (MP), en avvecklingsplan för driftstödet till icke statliga flygplatser. De föreslår att Luftfartsstyrelsens föreskrifter för sådant driftstöd ändras så att det krävs att en flygplats ligger bort från med alternativa färdmedel för att den ska få statligt driftstöd, till skillnad från dagens föreskrift . Motionärerna föreslår att bidraget till på utgår , och föreslås en avveckling av stödet till ytterligare ett antal flygplatser innebärande att anslaget då kan minskas med ytterligare . Sammantaget föreslår således i yrkande 1 en ökning av anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer med totalt jämfört med regeringens förslag (se bilaga 2). Häri inbegrips bl.a. en minskning av väghållningsanslaget med och en ökning av banhållningsanslaget med sammanlagt . I motion 2011/12:T474 av m.fl. (SD) föreslås det att bananslaget höjs med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna anför att järnvägssatsningarna syftar till bättre underhåll, investeringar i befintliga nät och utbyggd spårkapacitet. Under ärendets beredning i utskottet har kommit att revidera ned den föreslagna höjningen av bananslaget till . I partimotion 2011/12:T455 av m.fl. (V) föreslås det att väghållningsanslaget minskas med jämfört med regeringens förslag. Detta inbegriper en minskning av nyinvesteringarna till vägar med 4 602 miljoner samt följande satsningar: För att påskynda utbyggnaden av förnybara bränslen avsätts i särskilda stimulanser för utbyggnad av laddstationer för elbilar och biogas. För att stimulera förnyelsen av bussparken avsätts i ett investeringsstöd för att påskynda övergången till bussar som framförs på förnybara bränslen. avsätts till för att utforma och administrera ett system för att stimulera skrotning av bilar, s.k. skrotningspremie. Motionärerna välkomnar regeringens föreslagna satsning på ytterligare 2012 och 2013 för ökat järnvägsunderhåll, men de anser att dessa nivåhöjningar bör permanentas och höjas. anser att fler spår måste byggas och avsätter därför mer än regeringen för nyinvesteringar i järnväg, varav 2 000 miljoner 2012. anser vidare att de lågtrafikerade banorna ska rustas upp till en kostnad av , vilket innebär 2012. Det understryks att det vore ett stort resursslöseri att avskaffa befintlig infrastruktur. Motionärerna anför också att staten borde ta ett övergripande ansvar för landets kapillärspår och föreslår att avsätts till statsbidrag för dessa spår, dvs. Motionärerna avvisar de höjningar av banavgifterna som aviseras i budgetpropositionen. De anser att det inte är rimligt att järnvägstrafiken ska få ökade kostnader så länge flygtrafiken och vägtrafiken inte betalar för sina fullständiga samhällsekonomiska kostnader. I stället för att höja banavgifterna anser motionärerna att motsvarande belopp ska tillföras anslaget för järnvägsunderhåll; innebär detta . Motionärerna anser att staten har ett ansvar för att stimulera och tillse att kollektivtrafiken tar en större andel av antalet resor. De föreslår därför att ska avsättas för att stödja den lokala och regionala kollektivtrafiken; ska satsas 2012. För att inte hindra utvecklingen av regional pendlingstrafik föreslås också att den interregionala kollektiva persontrafiken ska tillföras . Tillskottet ska kompensera dels för att regeringen sänkt anslaget för Rikstrafiken, dels för att konkurrensen på spåren väntas leda till att Rikstrafikens kostnader ökar med ca . Motionärerna anför vidare i yrkande 1 att det bör genomföras ett fullskaligt försök med klimattaxa, dvs. avgiftsfri kollektivtrafik, i storstad och ett landsbygdslän samt att forskarstöd bör kopplas till försöken. Försöken föreslås pågå under och bedöms på årsbasis kosta . Slutligen föreslår ett nytt anslag för att kompensera Rikstrafiken för införandet av klimatskatt på flyg, för att på så vis undvika en negativ regional utveckling. Motionärerna föreslår att det nya anslaget tillförs 2012. Sammantaget föreslår således i yrkande 2 en ökning av anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer med totalt jämfört med regeringens förslag (se bilaga 2). Häri inbegrips bl.a. en minskning av väghållningsanslaget med , en ökning av banhållningsanslaget med sammanlagt samt en ökning av anslaget Trafikavtal med . motsätter sig vidare i motion 2011/12:T459 av m.fl. (V) att intäkterna från trängselavgifterna i ensidigt ska användas till att finansiera vägprojekt, framför allt Förbifart . I yrkande 19 anför motionärerna i stället att intäkterna från trängselavgifter i första hand ska användas till att förbättra kollektivtrafiken. Behovet av insatser för att öka kollektivtrafikens andel av persontransporterna framhålls i motionen. I yrkande 12 understryks det att staten bör bidra till investeringar i kollektivtrafikens infrastruktur som en del av den övergripande infrastrukturpolitiken; liksom i motion 2011/12:T455 (V) förespråkas det att kollektivtrafiken tillförs . Det anförs också att staten bör ta ett aktivt ansvar för uppbyggande av lokal spårväg i de tre storstadsområdena samt i andra städer med 50 000 eller fler invånare. klargör i yrkande 17 att bör avsättas i den nationella planen för transportsystemet 20102021 för detta ändamål. I yrkande 18 framhåller motionärerna också att det i den nationella planen bör avsättas till lokala spårfordon, så att trafikhuvudmännen kan fortsätta att få i bidrag till köp av nya spårfordon. Motsvarande önskemål om investeringar i lokal spårtrafik och stödjande av lokala spårfordon framförs också i motion 2011/12:T458 yrkande 1 av m.fl. (V), tillsammans med krav på satsningar på nya järnvägar. Motionärerna framhåller att ambitionsnivå är att satsa på nya järnvägar. Motionärerna pekar också i yrkande 4 på behovet av att rusta upp lågtrafikerade banor, säkerställa gods- och industrispår och bygga nya kombiterminaler. Utöver de tidigare nämnda satsningarna på lågtrafikerade banor och kapillärspår, förespråkar motionärerna även att avsätts till en godspott med medel för att finansiera t.ex. spåranslutning till hamnar, kombiterminaler och elektrifiering av hamnanslutna spår. Motionärerna understryker behovet av strategiska kombiterminaler dels där det finns strategiska hamnar, dels på orter som finns i korridorer med stora godsflöden. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att medel avsätts för att täcka kostnader vid vissa flygplatser för att hålla beredskap för samhällsviktiga insatser. Denna fråga berörs även i motion 2011/12:T393 av m.fl. (S) där behovet av att utreda förutsättningarna för flygplatsberedskap för ambulansflyg framhålls. Motionärerna understryker vikten av att regeringen vidtar åtgärder så att akut sjuka människor får snabb och adekvat vård och inte avlider på grund av att ambulansflyg inte kan landa och lyfta på natt- och helgstängda flygplatser. Motionärerna pekar i sammanhanget på Transportstyrelsens förslag om att det bör finnas ett nationellt nät med beredskapsflygplatser på tio prioriterade orter i och efterlyser ett klargörande av hur det blir med övriga orter med flygplats där det också måste gå att starta och landa alla tider . Regeringens förslag till total ram för utgiftsområde 22 Kommunikationer uppgår till . Förslaget är beräknat med utgångspunkt i målen för transportpolitiken och politiken för informationssamhället och i enlighet med den inriktning av politiken som redovisas i budgetpropositionen. ställde sig genom ett yttrande till finansutskottet bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområdet. godkände sedermera regeringens förslag (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU1, rskr. 2011/12:32). I det följande kommenterar utskottet de förslag till ändrade anslag som berörs i de här behandlade motionerna. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en välkommen förstärkning till infrastrukturen för drift och underhåll, reinvesteringar och s.k. trimningsåtgärder som rör vägar och järnvägar. Med trimningsåtgärder avses relativt snabba åtgärder i form av smärre förbättringar av befintliga vägar och järnvägar samt trafikledningssystem, t.ex. utbyggnad av kollektivkörfält, förlängning av mötesspår, bangårdsåtgärder och förbättrad trafikinformation.