bet · GZ01SoU1 · 2011-12-06 00:00:00 — I motion So564 av och (C) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att utforma en nationell merkostnadsersättning för glutenintoleranta. I motion So654 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att det bör införas en nationell ersättning till alla med glutenintolerans för merkostnaderna för den glutenfria kosten. I motion So627 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att insulinpumpar även fortsättningsvis ska garanteras inom ramen för läkemedelsförmånen. Liknande yrkanden återfinns i motion So244 av (S) och i motion So533 av och (M). Bakgrund och tidigare behandling Enligt 20 § lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. har, om regeringen föreskriver det, den som är rätt till reducering av sina kostnader för inköp av sådana livsmedel för särskilda näringsändamål som förskrivits av läkare med det belopp som vid varje inköpstillfälle överstiger . Enligt 6 § förordningen (2002:687) om läkemedelsförmåner m.m. gäller den nedsättning av priset på vissa livsmedel som föreskrivs i 20 § lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. när ett barn lider av någon av de sjukdomar som anges i bilagan till förordningen.2[ Chrons sjukdom, fenylketonuri, galaktosemi, glutenintolerans, komjölksproteinintolerans, kort tunntarm, laktosintolerans (medfödd och sekundär), kronisk njurinsufficiens, sojaproteinintolerans, ulcerös colit.] ska, enligt 6 § andra stycket samma förordning, upprätta en förteckning över de livsmedel som omfattas av prisnedsättningen. Denna förteckning finns i bilagan till föreskrifter (LVFS 1997:13) om förskrivning av vissa livsmedel. För personer kan landstingen, på frivillig basis, erbjuda landstingssubventioner. Subventionssystemen skiljer sig således åt mellan landstingen när det gäller t.ex. glutenintolerans hos personer . 1999 presenterade sitt betänkande Mat som medicin (SOU 1999:114). I betänkandet presenterades ett förslag om ett nationellt enhetligt förmånssystem avseende speciallivsmedel i öppen hälso- och sjukvård. Enligt uppgift från upprättades en intern promemoria (Speciallivsmedel för barn och vuxna). I socialutskottets betänkande 2004/05:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. (rskr. 2004/05:166, 167) anförde utskottet följande om förmånssystem för speciallivsmedel (s. 86): Frågan om hur ett förmånssystem för speciallivsmedel skall utformas har under en lång följd av år och i olika sammanhang varit föremål för översyn av kommittéer och utredningar. Detta till trots har inte något väl fungerande och rättvist system presenterats. Dagens system är orättvist och innefattar, enligt utskottets mening, ekonomiska orimligheter i olika avseenden. Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringen bör återkomma till med ett förslag till nytt förmånssystem som åtgärdar de brister som det nuvarande systemet har. Vad utskottet nu anfört bör med delvis bifall till motionerna ge regeringen till känna. beslutade i enlighet med utskottets ställningstagande. behandlade motioner om speciallivsmedel senast i betänkande 2010/11:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor och tandvårdsfrågor. Utskottet noterade då att i regleringsbrevet fått i uppdrag att uppdatera innehållet i bilagan till verkets föreskrifter (LVFS 1997:13) om förskrivning av vissa livsmedel. Förteckningen över vilka livsmedel som får utlämnas till nedsatt pris vid vissa av regeringen fastställda sjukdomar ska därefter uppdateras . Vidare noterade utskottet att socialminister i ett svar på en skriftlig fråga om ekonomiskt stöd för glutenfri kost (fr. 2009/10:1021) hade svarat att frågan om huruvida subventionssystemet eventuellt ska förändras fortfarande bereddes inom . Utskottet anförde därefter följande i sitt ställningstagande (s. 89 f., 1 res. Frågan om hur ett förmånssystem för dem som av medicinska skäl är beroende av speciallivsmedel ska utformas har under en lång följd av år och i olika sammanhang varit föremål för översyn av kommittéer och utredningar. beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram ett förslag till förmånssystem för speciallivsmedel som används av medicinska skäl (bet. 2004/05:SoU10, rskr. 166, 167). Utskottet noterar med tillfredsställelse att frågan om en eventuell förändring av subventionssystemet nu bereds inom . Utskottet ser fram emot att ta del av resultatet av beredningsarbetet. Utskottet, som anser att bör avvakta resultatet av beredningsarbetet, avstyrker motionerna besvarade socialminister en skriftlig fråga om merkostnader för patienter med celiaki (fr. 2011/12:87 av (S)). Socialministern anförde följande: har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att samhället ska kompensera glutenintoleranta för ekonomiska merkostnader till följd av sin sjukdom. har barn och unga upp till möjlighet att via livsmedelsanvisning få subventionerad specialkost och näringslösningar. Livsmedlen hämtas ut på apotek. Egenavgiften är vid varje inköpstillfälle och det som skrivs ut avser att täcka behovet . Speciallivsmedel kan även förskrivas på licens genom försorg när det gäller andra sjukdomar än de som omfattas av förordningen om läkemedelsförmåner. Barn och unga garanteras således att vid behov få speciallivsmedel till mycket rimliga kostnader. För personer kan landstingen, på frivillig basis, erbjuda landstingssubventioner. Subventionssystemet skiljer sig dock mellan landstingen för vuxna med glutenintolerans. Regeringen kommer att följa frågan men har inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder när det gäller subvention av speciallivsmedel. Enligt 7 § lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. beslutar () om ett läkemedel eller en vara ska ingå i läkemedelsförmånerna. Myndigheten har inlett en omprövning av subventionen av alla pumpar som finns i förmånssystemet. meddelade TLV följande i ett pressmeddelande. Vårt uppdrag är bland annat att bedöma om läkemedel och förbrukningsartiklar ska ingå i läkemedelsförmånerna. har vi fattat ett flertal beslut där definitionen av vad som är att betrakta som en förbrukningsartikel har aktualiserats. Precis som kommer det vara förskrivaren som bedömer om patienten har behov av en pump. Den ändring som kan komma att ske är att betalningsansvaret läggs på landstingen istället för staten. Landstingen kommer alltså i sådana fall i fortsättningen att subventionera pumparna för patienterna, något annat har inte diskuterats. Delar av produkter som Omnipod, MiniLink och Coagu-Chek har bedömts falla utanför ramen vad som kan anses vara att betrakta som förbrukningsartiklar. Mot bakgrund av detta har vi inlett en omprövning av subventionen av alla pumpar som finns i förmånssystemet. Förutom insulinpumpar innefattas även smärtpumpar och nutritionspumpar i detta arbete. Beslut om pumparna fortsättningsvis ska ingå i läkemedelsförmånerna kommer att fattas . Anledningen till att arbetet kommer att pågå är dels för att ett eventuellt beslut om uteslutning av pumparna ur förmånssystemet inte ska drabba patienterna, dels att landstingen i så fall får en rimlig tid att administrera och budgetera för att ta över ansvaret för dessa produkter. För patienten kommer det inte att bli någon skillnad även om pumparna inte kommer att ingå i förmånssystemet. Det är liksom tidigare förskrivaren som bedömer om patienten har behov av en pump. Den ändring som kan komma att ske är att betalningsansvaret läggs på landstingen istället för staten. anförde socialminister följande i sitt svar på skriftlig fråga 2010/11:656 Statlig subvention av insulinpumpar. har frågat mig vad jag avser att göra för att garantera att personer med diabetes även fortsättningsvis ska ha tillgång till insulinpumpar inom ramen för läkemedelsförmånen och att det ska vara lika för alla oavsett i vilket landsting man bor. Jag vill understryka att den hälso- och sjukvård som erbjuds ska vara jämlik, av god kvalitet och ges efter behov till alla. Den ska även vara lätt tillgänglig, oavsett var i landet man bor. Hälso- och sjukvården är landstingsstyrd och det är, enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), landstingens ansvar att tillgodose behovet av hälso- och sjukvård. Prissättning och godkännande av läkemedel och förbrukningsartiklar regleras i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner med mera. I den finns angivet att det är som beslutar om vilka förbrukningsartiklar som ska subventioneras inom ramen för förmånssystemet. Den omprövning av insulinpumpar som genomförs har initierats av myndigheten. Den görs i dialog med Kommuner och Landsting som själva har aviserat att insulinpumparna fortsatt kommer att vara subventionerade för patienterna. Jag avser att följa denna fråga framöver. I ett tidigare avsnitt (s. 15) har utskottet ställt sig bakom regeringens förslag att genom en lagändring höja högkostnadsskyddet för läkemedel m.m. från till . Beloppen inom högkostnadstrappan för läkemedel höjs proportionellt mot detta. Lagändringen träder i kraft . Utskottet konstaterar att konsekvenserna av förslaget innebär ökade intäkter för landstingen. För att de ökade avgiftsintäkterna för läkemedel ska komma landstingen till del föreslår regeringen att anslag 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökas med 2012, medan anslag 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna minskas i samma omfattning, eftersom landstingens kostnader för läkemedelsförmånerna reduceras när avgiftsintäkterna ökar. Utskottet anser att denna omfördelning är väl avvägd. Den föreslagna medelsanvisningen tillstyrks. Därmed avstyrks motionerna So567 (V) yrkande 1 i denna del och So660 (SD) i denna del. har barn och ungdomar upp till en lagligt grundad möjlighet att få reducering av sina kostnader för inköp av speciallivsmedel. I vissa landsting subventioneras speciallivsmedel för personer , medan det inom andra landsting inte medges någon sådan förmån. Frågan om hur ett förmånssystem för dem som av medicinska skäl är beroende av speciallivsmedel ska utformas har under en lång följd av år varit föremål för översyn och utredningar. Utskottet erinrar om att beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen borde återkomma till med ett förslag till nytt förmånssystem. har frågan beretts i utan att något förslag har lämnats. Ett enigt utskott anser att det är otillfredsställande. Utskottet har fått veta att i regleringsbrevet kommer att få i uppdrag att genomföra en kartläggning av landstingens subventioner av speciallivsmedel för individer . ska också beskriva hur processen går till när ett livsmedel förs upp på förteckningen över livsmedel som omfattas av prisnedsättning. Vidare ska myndigheten göra en översiktlig beskrivning av utvecklingen inom speciallivsmedelsområdet . Uppdraget ska, enligt uppgift, redovisas . Utskottet välkomnar detta uppdrag och ser det som ett steg mot att uppfylla intentionen i tillkännagivande . Motionerna So254 (FP), So266 (S), So362 (FP), So509 (S), So564 (C) yrkande 2, So578 (M) och So654 (SD) bör mot denna bakgrund anses vara delvis tillgodosedda. När det gäller frågan om subventionering av t.ex. insulinpumpar, konstaterar utskottet att det är som beslutar om vilka förbrukningsartiklar som ska subventioneras inom ramen för förmånssystemet. Den omprövning som genomförs har initierats av TLV, och den görs i dialog med Kommuner och Landsting. Utskottet anser inte att det finns skäl för att ta något initiativ i frågan. Motionerna So244 (S), So533 (M) och So627 (S) avstyrks. 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning under anslag 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. avslår motionsyrkanden om annan medelsanvisning. avslår även motionsyrkanden om lagen om valfrihetssystem, om att inrätta en folkhälsokommission och om Rett Centers långsiktiga finansiering. Jämför reservationerna 2 (S), 3 (V) och 4 (S, MP, V). Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslag 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. Ändamålet för anslaget är att genom riktade satsningar arbeta för att säkerställa att hälso- och sjukvården är kunskapsbaserad, håller en god tillgänglighet, stärker patientens delaktighet och valfrihet i vården samt för att förbättra förutsättningarna för att hälso- och sjukvårdens resultat följs upp på ett öppet och jämförbart sätt och att kunskap och erfarenheter tas till vara för att systematiskt förbättra hälso- och sjukvården. Från anslaget utbetalas även medel för att stärka hälsofrämjande hälso- och sjukvård och för insatser inom regeringens folkhälsoarbete m.m. har ett antal utvecklingsprojekt påbörjats för att stärka regeringens politik inom hälso- och sjukvårdsområdet. Flera av dessa är långsiktiga åtaganden som kommer att kräva finansiering även , bl.a. satsningar inom cancerområdet, nationell e-hälsa och strukturerade journaler samt riktlinjer för förebyggande metoder. Regeringens avsikt är att påbörjade åtaganden ska fullföljas med finansiering . Dessutom utbetalas medel från anslaget i samband med överenskommelser med SKL för genomförande av regeringens politik samt andra insatser och bidrag som ryms inom anslagets ändamål. Medel från anslaget fördelas även till insatser som är viktiga för folkhälsan samt till vissa internationella åtaganden inom området folkhälsa och sjukvård. I budgetpropositionen aviserade regeringen en flerårig satsning på patientsäkerhet som till största delen består av ett årligt prestationsbaserat stimulansbidrag till landstingen. uppgår satsningen till . För 20122014 aviserade regeringen för patientsäkerhetssatsningen. avsätts 15 miljoner av dessa medel för jämlik vård. Vidare aviserade regeringen i budgetpropositionen en särskild satsning under 20122014 för förbättringar av vården och omsorgen av äldre. Regeringen har aviserat en satsning kring forskning inom ämnesområdet farmaci om . Regeringen beräknade i budgetpropositionen en satsning om på anslag 1:4 Tandvårdsförmåner m.m. för särskilda stöd till patienter som på grund av långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning har ökat behov av tandvård. Regeringen avser att lämna en proposition om denna satsning till . föreslås att anslag 1:6 ska tillföras från anslag 1:4 Tandvårdsförmåner m.m. för informationsinsatser kopplade till genomförandet av satsningen. Medel överförs från anslag 2:6 Folkhälsopolitiska åtgärder i statens budget . Det anslaget upphör /2012. Beloppet uppgår till . Medlen används till kostnader för beredskapslager av antivirala läkemedel och antibiotika samt till den fortsatta utvecklingen av skaderegistreringssystemet Base. Inom ramen för anslaget och den s.k. Dagmaröverenskommelsen har det gjorts satsningar på kvalitetsregister. Regeringen avser att fortsätta göra satsningar på kvalitetsregister från anslaget och förstärker anslaget med för utökade kvalitetsregistersatsningar. Regeringen vill, som en ytterligare åtgärd, förstärka patientens valmöjligheter inom den specialiserade vården. Landstingen är skyldiga att införa vårdval inom primärvården genom lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV. Regeringens ambition är att alla landsting ska erbjuda en utökad valfrihet för den enskilde även i den specialiserade vården enligt LOV. Ett tidsbegränsat stimulansbidrag införs därför 20122014. Anslaget föreslås ökas med 2012 för satsningar på tillgänglighet, innefattande bl.a. hälsodagbok och stimulansbidrag för införande av LOV. beräknas motsvarande satsning till . Motioner med anslagseffekt 2012 I motion So521 av m.fl. (S) yrkande 1 (delvis) yrkas att till anslag 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård för anvisar mindre än regeringen föreslagit. Motionärerna anser inte att staten genom stimulansbidrag ska styra landstingen att införa etableringsfrihet. Därför avvisas det tidsbegränsade stimulansbidrag till landstingen som införs och som syftar till att öka användningen av LOV i specialistsjukvården. I stället föreslås att pengarna används till ett stimulansbidrag till landstingen för att förbättra omhändertagandet av svårt sjuka äldre patienter (se nytt anslag). I motion So619 av m.fl. (MP) (delvis) yrkas att till anslag 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård för anvisar mer än regeringen föreslagit. Motionärerna satsar på en svensk folkhälsokommission. Den bör, enligt motionärerna, ha parlamentarisk förankring och deltagande av forskare, experter och aktiva inom folkhälsoområdet. Den ska bygga vidare på hälsans bestämningsfaktorer, arbeta brett och ha som övergripande uppdrag att föreslå åtgärder för en jämlik hälsa inom en generation. Under anslaget avsätter motionärerna även till Alternativ- och komplementärmedicinskt register, i enlighet med den kostnadsberäkning utredningen (SOU 2010:65) kom fram till. Vidare avsätter motionärerna till Rett Center. Motionärerna anför att Rett Center bedriver en mycket viktig verksamhet, och att det därför är förödande för verksamheten att inte ha säker och långsiktig finansiering. I motion So621 av m.fl. (MP) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att en nationell folkhälsokommission bör tillsättas för att ta fram strategier och åtgärdsprogram för att minska skillnaderna i hälsa i . I motion So567 av m.fl. (V) yrkande 1 (delvis) yrkas att till anslag 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård för anvisar mer än regeringen föreslagit. Motionärerna säger nej till regeringens ambition att alla landsting ska erbjuda en utökad valfrihet för den enskilde även i den specialiserade vården enligt LOV. Motionärerna avvisar därmed regeringens förslag om stimulansbidrag om för detta ändamål. Motionärerna föreslår i stället ett stimulansbidrag på till landstingen för genomförande av en vårdplatsgaranti. Pengarna tillfaller de landsting som kan visa upp planerade satsningar för fler vårdplatser på sjukhusen. Landstingen medfinansierar satsningen . Enligt motionärerna urholkar de ökade privatiseringarna folkhälsoarbetet. Därför avsätts till det förebyggande arbetet mot ohälsa. Vidare avsätter motionärerna till en folkhälsokommission som ska analysera de sociala skillnaderna i hälsa och dess samband med sociala bestämningsfaktorer. Utifrån kommissionens resultat bör man enligt motionärerna sedan utarbeta ett åtgärdsprogram för en mer jämlik hälsa. I motion So570 av m.fl. (V) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om vårdplatsgaranti och i yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om satsningar på det förebyggande arbetet mot ohälsa. I motion So565 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en kommission med uppdrag att beskriva hälsans sociala bestämningsfaktorer och hur hälsan kan göras jämlik. Motioner utan anslagseffekt 2012 Lagen (2008:962) om valfrihetssystem I motion So521 av m.fl. (S) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om en lag om medborgarnas valfrihet i vård och omsorg. Motionärerna anför att de, liksom regeringen, vill att människor ska ha inflytande över sin hälso- och sjukvård. Motionärerna anser dock att gällande LOV har stora och avgörande brister. Det är, enligt motionärerna, medborgarna som ska ha rätt att välja vårdgivare, inte vårdföretagen som ska få välja patienter. Därför föreslår de att en ny lag om medborgarnas valfrihet i vård och omsorg utformas. I motion So570 av m.fl. (V) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att lagen om valfrihet bör avskaffas. Enligt motionärerna har lagstiftningen om valfrihet i vården givit vårdföretagarna och inte patienterna en enorm valfrihet. Motionärerna menar vidare att landstingen inte längre har möjlighet att fritt välja system; privatiseringen av den svenska sjukvården har därigenom fått totalt lagstöd och blivit norm. I och med den nya lagstiftningen är det inte heller längre möjligt att demokratiskt styra var vårdcentralerna ska etablera sig. Det är alltså fritt fram för vårdföretagen att öppna upp i friska, välmående områden där vinstmarginalerna är som störst, och undvika etablering i vårdtyngda låginkomstområden där möjligheten att tjäna pengar är avsevärt mindre. Lönsamhetskriterier har överordnats befolkningens behov av jämlik vård. Motionärerna är också kritiska till att LOV ger privata utförare möjlighet att införa tilläggstjänster, något som inte offentliga utförare får möjlighet till. När ett företag erbjuder tilläggstjänster utöver den offentligt finansierade verksamhet de bedriver, innebär det att det offentliga står för grunden i verksamheten men att endast den som har råd att betala extra får tillgång till hela utbudet av tjänster. Även i motion So590 av m.fl. (V) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att lagen om valfrihetssystem bör rivas upp. I motion So287 av och (M) begärs ett tillkännagivande om valfrihet i vården. Motionärerna föreslår att regeringen verkar för att aktiv listning införs som enda system inom vårdvalet och därmed bidrar till att makten flyttas från landstingen till patienterna. I motion So599 av (M) begärs ett tillkännagivande om möjligheten att införa nationella regler för vårdval. I motion So602 av i (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av att säkerställa fri konkurrens och mångfald inom sjukvårdens område. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att bl.a. se över reglerna i LOV. Regeringens förslag om att LOV:s valfrihetssystem ska bli obligatoriskt inom primärvården är ett steg i rätt riktning, men är enligt motionären inte tillräckligt vad gäller konkurrens och mångfald. I motion So416 av (C) begärs ett tillkännagivande om att följa upp hur de ekonomiska villkoren utformats i kommuner och landsting och därmed vilka förutsättningar småföretagen har att etablera sig och driva företag inom vård och omsorg. För att säkerställa valfrihetsreformens fortsatta utveckling är det av vikt att följa hur de ekonomiska villkoren utformas, anför motionären. I motion So521 av m.fl. (S) yrkande 31 begärs ett tillkännagivande om att inrätta en kommission för jämlik hälsa. Uppdraget till kommissionen ska enligt motionärerna vara att identifiera oacceptabla förhållanden som leder fram till skillnader i befolkningens hälsa samt ta fram förslag på hur vi kan minska hälsoklyftorna. Kommissionens uppdrag bör vara brett, och den bör ha en bred sammansättning och bestå av exempelvis förtroendevalda, forskare och representanter för vården och näringslivet. Även i motionerna So283 av och (S) och So453 av och (S) begärs bl.a. tillkännagivanden om att tillsätta en nationell kommission för jämlik hälsa. I motion So541 av och (S) begärs ett tillkännagivande om att utarbeta en nationell strategi med åtgärder för att minska sociala skillnader och ojämlikheter i hälsa. I motion So505 av Per (S) begärs ett tillkännagivande om långsiktiga planeringsförutsättningar för . För att Rett Center ska kunna planera och ta ett nationellt ansvar behöver bidragsgivningen enligt motionären hanteras på ett sådant sätt så att Rett Center kan få mer långsiktiga besked om den statliga finansieringen. Liknande yrkanden återfinns i motionerna So296 av och (MP), So618 av m.fl. (SD) och So488 av (V). Bakgrund och tidigare behandling m.m. Lagen (2008:962) om valfrihetssystem trädde lagen om valfrihet, förkortad LOV, i kraft (prop. 2008/09:29, bet. 2008/09:SoU5, rskr. 2008/09:61, 1 res. S + V + MP). LOV reglerar vad som ska gälla för de kommuner och landsting som vill konkurrenspröva kommunala och landstingskommunala verksamheter genom att överlåta valet av utförare av stöd-, vård- och omsorgstjänster till brukaren eller patienten. Valfrihetssystem enligt LOV är ett alternativ till upphandling enligt lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, förkortad , och kan tillämpas på bl.a. omsorgs- och stödverksamhet för äldre och för personer med funktionsnedsättning samt på hälso- och sjukvårdstjänster. Enligt LOV måste den upphandlande myndighet som vill tillämpa lagen annonsera löpande på en nationell webbplats för valfrihetssystem. Såväl privata företag som ideella organisationer kan ansöka om att bli godkända som leverantörer. Kommuner och landsting ges möjlighet att genom avtal reglera förutsättningarna för valfrihetssystemet. Alla leverantörer som ansökt om att få vara med i ett valfrihetssystem och som uppfyller de fastställda kraven godkänns, varefter kontrakt tecknas.