bet · GZ01UU2 · 2011-12-05 00:00:00 — Strategin för multilateralt utvecklingssamarbete, som beslutades av regeringen , utgör ramen för en förstärkt styrning av det multilaterala utvecklingssamarbetet. Enligt strategin ska organisationsstrategier tas fram för de viktigaste organisationerna som samarbetar med. hade regeringen beslutat om åtta organisationsstrategier: Internationella arbetsorganisationen () Svensk UNEP-strategi 20082010, förlängd till 2014 Strategi för samarbete med FN:s jordbruks- och livsmedelsorganisation (FAO), 20112012 Strategi för samarbete med (), 20112015 Strategi för samarbete med Världsbanksgruppen (VBG), 20112014 Strategi för samarbete med Världslivsmedelsprogrammet (WFP), 20112013. Strategierna bygger på bedömningar som gjorts av respektive organisation. genomförde bedömningar av de 25 främsta multilaterala organisationerna. Därefter har ytterligare organisationsbedömningar gjorts 2010 och 2011, varav vissa för . Bedömningarna är publicerade på regeringens webbplats. De multilaterala organisationerna bedöms främst utifrån deras relevans för svenskt utvecklingssamarbete, samt deras interna och externa effektivitet. Intern effektivitet avser organisationens interna system och rutiner, extern effektivitet avser vilka resultat och effekter som uppnås genom verksamheten. Även utvecklingstendenser bedöms. En beskrivning av den metod som används för att genomföra organisationsbedömningarna finns tillgänglig på webbplats. Regeringen har i skrivelse 2008/09:189 Biståndets resultat, integrerat i de tematiskt och geografiskt inriktade avsnitten, redovisat resultat av multilaterala utvecklingssamarbete. Av skrivelsen framgår också resultat av ett urval av insatser samt bedömningar av insatserna för fyra multilaterala samarbetsorganisationer: , , och Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria. Utskottet behandlade skrivelsen i betänkande 2009/10:UU2 (rskr. 2009/10:88). Av resultatskrivelse 2009/10:214 Biståndets resultat tema miljö och klimat framgår att samlade miljö- och klimatbistånd 2008 betalades ut via multilaterala kanaler. När det gäller metodfrågor och analys av de multilaterala organen samarbetar med andra länder, däribland nätverket för likasinnade givare Mopan (), som bedömer multilaterala organisationers effektivitet. Utskottet behandlade skrivelsen i betänkande 2010/11:UU2 (rskr. 2010/11:98). Utskottet noterar att också årets resultatskrivelse, skrivelse 2010/11:167 Biståndets resultat tema jämställdhet och kvinnors roll för utveckling, belyser frågor om resultat av multilateralt utvecklingssamarbete. Fyra multilaterala organ UNFPA, , för kvinnor Unifem och behandlas närmare i skrivelsen. Samtliga dessa har interna styrdokument som handlingsplaner eller policyer för organisationens arbete på jämställdhetsområdet. Enligt regeringen visar en uppföljning av dessa dokument att organen arbetar med jämställdhetsfrågor och jämställdhetsintegrering utifrån sina respektive förutsättningar, dvs. med utgångspunkt i respektive organisations mandat, verktyg och organisationsstruktur. Organen redovisar resultat i form av både prestationer och effekter för ett specifikt program eller projekt som organet stöder eller driver på egen hand. Efter att ha tagit del av redovisningen i resultatskrivelsen instämmer utskottet i regeringens uppfattning att arbetet med att aggregerat redovisa mer långsiktiga resultat på effektnivå behöver stärkas. publicerade Sadev rapporten av den svenska strategin för multilateralt utvecklingssamarbete (Sadev Report 2010:5). Rapporten visade bl.a. att den strategi som beslutats av regeringen inte till fullo var genomförd. Enligt Sadevs utvärdering hade arbetet med att genomföra strategin till stora delar inneburit att viktiga steg tagits för kompetenshöjning men syftet med strategin med kvalitetssäkring och effektivitetshöjning hade inte uppnåtts. Sadev har därefter initierat en utvärdering av multi-bifinansiering, som avser finansiering där multilaterala organisationer används för att genomföra bilateralt utvecklingssamarbete. Där ska processer utvärderas inom svenska utlandsmyndigheter och Sida som leder fram till beslut av en multilateral organisation som genomförare av program eller projekt i länder som har ett långsiktigt utvecklingssamarbete med. Utvärderingen väntas bli klar . Sadev har påbörjat en utvärdering av styrelsearbete inom multilaterala organisationer. Utvärderingen ska genomföras i samarbete med . Utskottet har fått information om att Sadev i arbetet inom för utvärdering, on Development Evaluation, har understrukit vikten att utvärdera multilateralt bistånd. Sadev är tillsammans med utvärderare i (CIDA) och (DFID), engagerade i utvecklingen av metoder för utvärdering av multilaterala organisationers verksamhet. I sammanhanget kan nämnas att 2011 har publicerat rapporten 2010 som bl.a. belyser trender i det multilaterala biståndet med särskilt fokus på UNDP och förvaltningsfonder (trust funds) samt utvecklingsperspektiv på arkitekturen för finansiering med koppling till klimatförändringarna. Utskottet konstaterar att det på det internationella planet pågår en diskussion om utvärdering av multilateralt bistånd och effekterna av och effektiviteten i sådant bistånd. Komplexiteten i utvärderingsarbetet är betydande genom att det rör sig om stora volymer och om verksamhet som bedrivs på många håll och på olika plan. Det har också rests tveksamhet om kvaliteten i organisationernas egna interna utvärderingar. Det finns enligt utskottet anledning att såväl nationellt som i internationella forum fortsätta att uppmärksamma denna problematik. I de åtta organisationsstrategier som regeringen beslutat om och som nämnts ovan finns mål fastlagda. Något motsvarande mål för hela det multilaterala biståndet har inte formulerats. Mot den bakgrunden kan utskottet inte ställa sig bakom motionsförslaget om att ta fram en övergripande analys av måluppfyllelsen för det multilaterala biståndet. I en motion poängteras det att alla aktörer som är verksamma inom utvecklingssamarbetet bör följa politik för global utveckling och de officiella målen för utvecklingspolitiken. Utskottet delar denna uppfattning och konstaterar att detta uttryckligen framgår av styrdokument inom biståndet, exempelvis i policyn för stöd till det civila samhället inom utvecklingssamarbetet och i strategin för särskilt demokratistöd genom svenska partianknutna organisationer 20112015. Utskottet noterar att det av budgetpropositionen framgår att finansutskottet uppdragit åt en revisionsbyrå att utföra extern revision av . Revisionen har i sin revisionsberättelse bedömt årsredovisning som i allt väsentligt rättvisande. Till skillnad saknas i årets budgetproposition i övrigt uppgifter om revisionens iakttagelser om biståndsmyndigheterna, vilket utskottet beklagar. Av Riksrevisorernas årliga rapport framgår att lämnat en revisionsberättelse utan anmärkning för Sidas årsredovisning 2010. Sida har dock fått en upplysning i revisionsberättelsen. använder en upplysning för att uppmärksamma läsaren om saker som är viktiga för att förstå årsredovisningen på rätt sätt eller för att fästa uppmärksamhet på en viss fråga. Sida har i sin årsredovisning beskrivit brister i sin interna styrning och kontroll. Detta fäster Riksrevisorerna i sin årliga rapport uppmärksamhet på och har där lämnat följande upplysning: vill fästa uppmärksamhet på sidorna 144 samt 8288 i årsredovisningen som beskriver brister i Sidas interna styrning och kontroll inom tre områden: Väsentliga delar av förordning om intern styrning och kontroll har ännu inte implementerats i Sidas verksamhet och processer. Sidas interna regelverk är bristfälligt. Vid hantering av biståndsinsatser föreligger brister vad gäller revision som kontrollmetod, riskanalyser, kontrollåtgärder, uppföljning och dokumentation. bedömer att Sidas årsredovisning därigenom är i allt väsentligt rättvisande. Vad gäller , och internationellt utvecklingssamarbete (Sadev), som finansieras via anslag inom utgiftsområde 7, har enligt dess årliga rapport lämnat revisionsberättelser utan anmärkning. Regeringen presenterade 2009 initiativet Öppna biståndet som tar fasta på behovet av ökad öppenhet och transparens för att öka kunskapen om biståndet och förbättra förutsättningarna för ansvarsutkrävande och granskning. Det syftar också till att främja nytänkande och till att öka samverkan med andra delar av samhället. Öppna biståndet omfattar även ett mer aktivt arbete för att motverka korruption och skapa incitament för att ställa krav och resa invändningar när insatser och samarbeten inte lever upp till förväntningarna. Regeringens avsikt är att transparens och deltagande av och samverkan med fler aktörer ska genomsyra hela biståndet. En av komponenterna i Öppna biståndet är onlinetjänsten som lanserades av i samarbete med Sida och som tas upp i motioner. Via kan man hämta grundläggande information om drygt 92 000 biståndsinsatser eller delar av insatser. Intresserade kan följa hela biståndskedjan, från övergripande beslut om biståndets inriktning och fördelning till enskilda beslut, utbetalningar, genomförande och uppföljning. Informationen i är publicerad på svenska och engelska. är onlinetjänsten under utveckling, och den offentliga statistik och information om statliga biståndsmedel som finns tillgänglig där är inte fullständig. Successivt kommer mer data från fler källor att läggas in och sökfunktionerna förbättras. I en motion efterfrågas en möjlighet att genom få fram information om utgifter inom andra utgiftsområden som ingår i biståndsramen. Sådana uppgifter finns redan tillgängliga via men är relativt svåråtkomliga. Det pågående arbetet med att utveckla onlinetjänsten förväntas leda till att denna successivt blir alltmer användarvänlig. I detta avsnitt tar utskottet upp aktuella uppgifter om styrning, kontroll och inriktning vad gäller det statliga bolaget . Redovisningen i avsnittet avser frågeställningar som aktualiseras i de motioner där Socialdemokraterna, och ställer sig avvisande till regeringens förslag i budgetpropositionen om bemyndigande om kapitaltillskott till . Utskottet behandlar i slutet av detta avsnitt också en motion där det med referens till verksamhet föreslås förbud mot att exportkrediter, investeringsstöd eller andra former av stöd till näringslivet betalas ut till företag eller fonder som har verksamhet i skatteparadis eller som bidrar till kapitalflykt. Som framgått tidigare i betänkandet har regeringen i budgetpropositionen föreslagit ett bemyndigande om kapitaltillskott till . Utskottets ställningstagande till förslaget och motioner om detta framgår av betänkandets avsnitt om anslag och anslagsrelaterade frågor inklusive bemyndiganden. Kapitaltillskotten till har huvudsakligen finansierats via biståndsbudgeten. Verksamheten finansieras via bolagets eget kapital som består av kapitaltillskott och ackumulerade vinster. Det totala utbetalade kapitaltillskottet uppgick /11 till ca . Därefter har utbetalats . /11 uppgick bolagets eget kapital till ca . Sedan starten har bedrivit verksamhet för totalt ca . kapitaltillskott uppgår till ca . Bolaget har också fått utökade uppgifter i och med att en enig riksdag 2008 beslutade att överföra de s.k. startprogrammen från Sida till (bet. 2008/09:UU9). På anges att programmet ska ge fler svenska små och medelstora företag möjlighet att på ett seriöst sätt genomföra investeringar i de utvecklingsländer som programmet omfattar. Utskottet har fått information om att en uppföljning av Swedpartnership har gjorts inom . I uppföljningen konstateras bl.a. följande: Swedpartnerships nya organisatoriska hemvist i har haft en positiv effekt på programmets administrativa och operativa hantering. Kvalitetssäkringen har stärkts och tillämpningen av kriterierna är mer enhetlig än när verksamheten sköttes av Sida//(19942008). Portföljkvaliteten främjas genom obligatoriska platsbesök och ett generellt kontaktintensivt arbetssätt. I budgetbetänkande 2009/10:UU2 behandlade utskottet /10:RRS1 styrelses redogörelse angående , som hade överlämnats till . Utskottet förutsatte att regeringen i ett lämpligt sammanhang skulle återkomma till med en redovisning av dels det pågående analysarbetet i rörande , dels vilka åtgärder som vidtagits respektive planerades till följd av iakttagelser och översynsarbetet. Utskottet välkomnar att regeringen i budgetpropositionerna , 2011 och 2012 redogjort för sin syn på och de åtgärder som motiverats av granskning och översynsarbete som syftar till att säkerställa att styrningen av utformas så ändamålsenligt och tydligt som möjligt. Översynsarbetet har, förutom bolagsordningen och ägaranvisningar, även omfattat de rekommendationer som fördes fram i redogörelse. I en aktuell motion framhålls det att alla insatser som finansieras via biståndsbudgeten ska kunna mätas mot biståndets övergripande mål om fattigdomsbekämpning. Motionärerna konstaterar att ägaranvisningarna till har förtydligats efter att genomförde sin granskning och att dessa klargör att ska redovisa utvecklingsresultaten på ett systematiskt sätt. Utskottet konstaterar att det av § 1 i ägaranvisningar framgår bl.a. följande: Bolaget ska bidra till målet för politik för global utveckling (PGU) om en rättvis och hållbar global utveckling. Målen för bolagets verksamhet är målet för internationellt utvecklingssamarbete om att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor, respektive målet för reformsamarbetet i om en stärkt demokrati, rättvis och hållbar utveckling samt närmande till Europeiska unionen och dess värdegrunder. redovisar verksamhetens resultat i bl.a. bolagets hållbarhetsredovisning. Utskottet konstaterar att utvecklingseffekterna framgår av bl.a. bolagets årsredovisning och hållbarhetsredovisning 2010. granskning omfattade tiden fram . Redan i granskningsrapporten och samhällsuppdraget (RiR 2009:4), som låg till grund för styrelses redogörelse /10:RRS1, noterade förbättringar i bolagets investeringsprocess och uppföljning. I granskningsrapporten skrev : I granskningen har emellertid konstaterats att investeringsprocess och uppföljningsarbete har utvecklats och förbättrats . Bolaget har strävat efter att strukturera beslutsunderlagen och göra dem mer enhetliga. Dessutom har man inrättat en kvalitetssäkringsprocess. Vidare har bolaget arbetat med att följa upp investeringarna, inte bara ur ett finansiellt perspektiv, utan också vad avser utvecklingseffekterna. I hållbarhetsredovisning 20103[ Finance for Development 2010 Sustainability Report 2010 (publicerad 2011). ], som är publicerad på bolagets webbplats, redogör man bl.a. för verksamheten (avsnitten 's Mandate och Investment Portfolio 2010), utvecklingseffekter utifrån de områden med tillhörande indikatorer som använder för att följa upp sin verksamhet (avsnittet Development Impact) samt bidrag till de globala utmaningar som har identifierats i politik för global utveckling (avsnittet ). Utvecklingseffekterna anges också fördelat på 4 områden och totalt 15 indikatorer (s. 13 i hållbarhetsredovisningen). Verksamhetens resultat framgår även av årsredovisningar och bolagets fondrapport (publicerad 2010, se nedan). Utskottet har följande kommentarer till uppgifterna i en motion om att det finns exempel på hur verksamhet har bidragit till kapitalflykt från utvecklingsländer och att bolaget undviker att betala skatt i utvecklingsländer. Utskottet konstaterar att betalar skatt i . De verksamheter som investerar i betalar skatt i sina respektive verksamhetsländer. I rapporten through Funds Capital for Economic Growth and Development Driven by Local Businesses (2010), som är publicerad på bolagets webbplats, redogör man för bolagets fondinvesteringar och utvecklingseffekter. Rapporten innehåller såväl sektorsvis som regionalt uppdelad information. Vad gäller exempelvis anges i rapporten att 39 700 personer är anställda i portföljföretag i som stöds av investeringar genom fonder, enligt tillgängliga uppgifter, samt att investeringar också genererar avsevärda inkomster för lokala regeringar i , med i skatteinkomster från fondens portföljföretag, enligt tillgängliga uppgifter. (Hänsyn har inte tagits till ägarandel i fonden.) Av hållbarhetsredovisningen för framgår uppgifter om antal anställda och skatteintäkter genom bolagets övriga verksamhet. Utskottet står bakom regeringens strävanden att öka öppenheten inom biståndet. medverkan i regeringens s.k. transparensgaranti regleras genom ägaranvisningarna. Utskottet välkomnar att Sida och arbetar med frågan om hur information om verksamhet kan redovisas via onlinetjänsten . Utskottet övergår nu till att behandla den motion där det föreslås förbud mot att exportkrediter, investeringsstöd eller andra former av stöd till näringslivet betalas ut till företag eller fonder som har verksamhet i skatteparadis eller som bidrar till kapitalflykt. De exempel som redovisas i motionen avser , och utskottets redovisning och ställningstagande nedan tar sikte på bolagets verksamhet. En av rekommendationerna från i den nämnda redogörelsen om var att riktlinjer borde utarbetas för statliga verksamheters engagemang i s.k. skatteparadis. Utskottet konstaterade i betänkande 2009/10:UU2 att investeringar i fonder registrerade i s.k. skatteparadis inte var en unik företeelse för utan att även exempelvis Sida och flera multilaterala utvecklingsbanker och motsvarigheter till i andra länder hade liknande engagemang, eftersom riskkapital är betydelsefullt för framväxten av en dynamisk privat sektor i utvecklingsländerna. är det, slog utskottet fast, angeläget att det finns ett förtroende för att biståndsmedel används så att det effektivt främjar fattigdomsminskning. Regeringen hade därför inlett en översyn av frågan, och i avvaktan på resultatet av denna skulle undvika att göra nya fondinvesteringar. Vad gäller investeringar via s.k. skatteparadis konstaterar utskottet att undertecknade avtal om informationsutbyte i skatteärenden med respektive , vilka båda nämns i den aktuella motionen. Avtalen gör det möjligt för i och respektive Brittiska skatteförvaltning att utbyta upplysningar i skatteärenden och därmed förhindra skattefusk. gäller enligt ägaranvisningarna för att bolaget inte ska göra nya åtaganden genom investeringar i fonder via tredjeländer, detta i avvaktan på att den tidigare nämnda översynen inom slutförs och nya långsiktiga riktlinjer beslutas. Restriktionen i ägaranvisningar mot samtliga nya fondinvesteringar via tredjeländer gäller i avvaktan på utformandet av långsiktiga riktlinjer på området. Ett översynsarbete pågår inom i syfte att få till stånd ett förhållningssätt som inte stöder de skadliga effekter som skatteparadisen har på utvecklingsländer, som effektiva verktyg för att bedriva fattigdomsbekämpning säkerställs. Inriktningen är att de reviderade riktlinjerna ska återspegla det internationella policy- och utvecklingsarbete som pågår, framför allt inom ramen för Process. I översynsarbetet skaffar information även om pågående arbete på annat håll, exempelvis i och multilaterala organisationer. Utöver ägaranvisningarna tillämpar också de rekommendationer för finansiella offshorecentrum som tagits fram gemensamt av och bolagets europeiska motsvarigheter i organisationen (European Development Finance Institutions). En sammanfattning av rekommendationerna, som beslutades , är publicerad på webbplats. Den restriktionen mot fondinvesteringar via tredjeländer som finns i ägaranvisningar avser nya fondinvesteringar, dvs. inte fondinvesteringar där redan ingått avtal om exempelvis utbetalningar. Om inte fullföljer ett investeringsavtal begår bolaget avtalsbrott. En fondinvestering löper i regel . investering i bolaget tas också upp i den motion där det föreslås förbud mot att exportkrediter, investeringsstöd eller andra former av stöd till näringslivet betalas ut till företag eller fonder som har verksamhet i skatteparadis eller som bidrar till kapitalflykt. I motionen görs det gällande att skulle ha investerat i bolaget . Utskottet har fått information om att indirekta investering i Panafrica Energy i själva verket var betydligt mindre och uppgick till ca . Den indirekta investeringen i Panafrica Energy gjordes genom att investerade (ca ) i fonden , vilket motsvarade en ägarandel på . Fonden investerade i sin tur , vilket motsvarar en ägarandel på , i bolaget 2001 och sålde andelen . Bland ägarna i återfinns bl.a. AIG som har (sponsor), IFC/som har , Afrikanska som har , South som har , EIB som har , finska Finnfund som har , norska Norfund som har , Nordiska utvecklingsfonden som har och danska IFU som har . Uppgifter om investeringen i Panafrica Energy finns publicerade på webbplats. Utskottet konstaterar avslutningsvis att investering av biståndsmedel i fonder inte är unikt för . Även Världsbanksgruppens institution för privatsektorutveckling (, IFC), Europeiska investeringsbanken (EIB), Afrikanska och Sida har liknande engagemang. Utskottet tar senare i betänkandet ställning till regeringens förslag i budgetpropositionen om bemyndigande om kapitaltillskott till . Prioriteringar inom biståndet, särskilda insatser för att nå millenniemålen, anslag och anslagsfrågor m.m. I detta avsnitt behandlar utskottet övergripande frågor om prioriteringar i utvecklingssamarbetet. Utskottet tar också ställning till förslagen i budgetpropositionen om anslag inom utgiftsområde 7 och motionsyrkanden med anknytning till anslag och anslagsvillkor m.m. Utskottet behandlar också förslag om bemyndiganden. Målet för internationella utvecklingssamarbete ligger fast. Målet är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Utvecklingssamarbetet ska präglas av ett rättighetsperspektiv och fattiga människors perspektiv på utveckling. Utskottet anser liksom regeringen att ekonomisk tillväxt är central för att uppnå samtliga millenniemål. Ingenstans i världen har fattigdomen kunnat minskas varaktigt utan ekonomisk tillväxt, vilket i sig är en del av hållbar utveckling. Ekonomisk tillväxt ger resurser som kan användas för fattigdomsbekämpning och utgör den viktigaste förutsättningen för förbättrad utbildning och hälsa i fattiga länder. Genom ekonomisk tillväxt kan statens intäkter öka, vilket i sin tur skapar utrymme för att lägga ökade resurser på bl.a. skola, sjukvård, mödrahälsovård och sociala trygghetssystem. Det främjar i sin tur en friskare, bättre utbildad och tryggare befolkning som kan bidra än mer till att få ekonomin att växa. Den enskilt viktigaste förutsättningen för utveckling är varje lands egen politik och egna prioriteringar. Men och andra har också ett ansvar genom att den politik som förs när det gäller exempelvis internationell handel, säkerhet och klimat påverkar förutsättningarna för fattiga länder och människor att utvecklas. Därför är det viktigt, som regeringen framhåller i budgetpropositionen, att agerar i och påverkar processer inom EU som har stor inverkan på utvecklingsländer. Det gäller exempelvis EU:s nya handelsstrategi, reformer av den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken samt klimatförhandlingarna. Regeringen verkar också för att öka de positiva utvecklingseffekterna av migration. Utskottet delar regeringens uppfattning att de tre tematiska prioriteringarna för långsiktiga utvecklingssamarbete bör kvarstå och preciseras. demokrati och mänskliga rättigheter främjande av jämställdhet och kvinnors roll i utveckling. Dessa prioriteringar utgör enligt utskottet grundläggande förutsättningar för att stimulera utvecklingens drivkrafter. Det är angeläget att prioriteringarna kommer till uttryck i exempelvis bilaterala samarbetsstrategier, i det multilaterala utvecklingssamarbetet och i globala utvecklingsinsatser. I motioner betonas genomförandet av åtaganden som gjordes i den s.k. Parisdeklarationen om biståndseffektivitet, som antogs 2005.