bet · GZ01MJU2 · 2011-12-06 00:00:00 — 2011/12:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen om anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt 17 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Efter förslag av finansutskottet och efter yttrande från miljö- och jordbruksutskottet har genom ett beslut fastställt utgiftsramen för utgiftsområde 23 till 17 . Miljö- och jordbruksutskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning på anslag och bemyndiganden. Utskottet ställer sig i övrigt bakom de bedömningar som regeringen har redovisat. Samtliga motioner avstyrks. Socialdemokraterna, har med hänvisning till sina respektive förslag för utgiftsområdet inte deltagit i utskottets beslut om tilldelningen på anslag. I stället redovisar dessa partier sina ställningstaganden i varsitt särskilt yttrande. Utskottet har gjort en uppföljning och analys av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Utskottet föreslår att godkänner vad utskottet anfört i detta avsnitt. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Uppföljning och analys av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel godkänner vad miljö- och jordbruksutskottet anfört om utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Mål för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel godkänner det mål för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 23 punkt 1. Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 1. bemyndigar regeringen att för ramanslag 1:2 Insatser för skogsbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och högst 20142016, 2. bemyndigar regeringen att låta Kammarkollegiet ha tillgång till en kredit på myndighetens särskilda räntekonto för Viltvårdsfonden i intill ett belopp av , 3. bemyndigar regeringen att för ramanslag 1:14 Strukturstöd till fisket m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och högst 2014, 4. bemyndigar regeringen att för ramanslag 1:15 Från EU-budgeten finansierat strukturstöd till fisket m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och högst 2014, 5. bemyndigar regeringen att för ramanslag 1:21 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2013, högst 2014 och högst 2015 och 2016, 6. bemyndigar regeringen att för ramanslag 1:22 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2013, högst 2014 och högst 2015 och 2016, 7. bemyndigar regeringen att för ramanslag 1:28 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013, högst 2014 och högst 20152017. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 23 punkterna 28. anvisar anslagen under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt utskottets förslag i bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 23 punkt 9. avslår motionerna 2011/12:MJ225, 2011/12:MJ241 yrkande 5, 2011/12:MJ310, 2011/12:MJ322, 2011/12:MJ336 yrkande 1, 2011/12:MJ345, 2011/12:MJ349, 2011/12:MJ354 yrkande 2, 2011/12:MJ376 yrkandena 1, 2, 4, 17 och 32, 2011/12:MJ410, 2011/12:MJ464, 2011/12:MJ467 yrkande 2 och 2011/12:MJ474. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)1, (M), (M), (S)2, (M), (M), (FP), (S)3, (M), (MP)4, (KD), (SD)5, (V)6, (S)7, (S)8, (S)9 och (C). Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 23) om anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Utskottet behandlar också ett antal motioner från allmänna motionstiden med anknytning till budgeten, se bilaga 1. Utskottets förslag till beslut om anslag återfinns i bilaga 2. Regeringens och oppositionspartiernas förslag i dessa delar återfinns i bilaga 3. Utskottet uppvaktades av med anledning av arbetet med biologisk mångfald i skogsbruket och av , , angående arbetet med omarrondering. Vidare uppvaktades utskottet av representanter för föreningen med anledning av arbetet med biologisk mångfald i skogsbruket och av angående reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel omfattar verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skog, djur, landsbygd, rennäring och samefrågor. Vidare omfattar utgiftsområdet även verksamhet inom utbildning och forskning. Utgiftsområdet omfattar nu 29 anslag, 2 färre än föregående år, som följd av att avvecklades . Anslagsmedlen har övertagits av Havs- och vattenmyndigheten, som inrättades , under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Den verksamhet som rör jordbruks- och fiskenäringarna är i hög grad inriktad på tillämpning av EU:s regleringar och stödsystem. Utgifterna för verksamheten inom både jordbruks- och fiskeområdena bestäms i stor utsträckning av beslut inom EU. De djurfrågor som omfattas berör djur som människan håller eller på annat sätt har tagit ansvar för samt den del av faunavården som avser viltvård. Djur- och folkhälsa, djurskydd och viltvård behandlas under utgiftsområdet. Verksamhet inom landsbygdsområdet syftar till att bidra till en hållbar utveckling av landsbygden genom bl.a. fler och växande företag samt naturresurser som brukas utan att förbrukas. Denna verksamhet består huvudsakligen av åtgärder inom ramen för landsbygdsprogram 20072013. Inom livsmedelsområdet bedrivs verksamhet genom att regler utarbetas och kontroll utövas enligt livsmedelslagen. Därtill bedrivs verksamhet som avser att främja livsmedelssektorns konkurrenskraft och öka livsmedelsexporten. Verksamheten inom skogsområdet är inriktad på tillsyn, inventering, uppföljning, utvärdering, rådgivning, utbildning och information. Vidare ingår framför allt miljöinriktade bidrag. Verksamhet inom sameområdet syftar till att verka för en levande samisk kultur, inklusive det samiska språket, byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Området omfattar också anslag under andra utgiftsområden. Landsbygdsdepartementet har samordningsansvar för frågor som rör samerna. Verksamhet inom utbildning och forskning utvecklar kunskapen om de biologiska naturresurserna och människans förvaltning och hållbara nyttjande av dessa. Den forskning som bedrivs inom de areella näringarna har ett särskilt ansvar för att kunskaperna om naturresurserna utvecklas för kommande generationers behov. Samarbete mellan länder bedrivs inom utgiftsområdet särskilt inom ramen för EU men även internationellt inom FAO (Food and of the United Nations), det nordiska samarbetet, WTO (), (), (alleuropeiskt skogssamarbete), , IPPC (Internationella växtskyddskonventionen), OIE (för djurhälsa) och en rad andra internationella organisationer. Inom utgiftsområdet ingår följande myndigheter: , , och sjukvård, , , () och vissa verksamheter vid länsstyrelserna och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). redovisas under utgiftsområde 1 . Av utgifterna finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruk, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska fiskerifonden. Merparten av EU-stöden avser obligatoriska åtgärder såsom gårdsstöd, djurbidrag, intervention och exportbidrag. Dessutom tillkommer delfinansierade stöd och ersättningar som förutsätter nationell medfinansiering, i huvudsak nationell finansiering av landsbygdsprogrammet och det operativa programmet för fiskerinäringen i . Utskottets uppföljning och utvärdering Miljö- och jordbruksutskottet har som fortsättning på föregående års uppföljning beslutat att följa upp och analysera regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel . Utskottets bedömning återfinns under avsnittet Utskottets överväganden. Rapporten har fogats till detta betänkande, se bilaga 4. Uppföljning och analys av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utskottets förslag i korthet godkänner vad miljö- och jordbruksutskottet har anfört om utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som beslutats av . Som en del i utskottets löpande uppföljning beslutade miljö- och jordbruksutskottet att genomföra fortsatta uppföljningar av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen. Syftet har varit att ta fram ett fördjupat beslutsunderlag inför behandlingen av budgetpropositionen och att ge utskottet ett underlag för den fortsatta dialogen med regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. En utgångspunkt för utskottets arbete har varit att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag för att kunna göra prioriteringar i beredningen av regeringens budgetförslag och genomföra arbetet med uppföljning och utvärdering i enlighet med regeringsformen. Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Uppföljnings- och utvärderingsgruppens rapport redovisas i bilaga 4 i betänkandet. En kontinuerlig strukturutveckling mot färre och större produktionsenheter inom jordbruket har fortgått . har jordbruket i allmänhet minskat i omfattning. Avräkningspriser och kostnader för insatsvaror uppvisar stora variationer. kan det konstateras att jordbruksföretagens administrativa kostnader var . Utsläppen av växthusgaser från jordbruket var mindre 2009 jämfört med . Utsläppssiffror kommer att presenteras . Utskottet uppmärksammade i förra årets uppföljning av ekologiskt jordbruk att det är viktigt att får fortlöpande information om den fortsatta utvecklingen och om resultatet av statens insatser. Utskottet noterar att informationen i årets budgetproposition är begränsad. konstaterar utskottet att regeringen har aviserat att den kommer att presentera en proposition för som rör ekologisk produktion. Utskottet ser fram emot regeringens förslag och utgår från att regeringen beaktar vad utskottet har anfört i sin uppföljning om ekologisk produktion och offentlig konsumtion. Mot den bakgrunden vill utskottet särskilt lyfta fram att statens insatser inom jordbruksområdet ska bidra till att nå de tre målen inom utgiftsområde 23 och att det är viktigt att arbetet med att minska företagens administrativa kostnader fortsätter, utan att syftet med regelverket äventyras. Ett långsiktigt hållbart fiske förutsätter en balans mellan tillgängliga fiskresurser och fiskeflottans kapacitet. Utskottet konstaterar att utkast av fisk är ett utbrett problem. Det är viktigt att vattenbrukets och fisketurismföretagandets utveckling följs även fortsättningsvis. Utskottet konstaterar vidare att den minskning av de administrativa kostnaderna som redovisas för utgiftsområde 23 i sin helhet inte omfattar fiskeområdet. Det är önskvärt att arbetet med att minska de administrativa kostnaderna fortsätter även inom fiskeområdet, utan att syftet med regelverket äventyras. Mot den bakgrunden vill utskottet särskilt lyfta fram att statens insatser inom fiskeområdet ska bidra till att nå de tre målen inom utgiftsområde 23. Det är viktigt att fortsätta att arbeta för ett hållbart fiske, bl.a. genom att fortsätta arbetet med att motverka utkast av fisk och arbetet med att minska företagens administrativa kostnader utan att syftet med regelverket äventyras. Det operativa programmet för fiskenäringen ska främja ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart fiske. Ett av de områden som ingår i programmet är att anpassa fiskeflotta till fiskbestånden. Insatserna innefattar bl.a. stöd till skrotning av fiskefartyg. Skrotningsbidraget kan enbart sökas i samband med en nationell skrotningskampanj. I har två sådana kampanjer genomförts: dels 20082009 för torskfisket i , dels 20092010 för bottentrålare med maska i . Skrotningskampanjerna har syftat till att minska fiskeflottans kapacitet och att förbättra det kvarvarande yrkesfiskets lönsamhet. Det finns olika syn på huruvida skrotningsbidraget är bra eller dåligt. Enligt den genomförda halvtidsutvärderingen finns en samsyn kring att inga mer resurser ska läggas på skrotning utan att andra metoder för att minska flottkapaciteten bör utredas. Stödet till skrotning av fiskefartyg kommer att upphöra, och arbetet för att minska fisketrycket kommer att ske på annat sätt, vilket synes vara ett väl avvägt beslut. När det gäller skrotningskampanjerna för och har halvtidsmålen uppnåtts, men det kommer att bli mycket svårt att inom ramen för återstående resurser nå slutmålen vad gäller demersala trålare. Det är viktigt att fortsätta att överväga vilka insatser som kan vidtas för att minska fisketrycket. Uppföljningen visar att skrotningskampanjerna blev dyrare än planerat. De tillgängliga medlen är till största delen redan förbrukade, utan att målen har nåtts. Detta är en erfarenhet som man bör dra lärdom av i det fortsatta fiskepolitiska arbetet. Ett syfte med skrotningskampanjerna har varit att lönsamheten i det svenska yrkesfisket ska öka. Det är oklart om detta syfte har nåtts. Lönsamheten i fiskenäringen har ökat, men den varierar mycket mellan fiskeflottans olika delar. Utskottet vill peka på att det kan vara svårt att mäta och ge en rättvisande bild av lönsamheten i fiskenäringen. Det är också viktigt att målet om förbättrad lönsamhet uppnås inom ramen för målsättningen att fiskeansträngningen ska anpassas till en långsiktigt hållbar beståndssituation. Det kan dessutom vara svårt att knyta de iakttagna förändringarna i lönsamheten till just skrotningsbidraget. Utskottet konstaterar att ansvariga myndigheter inte kan bedöma hur många som har fortsatt inom fiskenäringen efter att de fått skrotningsbidrag. Detta är otillfredsställande. Rutinerna för uppföljning av genomförda insatser bör därför förbättras. Det är mycket viktigt att regeringen säkerställer att de ansvariga myndigheterna vidtar åtgärder så att effekterna av olika fiskepolitiska insatser kan värderas, och det torde i det sammanhanget vara intressant att följa om EU-medel och statliga medel i form av skrotningsbidrag går tillbaka till näringen genom att de återinvesteras i fisket. Det finns flera exempel på att fiskare som har fått skrotningsbidrag har fört in nya fartyg . Detta är en fråga som uppmärksammades redan i förra årets uppföljning av regeringens resultatredovisning. Utskottet konstaterar att regeringen inte har kommenterat de synpunkter på skrotning som utskottet framförde . Utskottet betonar därför vikten av att regeringen följer den fortsatta utvecklingen av denna fråga, även om stödet till skrotning av fiskefartyg kommer att upphöra. Utskottet menar att det är väsentligt att regeringen återkommer till med information om denna fråga. finns en ny myndighetsorganisation inom fiskeområdet. En bakgrund till den nya organisationen är att den nya Havs- och vattenmyndigheten ska ges en möjlighet att knyta ihop frågor om fisk och fiske samt hav och vatten, vilket enligt utskottets bedömning är mycket positivt. innebär ändringen i myndighetsstrukturen att det inte längre finns någon myndighet som har ett helhetsansvar för fiskefrågor. Utskottet noterar att Havs- och vattenmyndighetens och verksamheter har flera beröringspunkter, vilket ställer stora krav på samverkan och samarbete. Mot den bakgrunden vill utskottet särskilt lyfta fram att det i det fortsatta fiskepolitiska arbetet med att t.ex. ta fram nya insatser är viktigt att utgå från de erfarenheter som har gjorts vad gäller bl.a. stödet till skrotning av fiskefartyg. Det är vidare viktigt att uppföljningen av de fiskepolitiska insatsernas resultat förbättras och att det finns ett gott samarbete mellan berörda myndigheter när det gäller frågor kring fisk och fiske. Dessutom är det viktigt att regeringen redovisar till vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av de frågor som har uppmärksammats i denna uppföljning. Enligt regeringen är de livsmedel som konsumeras i i allmänhet säkra. Felaktiga kostvanor med följdsjukdomar är en betydligt större riskfaktor för befolkningen än förekomsten av gifter i maten. Livsmedelskontrollen i är tillfredsställande, men det finns vissa brister. Satsningen på det nya matlandet har bidragit till att öka medvetenheten om svensk mat och förutsättningarna för ökad turism. Regeringen har aviserat att en effektmätning av de mål som är uppställda för visionen om det nya matlandet kommer att göras . Utskottet ser med intresse fram emot att regeringen presenterar mer information om vilka resultat och mervärden som satsningen på det nya matlandet har gett. Småskalig, lokal och hantverksmässig livsmedelsproduktion har goda förutsättningar att utvecklas vidare. Det är därför positivt att regeringen i årets resultatredovisning berör resultaten av statens insatser för småskalig livsmedelsproduktion. Mot den bakgrunden vill utskottet särskilt lyfta fram behovet av att regeringen gör en mer samlad redovisning av resultatet av statens insatser inom småskalig livsmedelsproduktion. Det är viktigt att regeringen och berörda myndigheter fortsätter sitt arbete för att förbättra förutsättningarna för de småskaliga livsmedelsföretagen. Det är också viktigt att uppmärksamma de frågor som har lyfts fram i utskottets tidigare uppföljningar av småskalig livsmedelsproduktion och att regeringen i budgetpropositionen redovisar vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av utskottets uppföljningar. Miljö- och jordbruksutskottet tar aktiv del i utvecklingsarbetet kring ekonomisk styrning, och det pågår en dialog mellan utskottet och regeringen om hur regeringens resultatredovisning kan förbättras. Enligt utskottets bedömning kvarstår behovet av fortsatt utvecklingsarbete. Regeringen har i årets budgetproposition inte kommenterat utskottets ställningstaganden, varför det är oklart hur regeringen ser på det fortsatta utvecklingsarbetet när det gäller resultatredovisningen till . Det bör framhållas att utskottet har arbetat med uppföljningar av regeringens resultatredovisningar . Erfarenheten är att utskottet, oberoende av vilka partier som ingår i regeringen, har lagt stor vikt vid uppföljnings- och utvärderingsarbetet och därmed också vid betydelsen av att de synpunkter som framkommit i uppföljningarna beaktas av regeringen. Utskottet vill mot den bakgrunden betona vikten av att utvecklingsarbetet fortsätter inom vad gäller dessa frågor och att dialogen mellan det aktuella departementet och utskottet fördjupas. Utskottet vill också betona att det faktum att bestämmelserna om utskottens uppföljning och utvärdering numera har tagits in i regeringsformen markerar den vikt som läggs vid uppföljningen. I utskottens beredning av ärendena ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § RF). Uppföljning och utvärdering av riksdagsbesluten ingår i granskning av rikets styrelse och förvaltning. Mot den bakgrunden vill utskottet särskilt lyfta fram behovet av att utvecklingsarbetet kring den ekonomiska styrningen fortsätter, liksom dialogen mellan riksdag och regering om hur regeringens resultatredovisning kan utvecklas vidare. Det är önskvärt att regeringen i kommande resultatredovisningar utvecklar sin syn på det fortsatta utvecklingsarbetet när det gäller resultatredovisningen till för utgiftsområde 23. Det är positivt att det pågår ett arbete inom vad gäller att utveckla mål- och resultatstyrningen inom utgiftsområde 23. Som en del i detta utvecklingsarbete förs en dialog som enligt utskottets bedömning är mycket värdefull. Det är vidare mycket positivt att målen för utgiftsområdet numera beslutas av . Regeringen har i årets budgetproposition lämnat förslag om ett nytt kompletterande mål för utgiftsområde 23. De mål som beslutar om är en utgångspunkt för mål- och resultatstyrningen för den statliga verksamheten och behöver därför vara tydliga. Det framgår inte av budgetpropositionen hur det mål som föreslås av regeringen ska följas upp och utvärderas eller vilka indikatorer som ska användas för att mäta och redovisa de uppnådda resultaten. Mot den bakgrunden vill utskottet särskilt lyfta fram vikten av att tydliga indikatorer formuleras för att förbättra möjligheten för att följa upp i vilken grad som målen nås i de fall då målen i sig inte är direkt uppföljningsbara. Det vore värdefullt om regeringen överväger vilka indikatorer som är relevanta för att kunna redovisa resultat utifrån det nya kompletterande målet. Regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för budgetberedning, och det är därför viktigt att regeringens redovisning och bedömning har en klar och tydlig struktur som knyter samman mål, anslag och uppnådda resultat. För att öka resultatredovisningens relevans som underlag för budgetbeslut är det viktigt att tydligare knyta redovisningen av resultat till de olika anslagen. Regeringens resultatredovisning utgår på ett tydligt sätt från de tre mål för utgiftsområdet som har beslutat om, vilket är positivt. innebär detta dock att det är svårt att få en överblick över insatsernas resultat för de olika underområdena. Regeringen uttalade att regeringen och bör utveckla verksamhetsanpassade former för hur underindelningen av utgiftsområden ska se ut. Utskottet framhåller behovet av att en dialog om detta inleds. Regeringen har i årets resultatredovisning i flera fall tydligt redovisat valet av indikatorer, vilket är positivt och ökar möjligheten för utskottet att självt analysera och bedöma resultaten. Indikatorer redovisas dock inte för alla delar som ingår i resultatredovisningen. Dessutom har regeringen ännu inte presenterat några indikatorer för att redovisa utvecklingen inom den småskaliga livsmedelsproduktionen. Det framgår inte av budgetpropositionen om något arbete pågår med att utveckla sådana. I de flesta fall redovisar regeringen jämförelsesiffror bakåt i tiden, men det saknas i några fall. Jämförelseperioderna är olika för de olika indikatorerna, vilket försämrar möjlighet att bedöma det resultat som redovisats av regeringen. Mot den bakgrunden vill utskottet särskilt lyfta fram vikten av att det fortsatta utvecklingsarbetet leder till att utskottet får bättre möjligheter att följa kopplingen mellan gjorda insatser, redovisade resultat och regeringens anslagsförslag. Det vore önskvärt att regeringen i dialog med kunde utveckla verksamhetsanpassade former för hur underindelningen av utgiftsområden ska se ut, bl.a. i syfte att kunna göra en samlad redovisning och bedömning av resultaten inom t.ex. jordbruk, fiske och livsmedel.