bet · GZ01TU1 · 2011-12-07 00:00:00 — För att komma till rätta med de stora brister som finns i järnvägsinfrastrukturen föreslår vi Sverigedemokrater sammanfattningsvis ett kraftfullt tillskott på sammanlagt , varav . Vårt förslag till anslagsändring inom utgiftsområde 22 Kommunikationer i förhållande till regeringens förslag redovisas i nedanstående tabell. Anslagsfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 4 (V) (V) anför: Trots att hör till de länder i världen som har starkast statsfinanser har massarbetslöshet blivit vardag och ojämlikheten brett ut sig alltmer. menar att det är tid för investeringar i fler jobb, ökad jämlikhet och bättre välfärd. Med budgetalternativ skapar vi 125 000 nya jobb och utbildningsplatser . Full sysselsättning är det överordnade målet, och budgetförslag är inriktade på att investera i nya jobb. I stället för mer pengar i krogägarnas plånböcker satsar vi på en generationsväxling på arbetsmarknaden. Vi inför en riskkapitalfond för hållbar industriell utveckling och avsätter särskilda medel för att stödja innovationer och utveckling inom mindre företag och för branschprogram inom exempelvis vindkrafts- och besöksnäringen. Vi föreslår ett investeringsstöd för att bygga billiga och energisnåla hyresrätter. Vårt mål är 20 000 hyresrätter . Vi genomför en omfattande satsning på upprustning av miljonprogrammen och välfärdslokaler som skolor, förskolor och äldreboenden. Tillgängligheten förbättras genom ett särskilt investeringsstöd. Genom våra satsningar på en kraftigt ökad kapacitet på järnvägen kan förseningarna på allvar minskas för både människor och gods som det också skapas nya jobb. Detsamma gäller våra förslag för att öka resandet med kollektivtrafik. Vi vill också genomföra en miljardsatsning på gröna jobb för miljön och klimatet. Regeringen pratar om arbetslinjen vi skapar riktiga jobb. menar att svenska folkets skattepengar ska användas till bättre skolor, sjukhus och bibliotek, inte till vinster för riskkapitalbolagens ägare. Vi menar att det ska vara förbjudet att driva välfärdsverksamheter i bolagsform med vinst som drivkraft. Vi vill höja kvaliteten i välfärden genom att anställa mer personal och öka anslagen. Vi vill värdesäkra statsbidragen till kommunerna både för att garantera välfärdens kvalitet och för att skapa fler arbetstillfällen. På så sätt förbättras också kvinnors levnadsvillkor. Vi föreslår en rejäl satsning på mer personal och utbildning inom äldreomsorgen. Vi presenterar en rad satsningar för att förbättra kvaliteten i sjukvården och omfattande satsningar för att skapa en likvärdig utbildning och minskade barngrupper på fritis. Vi lämnar förslag för att skapa en god sjukförsäkring och återförsäkra de som utförsäkrats genom regeringens försämringar. Vi föreslår en individualiserad föräldraförsäkring och ett höjt och värdesäkrat underhållsstöd. vill skapa ett arbetsliv där fler får plats. Vi vill avveckla tvångsarbetet i regeringens fas 3. I stället vill vi genomföra en bred satsning på övergångsjobb, utbildningsplatser och arbetsmarknadspolitiska åtgärder som leder till jobb och som rustar människor med kunskap. Vi vill återupprätta arbetslöshetsförsäkringen. Vi vill också avskaffa RUT-avdraget och i stället förbättra vardagen för alla dem som arbetar kvällar, nätter och genom att använda dessa pengar till att skapa platser inom barnomsorg på obekväm arbetstid. I motsättning till dessa reformer står regeringens ensidiga skattesänkarpolitik. I och med den minskar möjligheterna att satsa på en bättre och utbyggd välfärd och en rättvis fördelning av ekonomiska resurser. Målsättningen med skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden, öka jämlikheten och jämställdheten och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Då behövs större skatteintäkter än . tar därför steg mot ett skattesystem byggt på principen skatt efter bärkraft. förslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer är en del av vårt budgetalternativ som en helhet. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet: Sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökad klimatpåverkan från transportsektorn måste brytas. Järnvägstransporter utgör det mest miljövänliga sättet att resa och frakta gods på och är dessutom en väldigt viktig tillväxtfaktor som de håller ihop . Vi vill därför kraftfullt öka satsningarna på tåg och järnväg, och vi vill fortsätta att prioritera järnväg före väg. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en tillfällig förstärkning av bananslaget med 2012 och 2013. Vi välkomnar denna satsning och menar att detta även är en bra investering för att skapa nya jobb. Men järnvägens problem är betydligt större än så och kräver långsiktiga lösningar. Regeringens tillfälliga nivåhöjningar måste såväl permanentas som höjas. av bristande resurser till underhåll och investeringar är det svenska järnvägsnätet mycket bristfälligt, med återkommande förseningar för både person- och godstrafik som följd. har tågkaoset varit värre . Därför behövs kraftfulla och uthålliga satsningar för att säkerställa och förbättra tillförlitligheten i det befintliga järnvägssystemet. Regeringen agerar dock tvärtom; med regeringens låga ambitioner för de kommande tio åren kommer tågförseningarna inte att minska, detta trots att fler måste åka tåg om vi ska klara av att minska transportsystemets klimatpåverkan. Vi i vill på allvar minska förseningarna för gods och människor genom att kraftigt öka järnvägskapaciteten i landet. Vi vill ha en kontinuerlig och kraftig höjning av banunderhållet, inte minst för lågtrafikerade banor. Även om dessa banor inte alltid används menar vi att det är ett stort resursslöseri att avskaffa redan befintlig infrastruktur. Vi vill därför avsätta för upprustning och drift av de lågtrafikerade banorna, varav 2012. Vi vill även bevara och utveckla kapillärspåren i vårt land. Det är enligt vår mening av största vikt att företag har närhet till industrispår som leder ut till banor; om det är smidigt och enkelt att frakta gods via järnväg ökar företagens vilja att flytta över gods från väg till spårtrafik. För detta ändamål vill vi avsätta , varav 2012. Till skillnad från regeringen anser vi också att det finns ett stort behov av nyinvesteringar i järnväg. För att få fler att ta tåget och mer gods att fraktas på spår är det angeläget att bygga fler spår; för detta ändamål vill avsätta , varav 2 miljarder . Regeringen aviserar i budgetpropositionen kraftigt höjda banavgifter, från 2011 till 2013. Så länge inte flyg- eller vägtrafiken står för sina fullständiga samhällsekonomiska kostnader anser vi dock att det inte är rimligt att belasta järnvägstrafiken med ökade kostnader; detta skulle försämra järnvägens attraktionskraft gentemot de övriga trafikslagen och rimmar illa med vår strävan att skapa ett mer ekologiskt hållbart transportsystem. Vi motsätter oss därför de föreslagna höjningarna och menar att det vore mer hederligt att i stället öka anslaget för underhåll med motsvarande belopp, . Vi vill också se fler och bättre kollektiva resor, och vi vill att kollektivtrafikens andel av antalet resor fördubblas till 2020. Ett ökat resande med kollektivtrafik för med sig en rad positiva effekter, bl.a. ett mer effektivt resursutnyttjande, minskade utsläpp, färre trafikolyckor och inte minst ökade möjligheter för grupper med låga inkomster att förflytta sig. Mot denna bakgrund vill vi genomföra ett fullskaligt försök med avgiftsfri kollektivtrafik, s.k. klimattaxa, i ett storstads- och landsbygdslän och koppla ett forskarstöd till försöken. För att kunna nå målet om en fördubbling av antalet resor med kollektivtrafiken är det angeläget att den lokala och regionala kollektivtrafiken ges långsiktigt stabila ekonomiska förutsättningar. Vi i anser att staten har ett ansvar att stimulera kollektivtrafiken och se till att den används för en större andel av antalet resor. Vi vill därför att avsätts för att stödja den lokala och regionala kollektivtrafiken; innebär detta . I sammanhanget vill vi också framhålla att intäkterna från trängselavgifterna i i första hand bör användas till att förbättra kollektivtrafiken i regionen. Vi motsätter oss starkt den borgerliga regeringens föresats att dessa medel ensidigt ska användas till att finansiera vägprojekt, framförallt Förbifart . För att inte hindra utvecklingen av regional pendlingstrafik anser vi vidare att den interregionala kollektiva persontrafiken ska tillföras 2012. Tillskottet ska kompensera dels för att regeringen sänkt anslaget för Rikstrafiken, dels för att den av regeringen så ivrigt pådrivna konkurrensen på spåren faktiskt väntas leda till att kostnaderna för upphandlingen av den interregionala kollektivtrafiken ökar med ca . vill införa en klimatskatt på inrikesflyget. Detta leder emellertid till att även den transportpolitiskt upphandlade flygtrafiken får högre kostnader. I syfte att förhindra att detta får negativa konsekvenser för den regionala utvecklingen är det viktigt att trafikupphandlingen kompenseras för kostnadsökningen. Vi anser att bör avsättas 2012 för detta ändamål. vill också påskynda utbyggnaden och användandet av förnybara bränslen. För detta ändamål vill vi avsätta 2012 i ett investeringsprogram som ska stimulera utbyggnaden av svensk produktion och distribution av biogas och därigenom förbättra tillgången till bensinstationer med biogas runt om i landet. På motsvarande sätt vill vi också främja utbyggnaden av el-laddstationer. Vi vill också införa stimulanser för att förnya bussparken i en mer miljövänlig riktning. För att påskynda utbytet av bussar som drivs med förnybara bränslen avsätter vi 2012. Vi vill också investera i en allmän skrotningspremie och avsätter därför till för att utforma och administrera ett system för att stimulera skrotning av bilar. Vårt förslag till ändringar av anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer i förhållande till regeringens förslag redovisas i följande tabell. utbyggnad av laddstationer för elbilar och biogas stöd för omställning till miljöbussar banunderhåll för lågtrafikerade banor nej till höjda banavgifter ökat stöd till kollektivtrafik kompensation m.a.a. minskat anslag kompensation m.a.a. ökad konkurrens på spåren Kompensation flygtrafik för flygskatt Andra särskilda infrastrukturåtgärder, punkt 11 (MP) (MP) anför: bör i normalfallet inte besluta om utbyggnader och underhållsinsatser när det gäller olika väg- och järnvägssträckningar i landet. Jag vill emellertid framhålla att flertalet av de motionsförslag som har väckts av företrädare för ingår i ett genomarbetat system av infrastruktursatsningar som är nödvändiga att göra , inte minst av klimatskäl. Förslagen kan återfinnas i ambitiösa tåglyft för hela landet och handlar bl.a. om nödvändiga satsningar för person- och godstrafiken (t.ex. dubbelspår FalunBorlänge på Dalabanan och Sydostlänken från via till ) liksom angelägna insatser på lågtrafikerade banor (t.ex. och ). Närmare argumentation framgår av respektive motion. Jag vill i sammanhanget framhålla att förslag till kraftigt utökad planeringsram för planeringsperioden 20102021, genom vilken vi satsar mer än regeringen, inrymmer projekt ur här behandlade motioner men också många andra angelägna projekt i landet. Andra särskilda infrastrukturåtgärder, punkt 11 (SD) (SD) anför: bör enligt min mening normalt sett inte besluta om utbyggnader och underhållsinsatser när det gäller olika väg- och järnvägssträckningar i landet. Jag vill dock framhålla att med politik hade betydligt större resurser kunnat satsas på att utveckla transportsystemet i hela landet, inte minst i . Jag vill i sammanhanget särskilt lyfta fram behovet av följande angelägna satsningar: Sydöstra är en vit fläck på infrastrukturkartan över landets järnvägar. Detta rimmar illa med målsättningen att skapa ett miljövänligt transportsystem och är till men för tillgängligheten i län. En ny kustjärnväg, Sydostkustbanan, behövs för att bidra till en positiv utveckling i regionen. Det är angeläget att börja utreda och planera för denna bana. är en av viktigaste järnvägsförbindelser. Trots beslut för ett tjugotal år sedan om att sträckning från till skulle byggas ut till dubbelspår har detta ännu inte slutförts. För att kunna nyttja de genomförda investeringarna är det dock angeläget att detta sker . Hela E20-sträckningen genom och E22-sträckningen genom måste byggas ut till full motorvägsstandard. Den underdimensionerade standarden på vägarna ger upphov till en dålig framkomlighet och starkt försämrad trafiksäkerhet, inte minst till följd av den stora mängden transittrafik på vägarna. Av samma skäl måste också motorvägen mellan och byggas ut till trefilig väg i båda riktningarna. För att säkerställa en långsiktigt hållbar trafikförsörjning i är det angeläget att planera för en ny fast förbindelse i regionen. framhåller i rapporten fast förbindelse över bedömning av behov och förutsättningar (2011:147) att även om funktionen i de befintliga förbindelserna förbättras så kan den befintliga infrastrukturens kapacitet bli otillräcklig på . De nya transportflöden som Fehmarn bält-förbindelsen kommer att medföra ställer krav på en fast förbindelse mellan och . Härigenom kan kapacitet frigöras i transportsystemet, vilket är nödvändigt för att klara den framtida pendeltrafiken i regionen. Regeringen har aviserat sin avsikt att återkomma med ett förslag till nytt infrastrukturbeslut. Det är viktigt att regeringen då tar med de angelägna satsningar som jag redovisar ovan. Andra särskilda infrastrukturåtgärder, punkt 11 (V) (V) anför: bör enligt min mening normalt sett inte besluta om utbyggnader och underhållsinsatser när det gäller olika väg- och järnvägssträckningar i landet. Jag vill dock framhålla att med politik hade avsevärt större resurser kunnat satsas på att utveckla transportsystemet i hela landet. Med vårt förslag till kraftigt utökad planeringsram hade ytterligare ett stort antal angelägna järnvägsprojekt kunnat genomföras. Jag vill i sammanhanget särskilt lyfta fram de stora behov av ett utbyggt järnvägssystem som finns för basindustrin i norra : är av avgörande betydelse för gruvindustrins utveckling i landet. Banans bristande kapacitet är dock en allvarlig begränsning för tillkommande företag som vill använda banan. För att långsiktigt kunna möta behovet av hållbara gods- och malmtransporter på krävs dubbelspår såväl på sträckan KirunaNarvik som på sträckan KirunaLuleå. Kaunisvaaras järnmalmsgruva kommer, när den öppnas, att vara en av största gruvor. Gruvan kommer att generera ett extremt stort malmtransportbehov. För att dessa transporter ska kunna ske på ett hållbart sätt krävs investeringar i en ny järnväg mellan och , där transportleden kan kopplas ihop med . Alternativet är mycket omfattande dygnetrunttransporter med lastbil som kommer att skapa betydande miljöproblem och slitage på vägarna framöver. En sådan utveckling måste undvikas. sträcker sig från i norr till i söder och används framför allt för transporter från skogsindustrin. Det finns dock en stor potential för att öka trafikeringen på banan och utveckla denna till en mer betydelsefull godstransportled, inte minst med anledning av den expanderande gruvdriften i norra delen av landet. Det är därför angeläget att rustas upp för att öka kapaciteten på banan. Regeringen har aviserat sin avsikt att återkomma med ett förslag till nytt infrastrukturbeslut. Det är viktigt att regeringen då tar med de angelägna järnvägssatsningar som jag redovisar ovan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2011/12:1 Proposition 2011/12:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 22: bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Väghållning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 37 20132040 (avsnitt 3.7.1). bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i intill ett belopp av högst 8 för prioriterade vägprojekt m.m. (avsnitt 3.7.1). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:2 Banhållning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 73 20132050 (avsnitt 3.7.2). bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i intill ett belopp av högst 16 för prioriterade järnvägsprojekt m.m. (avsnitt 3.7.2). bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i intill ett belopp av högst 16 till (publ) för (avsnitt 3.7.2). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med tjänstekoncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 under 20132022 (avsnitt 3.7.7). godkänner de ekonomiska målen för och föreslagen prisrestriktion samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet för i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.14). bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.14). godkänner förslaget till investeringsplan för för 20122014 (avsnitt 3.7.14). godkänner de ekonomiska målen för och bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.15). bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.15). godkänner förslaget till investeringsplan för för 20122015 (avsnitt 3.7.15). godkänner Statens järnvägars ekonomiska mål och finansieringsmodell samt bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.16). godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20122014 (avsnitt 3.7.16). bemyndigar regeringen att förvärva de aktier i (publ) som ägs av kommun, , kommun och kommun till ett belopp om (avsnitt 3.8.3). bemyndigar regeringen att vidta de åtgärder som krävs för att genomföra förvärvet enligt punkt 15 (avsnitt 3.8.3). godkänner att regeringen överför förvaltningen av statens aktier i (publ) till (avsnitt 3.8.3). godkänner att (publ) avvecklas (avsnitt 3.8.3). godkänner målet för it-politiken och att det tidigare målet samt två av tre tidigare delmål upphör att gälla (avsnitt 4.3). fastställer avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation till högst 2012 (avsnitt 4.6.1). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132014 (avsnitt 4.6.2). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132014 (avsnitt 4.6.3). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014 (avsnitt 4.6.5). anvisar för utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt uppställningen under avsnitt 1 i propositionen. Skrivelse 2010/11:139 Regeringens skrivelse 2010/11:139 granskning av kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar. Följdmotioner med anledning av skrivelse 2010/11:139 2010/11:T18 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra förslagen från om systematisk uppföljning av de ekonomiska planerna, om utvecklad rapportering till och om att utreda utfallsbaserade kalkylmetoder. 2010/11:T19 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra de åtgärder som rekommenderas av vad gäller ökad kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar. Skrivelse 2010/11:141 Regeringens skrivelse 2010/11:141 granskning av trafikverkens produktivitet. Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:T202 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av utbyggd järnväg till . 2011/12:T205 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för åtgärder som underlättar tågstopp på mindre orter. 2011/12:T206 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för höghastighetsbanor kopplade till det europeiska höghastighetsnätet. 2011/12:T210 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda en satsning på Sydostkustbanan. 2011/12:T215 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda frågan om höghastighetståg OsloStockholm för att motsvara norskt intresse i frågan. 2011/12:T216 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att överväga en satsning på underhåll och ökad kapacitet i järnvägsnätet i . 2011/12:T220 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att åtgärda de kvarstående flaskhalsarna på och Ostkustbanan. 2011/12:T225 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att det planerade dubbelspåret mellan och byggs. 2011/12:T230 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för järnvägstrafik från till . 2011/12:T231 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en fortsatt utbyggnad av infrastrukturen i sydöstra . 2011/12:T237 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återuppta samtal om medfinansiering för att kunna tidigarelägga ett beslut om Norrbotniabanan. 2011/12:T249 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av förbättrad infrastruktur i och när det gäller vägnät, järnväg och sjöfart. 2011/12:T250 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att genomföra de kvarvarande svenska projekten i Botniska korridoren. 2011/12:T257 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för en förbindelse, en Kvarkenbro, mellan och . 2011/12:T258 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bygga Norrbotniabanan. 2011/12:T259 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att tidigarelägga den budgeterade ombyggnaden av på sträckan MullsjöJönköping och att belysa trafiksituationen vid utmed . 2011/12:T265 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tågstopp i . 2011/12:T272 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om infrastruktur för jobb och tillväxt. 2011/12:T276 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att planerna på Förbifart bör avbrytas som en följd av målsättningen att finna långsiktigt hållbara trafiklösningar i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omförhandla avtalet med bl.a. och om medfinansiering av väg- och spårsatsningar m.fl. satsningar i så att intäkterna från trängselskatten tillfaller kollektivtrafiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överskottet från trängselavgifterna i , , bör överföras till för kollektivtrafiksatsningar. 2011/12:T277 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör prioritera dubbelspår på Ostkustbanan.