bet · GY01FiU20 · 2011-06-15 00:00:00 — behöver en nationell strategi för de gröna jobben. menar att regeringen försummat både miljötekniksektorn och den större frågan om en hållbar omvandling av vår ekonomi och att denna fråga nu måste ges högsta prioritet. De stora utmaningarna handlar om att minska utanförskapet genom en ansvarstagande invandringspolitik, att stimulera landets företag till att våga och vilja anställa, att vidta åtgärder för att komma till rätta med den bristande matchningen och att aktivt bekämpa ungdomsarbetslösheten och slipa ned trösklarna till arbetsmarknaden. ställer sig bakom grundprincipen att det ska vara lönande att arbeta och vill därför bevara samtliga fyra steg i jobbskatteavdraget. förhåller sig dock tills vidare avvaktande till förslag om ett femte och eventuellt sjätte jobbskatteavdrag. Marginaleffekten med skattesänkningar är avtagande, och det bör utredas om det finns mer kostnadseffektiva åtgärder för att öka sysselsättningen. För att kombinera trygghet och rörlighet på arbetsmarknaden behövs en generöst utbyggd omställningsförsäkring. ambition är att höja taket för arbetslöshetsersättningen och att det därefter trappas ned. vill återinföra möjligheten att begränsa sitt sökande efter ett nytt arbete till ett närliggande geografiskt område av arbetslöshet. Arbetslösa bör vidare inte få sin rätt till a-kassa inskränkt för att de tar en deltidsanställning. möjligheter att också kunna konkurrera i en alltmer globaliserad värld är beroende av förbättringar inom utbildningsområdet i allmänhet och inom den högre utbildningen i synnerhet. ambition är att, med särskilt fokus på de naturvetenskapliga ämnena, tillföra medel i syfte att höja kvaliteten i de högre utbildningarna. Högskolorna ska i högre grad matcha sitt utbildningsutbud mot näringslivets behov av kompetens. Vidare avsätts resurser till ytterligare platser på . Ungdomsarbetslösheten är ett mycket stort problem för såväl samhället i stort som för drabbade ungdomar. I stället för den generella rabatten på arbetsgivaravgiften för unga anställda vill se en ny reform med helt slopad arbetsgivaravgift för unga lärlingar. bedömer att en sådan satsning skulle kunna bidra både till att minska ungdomsarbetslösheten och till att förbättra matchningen av arbetstagarnas kompetens i relation till arbetsgivarnas behov. Motionärerna förordar också en ändring i turordningsreglerna med en utökning av antalet undantag från nuvarande nivå på två anställda till fem anställda. Detta skulle enligt motionärerna göra arbetsmarknaden mer rörlig och därmed också mer tillgänglig för svenska ungdomar. En av de viktigaste principerna i ett demokratiskt samhälle är enligt motionärerna att alla medborgare har samma rättigheter och skyldigheter oavsett ursprung, kön, religion eller sexuell läggning. Av den anledningen motsätter sig såväl instegsjobb som nystartszoner. övertygelse är att det är bland dagens småföretag som morgondagens mellanstora och stora företag finns. En satsning görs därför på småföretagandet, bl.a. genom införandet av en permanent arbetsgivaravgiftsrabatt för de tio först anställda, på bekostnad av den generella arbetsgivaravgiftssänkningen. Vidare ska starta-eget-bidraget kunna ges . Ytterligare medel tillförs både forskning och riskkapital för att därigenom stimulera innovationsutvecklingen. vill också stärka och bredda den statligt finansierade grundforskningen för att på så sätt stärka samspelet mellan forskning, företagande och politik. Forskningsanslaget till små och medelstora företag ska utökas, med särskilt fokus på kunskapsintensiva branscher. föreslår en extra vinstutdelning från på för att inrätta en marknadskompletterande riskkapitalfond. Fonden ska prioritera företag som saknar eller har små möjligheter att söka kapital på den ordinarie riskkapitalmarknaden. Full sysselsättning är det överordnade målet för ekonomiska politik. För att man ska kunna bejaka strukturomvandlingen i ekonomin krävs både en bra arbetslöshetsförsäkring och möjligheter till omskolning och vidareutbildning. Därtill krävs en strategisk industri- och näringspolitik som identifierar och understöder komparativa fördelar i den globala ekonomin samt betydande satsningar på forskning och utveckling. Om inte ska konkurrera med lägre löner måste arbetskraftens kunskapsnivå i bred bemärkelse öka. anser att det bör skrivas in i budgetlagen att regeringen ska presentera en åtgärdsplan för full sysselsättning. Åtgärdsplanerna bör också innehålla olika medelfristiga mål för bl.a. arbetslöshet, sysselsättningsgrad och undersysselsättning. Enligt är jobbskatteavdraget en politik för låga löner. Jobbskatteavdraget ska stegvis avskaffas till förmån för en rättvis och likformig beskattning. Arbetslöshetsförsäkringen behöver reformeras i grunden. vill lyfta ut arbetslöshetsförsäkringen ur och i stället tillsätta en separat utredning med uppdrag att se över hela regelverket. I närtid vill motionärerna att taket och golvet i försäkringen höjs. Ingen nedtrappning ska göras. Ersättningsnivån ska vara under hela ersättningsperioden samt för tid med aktivitetsstöd. vill höja ersättningsnivån. Antalet karensdagar minskas för att tas bort helt. 75-dagarsbegränsningen vid deltidsarbetslöshet ska tas bort och likaså arbetslöshetsavgiften. Alla som uppfyller grundvillkoren i lagen om arbetslöshetsförsäkring och har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen ska få rätt till ersättning med grundbeloppet. Diskriminering i arbetslivet måste bekämpas systematiskt, och hårdare krav måste ställas på att arbetslivet anpassas till människors olika förutsättningar. Kraven på arbetsgivare att bedriva systematiskt jämställdhetsarbete ska skärpas och avdragsrätt för medlemskap i facklig organisation införas. Arbetsrätten behöver också stärkas på flera områden. Rätten till fasta jobb på heltid bör stärkas genom lagstiftning, och bör en generell arbetstidsförkortning införas. Vidare vill stärka kollektivavtalsmodellen och ta bort möjligheten att ersätta egna anställda med inhyrd arbetskraft från bemanningsföretag. Satsningar ska göras på förebyggande arbetsmiljöarbete. vill se en sammanhållen aktiv arbetsmarknadspolitik. Systemet med kompletterande aktörer och privata jobbcoacher bör avvecklas och medel i stället föras över till Arbetsförmedlingens egen verksamhet. Garantiprogrammen bör slopas till förmån för aktiva åtgärder med högre kvalitet. Fas 3 avskaffas, och de som redan är placerade där ska erbjudas aktiva insatser utformade utifrån den enskildes behov, bl.a. övergångsjobb i offentlig och ideell verksamhet, yrkesutbildning och lärlingsanställningar. Lärlingssystemet bör utvidgas till fler yrken. Det behövs fler platser i arbetsmarknadsutbildningar som motverkar flaskhalsar och brist på arbetskraft samt underlättar strukturomvandling. Ett särskilt anställningsstöd för nyanlända flyktingar bör införas. Motionärerna vill införa utbildningsvikariat, i syfte att höja kvaliteten i omsorgen och förbereda för generationsväxlingen, samt vikariat för start av eget företag. För att förebygga ungdomsarbetslöshet vill motionärerna införa en rätt att läsa in gymnasieskolan. Vidare bör intaget till fördubblas och den tillfälliga utökningen av antalet platser på högskolan förlängas. Genom investeringar i nyproduktion och upprustning av bostäder kan det enligt skapas tiotusentals nya samhällsnyttiga jobb. Många nya arbetstillfällen kan också skapas genom investeringar i grön infrastruktur och kollektivtrafik samt grön teknik som vindkraft och solenergi. Den pågående ekonomiska krisen möjliggör en förändring av företagen med inriktning mot framtidens produkter och tjänster. vill inrätta en innovations- och riskkapitalfond genom att avsätta från de statliga företagens överskott. Ökade möjligheter till statliga kreditgarantier bör skapas och såddkapital på lokalplanet stärkas. Vidare ska offentliga innovationsupphandlingar ges en kraftfull statlig stimulans. Forska och väx-programmet bör förstärkas och en skattekreditering för forskning och utveckling i framför allt små företag införas. Sjuklönekostnaden bör slopas helt i företag med upp till tio anställda. vill eftersträva att så långt som möjligt ha ett enhetligt och likformigt regelsystem med få undantag, som är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilde företagaren. avvisar förslaget om sänkt restaurangmoms, då man anser att det är en ineffektiv sysselsättningsåtgärd. RUT-avdraget ska avskaffas och medlen användas till att finansiera barnomsorg på obekväm arbetstid. Kostnaden motsvarar enligt motionärerna 15 000 platser i sådan barnomsorg. ska ROT-avdraget omfatta både flerfamiljshus och byggnader för välfärdens verksamheter. vill ge stöd till utvecklingsprogram för olika branscher och se fortsatta satsningar på industriella utvecklingscenter. Tjänstesektorns stora utvecklingspotential ska tas till vara genom ett särskilt framtidsprogram framtaget tillsammans med företag, universitet och högskolor samt fackliga organisationer. Exportrådgivning och utbildning med fokus på framtidsbranscherna måste stärkas. motsätter sig utförsäljningar av statliga företag. Statligt ägande behövs som en motvikt till spekulationskapitalism och kortsiktighet, anser motionärerna. 2.4 Välfärden och kommunernas ekonomi I propositionen framförs att arbete är grunden för vår gemensamma välfärd. Många individer har drabbats hårt av den finansiella krisen. Därför har åtgärder för att minska krisens effekter prioriterats högt , bl.a. genom höjt flerbarnstillägg, bostadstillägg, bostadsbidrag, grundavdrag för pensionärer och studiemedel. Reformer som jobbskatteavdraget tillsammans med förändringarna i arbetslöshets- och sjukförsäkringen sänker trösklarna in till arbetsmarknaden och stimulerar människor att öka sin arbetstid, framför allt låg- och medelinkomsttagare. Reformerna väntas leda till en stark inkomsttillväxt för dem med relativt låga inkomster. När fler arbetar och färre försörjs av bidrag och transfereringar minskar inkomstskillnaderna i samhället. Den långsiktigt bästa fördelningspolitiken är därför att fler arbetar. Det är av stor vikt att välfärden håller högsta möjliga kvalitet och att den kommer alla till del, varför en rättvis fördelning är en central utgångspunkt. Tillgängligheten, valfriheten och kvaliteten i sjukvården och äldreomsorgen ska fortsätta att stärkas och situationen för utsatta barn och unga förbättras. Målet för hälso- och sjukvården är att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv vård av god kvalitet, oavsett inkomst och bakgrund. En god hälso- och sjukvård ska skapas utifrån varje enskild individs behov och önskemål. Mångfalden av utövare inom välfärdssektorn ska fortsätta att främjas. För att fler kommuner ska införa valfrihetssystem inom äldreomsorgen och införa lokala värdighetsgarantier avsätts statliga medel. Satsningar som gjorts på bl.a. kömiljarden, en stärkt vårdgaranti och ökade möjligheter för patienten att välja vårdgivare har lett till minskade väntetider för vård samt stärkt patienternas ställning och inflytande. innebär en åldrande befolkning och ett framtida ökat vårdbehov ytterligare utmaningar för hälso- och sjukvården. Inriktningen på politiken är därför att ytterligare öka vårdens tillgänglighet, effektivitet och kvalitet. Detta görs bl.a. genom att kömiljarden utvecklas, genom fortsatta satsningar inom psykiatrin samt genom en reform som förbättrar möjligheten till god tandhälsa för utsatta grupper. Dessutom satsas på en prestationsbaserad ersättningsmodell för patientsäkerhet. Vidare har en nationell oberoende granskningsmyndighet inrättats med uppgift att granska och utvärdera vårdens effektivitet. Politiken kommer framöver att fokusera på åtgärder som underlättar en sammanhållen vård och omsorg för äldre med omfattande behov, höjer kompetensen bland äldreomsorgens personal samt utvecklar nya trygga boendeformer baserade på ökad valfrihet och ökat självbestämmande för de äldre. En ökad effektivisering av välfärdssystemen är ett led i att på lång sikt stärka den offentligt finansierade välfärden. Det är därför viktigt att effektiviseringsarbetet är kontinuerligt och omfattar åtgärder som både höjer produktiviteten i de offentligt finansierade tjänsterna och minskar överutnyttjandet i trygghetssystemen. Regeringens arbete med att främja ökad konkurrens och entreprenörskap inom vård och omsorg är en viktig del i arbetet med att stimulera förnyelse, vilket även bidrar till att öka produktiviteten och effektiviteten inom välfärdssektorn. Utbildningspolitiken är vidare av stor betydelse. Utgångspunkten för de åtgärder som regeringen hitintills vidtagit har varit de brister som länge funnits i utbildningssystemet. Bland annat stärks lärarkvaliteten genom ett omfattande lärarlyft och en reformerad lärarutbildning. För att höja kvaliteten och minska avhoppen reformeras gymnasieskolan . Inom den högre utbildningen har en kvalitetssatsning genomförts och studiemedlen och fribeloppen höjts. Kunskapen hos elever i har försämrats. Från att ha tillhört det internationella toppskiktet presterar svenska högstadieelever medelmåttigt i internationella jämförelser. Dessutom råder en svag genomströmning, och det sker många avhopp. Förklaringar som förs fram till de försämrade resultaten är en alltför hög grad av individuellt arbete och att lärarnas kompetens försämrats. Problemen inom utbildningssystemet är allvarliga. För att förbättra utbildningssystemets olika delar har regeringen påbörjat och aviserat en rad åtgärder. Nyckeln till elevernas framgång är enligt regeringen lärarna. Därför är det även fortsättningsvis angeläget att stärka kvaliteten bland lärarna och att höja statusen på läraryrket. Ett sätt att öka statusen kan vara att pröva att premiera duktiga lärare. Inom ramen för 2020-strategin är målet på EU-nivå att till 2020 förbättra utbildningsnivån, särskilt genom att sträva efter att minska antalet elever som avbryter sin skolgång till och genom att öka andelen 3034-åringar som har avslutat en eftergymnasial eller motsvarande utbildning till . nationella mål bör enligt regeringen vara att andelen 1824-åringar som inte avslutat gymnasiestudier och som inte studerar ska vara och att andelen 3034-åringar som har minst en tvåårig eftergymnasial utbildning ska uppgå till . Trots den kraftiga konjunkturnedgången redovisar kommunsektorn ett mycket starkt resultat 2009 och 2010. Till följd av de tillfälliga statsbidragen kunde kommuner och landsting, enligt regeringen, öka utgifterna utan att frångå balanskravet. Överskotten i kommunsektorn förklaras dels av att kommuner och landsting sannolikt underskattade sina inkomster , dels av att antalet arbetade kommunfinansierade timmar minskade något under detta år samt av att kommuner och landsting betalade en lägre sjukförsäkringspremie än tidigare beräknat. Regeringens bedömning är att finanskrisens effekter på kommunsektorns ekonomi väntas bli något mindre långvarig och omfattande jämfört med den bedömning som gjordes i budgetpropositionen . Det är framför allt antalet arbetade timmar och därmed kommunsektorns skatteintäkter som antas komma att utvecklas starkare än tidigare förväntat. Jämfört med 2009 och 2010 räknar regeringen med svagare finanser i kommunsektorn 2011, bl.a. beräknas inkomsterna öka långsammare när merparten av de tillfälliga statsbidragen dras tillbaka. ökade statsbidragen med , och om de ekonomiska regleringarna exkluderas ökade de tillfälliga statsbidragen med . Enligt regeringen bedöms skatteunderlaget hålla uppe inkomsterna för kommuner och landsting 2011 till följd av den starkare konjunkturen. Den genomförda sjukförsäkringsreformen innehåller en rad åtgärder, bl.a. en rehabiliteringskedja, en fast tidsgräns för rätten till sjukpenning samt införandet av stadigvarande nedsatt arbetsförmåga som grundprincip för beviljande av sjukersättning. Syftet med reformen har varit att skapa drivkrafter för en mer aktiv sjukförsäkringsprocess som de med allvarliga sjukdomar ska känna sig trygga med sin försörjning. Inom ramen för reformen har vidare hälso- och sjukvårdens roll i sjukskrivningsprocessen lyfts fram genom den s.k. sjukskrivningsmiljarden och införandet av den medicinska rehabiliteringsgarantin. Sjukskrivningsmiljarden stimulerar landstingen att ge sjukskrivningsfrågorna en högre prioritet i hälso- och sjukvården, vilket också har också lett till kortare väntetider i hälso- och sjukvården. Den medicinska rehabiliteringsgarantin innebär en förstärkt medicinsk behandling och rehabilitering för individen. Reformen har i huvudsak varit framgångsrik, men stora förändringar kan emellertid leda till orimliga och ibland icke avsedda effekter. En arbetsgrupp i har därför sett över regelverken och deras tillämpning. Resultatet har presenterats i en departementspromemoria. Översynen har riktats in på ett antal justeringar i reformen dels så att konsekvenserna för svårt sjuka med obetydlig arbetsförmåga blir enligt avsikterna, dels för att säkerställa kvaliteten i arbetsmarknadsåtgärderna. Det är även viktigt att kvalitetssäkringen av reformen fortsätter via bl.a. uppföljningar och utvärdering. och Arbetsförmedlingen har därför fått i uppdrag av regeringen att analysera behovet och omfattningen av gemensamma rehabiliteringsinsatser i samverkan efter 2011 och lämna förslag på hur dessa kan vidareutvecklas samt även redovisa vilket stöd som erbjuds personer som lämnar sjukförsäkringen och hur detta upplevts av de försäkrade. Utifrån översynen av sjukförsäkringsreformen avser regeringen att återkomma med förslag på ett antal större justeringar för att säkerställa reformens intentioner, bl.a. en justering vid den bortre tidsgränsen med inriktningen att sjukpenning på den s.k. fortsättningsnivån ska kunna utbetalas för ytterligare dagar om det på grund av den försäkrades sjukdom skulle vara oskäligt att inte göra så. Vad avser ersättningen i såväl arbetslöshetsförsäkringen som sjukförsäkringen anser regeringen att det är viktigt att den ger incitament för personer att återgå i arbete. Denna fråga är föremål för översyn i den parlamentariska kommittén om hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet (dir. 2010:48). Socialdemokraterna framhåller i sin motion att arbete är grunden för välfärd och välstånd och att välfärd och möjligheter ska komma alla till del. En omfattande och generell välfärd som ger en bra trygghet ökar tilliten i samhället och bidrar till en mer positiv utveckling av såväl ekonomin som samhället. Alla som kan ska arbeta, vilket krävs för att kunna finansiera en hög välfärd, särskilt med tanke på den utmaning som den demografiska utvecklingen medför. På agendan står jobben först, för om jobben så också ekonomin och kvaliteten inom vården, skolan och omsorgen. En åldrande befolkning innebär stigande behov av hälso- och sjukvård, vilket i sin tur innebär större offentliga åtaganden och större behov av finansiering. För att möta detta krävs enligt motionärerna en ökad sysselsättning, effektiviseringar inom offentlig verksamhet och insatser för en bättre folkhälsa för att minska vårdbehoven. Politiken bör vidare inriktas på investeringar som vänder utvecklingen för den svenska skolan, där en modern kunskapsskola med kvalitet och kreativitet i centrum ska skapas. behöver en storsatsning på lärande och högre kvalitet i undervisningen, och läraryrkets status behöver stärkas liksom karriärmöjligheter inom skolan. Genom en kvalitetssäkring ska det bli lättare att välja skola, skolklasserna för de minsta barnen bör bli mindre och förskoleklasserna bör bli obligatoriska. Antalet ungdomar som skaffar sig eftergymnasial utbildning måste öka. Det behövs vidare aktiva insatser för att avskaffa barnfattigdomen. Familjens ekonomi ska inte vara avgörande för barns framtid. Genom kompensatoriska åtgärder kan samhället förbättra och underlätta barns uppväxtvillkor, t.ex. genom att det finns fritidsgårdar, att det råder avgiftsfrihet för barnsjukvården eller att kommunerna anordnar sommarlovsaktiviteter. Det ska enligt motionärerna råda nolltolerans mot barnfattigdom och målet är att helt avskaffa barnfattigdomen. Den viktigaste insatsen är att bekämpa arbetslösheten och skapa förutsättningar för högre sysselsättning. Ytterligare insatser är dock nödvändiga och förslag som motionärerna ska titta närmare på är höjt underhållsstöd, införande av barnomsorg under obekväm arbetstid, höjt tilläggsbidrag för studenter med barn, kulturinsatser för barn i utsatta områden, förbud mot frivilliga avgifter inom skola och förskola samt rätt till heltid inom offentlig sektor. Motionärerna kräver att regeringen redogör för den förda politikens konsekvenser för barnfattigdomens utveckling. Motionärerna vill se sänkta avgifter i den kommunala kultur- och . För att stimulera kommunerna att sänka sina avgifter föreslås ett stimulansbidrag. Vidare vill motionärerna ha fri entré på statliga museer. Sjukförsäkringen ska grundas på arbetslinjen. Detta kräver satsningar på rehabilitering, en aktiv arbetsmarknadspolitik och en arbetsmarknad där människor får chansen att visa vad de kan bidra med. Om man blir sjuk och inte kan arbeta ska man få tillgång till en försäkring som ger både rätt till snabb rehabilitering tillbaka till arbete och en ekonomisk trygghet . Socialdemokraterna anser att det behövs en grundlig utvärdering av pensionssystemet. Pensionssystemet är ekonomiskt robust men visar studier på låga framtida statliga pensionsnivåer för breda grupper av löntagare, vilket enligt motionärerna kan påverka förtroendet för det gemensamma pensionssystemet. Pensionssystemet står inför stora utmaningar , t.ex. den demografiska utvecklingen som innebär att de som förvärvsarbetar måste försörja allt fler. Med en hög långtidsarbetslöshet försämras förutsättningarna att långsiktigt finansiera pensionerna. En växande grupp medborgare riskerar därmed att få mycket låga pensioner till följd av att de utförsäkrats och/eller ställts utanför arbetsmarknaden . För att långsiktigt säkra pensionssystemets hållbarhet och trygga bra pensioner för breda yrkesgrupper är det viktigt att sysselsättningen ökar och att åtgärder vidtas för att möjliggöra för många fler löntagare att arbeta längre. Det kräver bl.a. ökade resurser för kontroll, forskning och utveckling av arbetsmiljöarbetet. Men det krävs också förbättrade insatser för rehabilitering och omställning för att förhindra den utslagning från arbetslivet som sker. Det behövs också en grundligare analys av vilka effekter de senaste årens förändringar riskerar att få för pensionssystemet. Den bör göras i nära dialog med arbetsmarknadens parter och genomföras inom ramen för den breda pensionsöverenskommelsen över blockgränserna. Syftet bör vara att trygga goda pensioner och slå vakt om ålderspensionssystemets långsiktiga ekonomiska stabilitet. Regeringen bör återkomma med en redovisning av hur den statliga ålderspensionen påverkas av framväxten av en låglönemarknad och den högre arbetslöshetsnivå som etablerats , där stora grupper ställts utanför arbetsmarknaden och de gemensamma trygghetssystemen. vill ha en välfärd som är till för alla, med robusta trygghetssystem, en hälso- och sjukvård av hög kvalitet, en värdig äldreomsorg och en skola med hög kvalitet. Ingen ska begränsas i sin utveckling. Skolan ska ge unga möjligheter att utvecklas på sina egna villkor till sin fulla potential. Kvaliteten i , gymnasieskolan och högskolan behöver förbättras. ska vara tryggt och klyftorna mellan människor små. Storleken på barngrupperna i förskolan och fritids behöver minska, och det behövs fler sysselsatta i vården och omsorgen så att våra äldre kan få en värdig omsorg. Dessutom ska kvaliteten i hälso- och sjukvården stärkas. För att uppnå en ökad kvalitet inom vill motionärerna öka den klassrumsnära forskningen, öka möjligheterna för fler lärare att forska på deltid samt förbättra studie- och yrkesvägledningen. Ett samhälle i ständig utveckling behöver ett väl fungerande utbildningssystem. Den svenska högskolan har byggts ut kraftigt genom fler utbildningsplatser.