bet · GZ01AU2 · 2011-12-07 00:00:00 — Mot denna bakgrund och med tanke på den faktiskt höga arbetslösheten är det av stor vikt att ungdomar och studenter ges möjlighet till olika former av praktik i arbetslivet. Dessa olika praktikformer har dock en rad olika förutsättningar och olika huvudmän, vilket innebär att det är svårt att som arbetsgivare ha en överblick över och kunskap om vilka praktikanter som är lämpligast för det enskilda företaget. Det är också svårt för enskilda elever och studerande att själva ha kunskap om de företag som är villiga att ta emot praktikanter. Därför har det skapats ett antal praktikförmedlingar i . Dessa har tillkommit genom samarbete mellan myndigheter, kommuner, arbetsgivare, fackliga organisationer m.fl. välkomnar dessa initiativ och anser att regeringen bör bidra till att sådan verksamhet sprids över hela landet. Det handlar t.ex. om att stimulera användningen av webbaserade verktyg och att driva på för att åstadkomma partssammansatt samarbete i regioner och kommuner. anser att denna form av praktikförmedlingar kan spela en viktig roll i matchningen för att å ena sidan elever, studenter och arbetslösa och å andra sidan arbetsgivare ska kunna komma i kontakt med varandra. Jag föreslår att ger regeringen till känna vad som anförts om praktikförmedlingar. Motion A312 (MP) tillstyrks. Kompetensförsörjning, punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A284 av (S) och 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkandena 2, 9 och 13 samt 2011/12:A368 av (S). Kompetens är en av de viktigaste faktorerna bakom ekonomisk tillväxt. En välutbildad arbetskraft betyder att fler kan ta ett vidare ansvar och att det blir möjligt att höja förädlingsvärdet på produktionen. I en allt skarpare global konkurrens är den viktigaste konkurrensfördelen att lära nytt och kunna ställa om snabbare än konkurrenterna. Möjligheten till kompetensutveckling är betydelsefull för att människor ska kunna arbeta och bidra under ett helt yrkesliv. För ett hållbart arbetsliv och en bättre kvalitet krävs att de anställdas kompetens synliggörs, används och utvecklas. Utbildningsnivån påverkar även BNP. En undersökning av 83 rika och fattiga länder visar att extra utbildning ger en BNP-nivå som är högre per capita. Svenska studier har konstaterat att lärandet i arbetslivet har stor betydelse för företagens konkurrenskraft vad avser arbetsproduktivitet och lönsamhet. Utbildningsnivån har även stor betydelse för risken att drabbas av arbetslöshet. Knappt hälften av de anställda i deltar i någon form av kompetensutveckling . De allra flesta av dem deltar i någon form av personalutbildning i . Längre utbildningar är mycket ovanliga. Av utbildningarna genomförs på arbetstid. De yngsta och de äldsta på arbetsmarknaden (under och ) får minst utbildning. När vi socialdemokrater talar om kompetensutveckling i arbetslivet anser vi att det är relevant att dela upp denna i tre olika typer av utbildning: Kunskaper som är nödvändiga för att på ett bra och säkert sätt utföra arbetsuppgifterna och kunna delta i utvecklingen på arbetsplatsen. Detta är den vanligast förekommande formen av kompetensutveckling som också ofta kallas personalutbildning. Kunskaper som är nödvändiga för att individen ska kunna ta på sig helt nya arbetsuppgifter och kanske ta på sig ett större ansvar än tidigare eller utföra arbetsuppgifterna på ett kvalitativt bättre sätt . Kunskaper som är önskvärda för att stärka individens ställning, och därmed valmöjligheter och karriärmöjligheter, på arbetsmarknaden. I ett samhällsperspektiv finns det skäl att uppmuntra och underlätta framför allt kompetensutveckling av typ 2 och 3 för att skapa en dynamisk och flexibel arbetsmarknad med hög grad av förmåga till förnyelse och hållbarhet. vill vi genomföra en långsiktig och strategiskt viktig reform för att ge alla på arbetsmarknaden möjlighet till kompetensutveckling. Vi vill införa en kompetensförsäkring som omfattar alla på den svenska arbetsmarknaden och som bygger på arbetslinjen. Kompetensförsäkringen ska göra det möjligt för människor att utveckla sitt kunnande antingen för att långsiktigt klara att behålla sitt jobb och yrke, eller för att byta arbetsuppgifter, bransch eller yrke. Kompetensförsäkringen ska inte användas för att ersätta befintlig finansiering av utbildningsinsatser utan ge helt nya och utökade möjligheter till kompetensutveckling. I utformandet av en sådan försäkring är det viktigt att involvera arbetsmarknadens parter och ta till vara deras kunnande och engagemang på området. Problemen med dålig matchning på arbetsmarknaden måste hanteras och därför bör en kompetenskommission tillsättas. Dess syfte ska vara att föreslå åtgärder som gör att företag och branscher hittar rätt kompetens vid rätt tillfälle. Det handlar både om att studera och föreslå åtgärder på nationell nivå och om att kartlägga behov lokalt och regionalt. Kommissionen ska inhandla olika former av utbildningar eller andra lämpliga åtgärder från privata såväl som offentliga utbildningsföretag, universitet, högskolor och kommuner. Åtgärderna ska vara inriktade på de aktuella kompetensbehov arbetsgivarna har på både gymnasial och eftergymnasial nivå. Syftet ska vara att föreslå åtgärder som har största möjliga sysselsättningseffekt, med hänsyn till de resurser som kommissionen får till sitt förfogande. Kommissionen ska också ge stöd till arbetsgivare som anställer personal för att bidra till kompetensutveckling inom företagets regi. Kommissionen ska få i uppdrag att analysera vad som kan göras för att öka söktrycket till de utbildningar som bedöms som strategiska för näringsliv och offentlig sektor men som har svårt att fylla sina utbildningsplatser. Kommissionen ska bestå av företrädare för näringslivets branschorganisationer, små och stora företag, kommuner, stat och fackföreningar. Studier för arbetslösa inom den reguljära utbildningen Vi föreslår att Arbetsförmedlingen får möjlighet att ge arbetslösa tillfälle att studera inom den reguljära utbildningen med samma villkor som inom arbetsmarknadsutbildningen. Utbildningen bör bedrivas under maximalt ett läsår. Besluten ska grundas på en individuell bedömning. En individuell handlingsplan där tidigare utbildning, validering av befintlig kompetens och en bedömning av individens jobbchanser efter utbildning ska vara avgörande. Vi föreslår att ger regeringen till känna vad som anförts om kompetensförsörjning. Motionerna A284 (S) och A335 (S) yrkandena 2, 9 och 13 tillstyrks. Arbetsmarknadspolitiska program och insatser, punkt 6 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A239 av och (båda S) och 2011/12:A385 av (S) samt 2011/12:A252 av (M), 2011/12:A273 av och (båda SD), 2011/12:A323 av och (båda S) och 2011/12:A332 av och (båda S). Arbetsmarknadspolitiska program är viktiga instrument för att hjälpa arbetssökande på vägen till nytt arbete. Arbetspraktik och arbetsmarknadsutbildning är bara några exempel på möjligheter till att komma tillbaka i arbetslivet. Det finns en stor mängd stöd till företag som anställer personal. Arbetsförmedlingarna runt om i landet beslutar om dessa stöd. är kravet på arbetsgivare som får dessa stöd att de har tecknat försäkringar. Det finns också regler om att den fackliga organisationen ska informeras och underteckna sådana anställningsstöd. Det är viktigt att stöden inte ges så att de snedvrider konkurrensen mellan olika företag. I detta sammanhang har den fackliga organisationen ofta mycket bra information att tillföra så att balansen upprätthålls mellan olika företag inom samma bransch. Det är också viktigt att arbetsförhållandena för de anställda följer de kollektivavtal som finns inom en bransch. Vi anser därför att villkor i enlighet med kollektivavtalet bör vara en självklar förutsättning för att bevilja samhällsstöd vid anställningar. Det är också viktigt att möjligheten att få del av arbetsmarknadspolitiska program ges till alla på lika villkor. Det finns en del studier och undersökningar som visar att kvinnor inte ges samma förutsättningar som män. Likvärdiga förutsättningar måste ges till arbetssökande oavsett kön om vi ska leva upp till målet att bryta de könsstrukturer som finns på den svenska arbetsmarknaden. Kvinnors deltagande på arbetsmarknaden i är ett av världens högsta. Detta förpliktar och förbinder oss att ständigt utveckla kvinnors möjligheter till ett jämlikt deltagande i de arbetsmarknadspolitiska programmen. Vi föreslår att ger regeringen till känna vad som anförts om arbetsmarknadspolitiska program. Motionerna A239 (S) och A385 (S) tillstyrks. Arbetsmarknadspolitiska program och insatser, punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A273 av och (båda SD) och 2011/12:A239 av och (båda S), 2011/12:A252 av (M), 2011/12:A323 av och (båda S), 2011/12:A332 av och (båda S) och 2011/12:A385 av (S). En av de viktigaste principerna i ett demokratiskt samhälle är att alla medborgare har samma rättigheter och skyldigheter oavsett ursprung, kön, religion eller sexuell läggning. Ingen invånare i ska kunna ha mer långtgående rättigheter än någon svensk medborgare. Etnisk diskriminering på arbetsmarknaden sker primärt genom regeringens satsning på instegsjobb. Genom lagstiftning har man sett till att svenska medborgare diskrimineras genom att en arbetsgivare som anställer nyanlända invandrare får av lönekostnaden, max per dag, finansierad av skattebetalarna. Det som sker är skattesubventionerad diskriminering av den svenska befolkningen. Kostnaden har skjutit i höjden. Det finns alltså såväl kostnads- som rättviseargument för att slopa instegsjobben. Vad som anförts om att stoppa den etniska diskrimineringen genom att slopa instegsjobben bör ges regeringen till känna. Motion A273 (SD) tillstyrks. Insatser mot ungdomsarbetslöshet, punkt 7 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A256 av och (båda S), 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkande 11 och 2011/12:A336 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2011/12:Fi242 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2011/12:A220 av (S), 2011/12:A257 av (S), 2011/12:A259 av och (båda S), 2011/12:A279 av (M), 2011/12:A299 av (M), 2011/12:A339 av (M), 2011/12:A340 av (M) och 2011/12:A383 av och (båda SD). är ett av de länder i som har högst ungdomsarbetslöshet. Ungdomar och kvinnor används ofta som flexibilitetsbuffert på arbetsplatser. De anlitas vid behov och vid arbetstoppar men slås ut lika snabbt som de kommer in. Flera myndigheter har rapporterat att ungdomars ekonomiska situation har försämrats. Det har också skett en kraftig ökning av antalet ungdomar som tvingas försörja sig på socialbidrag. De som är unga ska bära upp samhället . Det är ett ekonomiskt och mänskligt slöseri att låta många unga börja sitt vuxenliv med arbetslöshet. Det är ovärdigt ett välfärdssamhälle som det svenska. Många unga som saknar jobb har inte en fullständig gymnasieexamen. De måste få chansen att komplettera sin utbildning inom vuxenutbildningen eller på högskola. Det är en paradox av hög arbetslöshet att vi kommer att ha betydande generella problem med tillgången till arbetskraft. i modern tid kommer antalet nytillträdande ungdomar att vara lägre än åldersavgångarna på riksnivå. Av landets län är det endast tre , och som får fler ungdomar och som redovisar gynnsamma balanstal för perioden 20102025. Alla andra län får betydligt färre ungdomar som träder in på arbetsmarknaden än antalet åldersavgångar. Vi föreslår därför tidiga och snabba insatser för unga arbetslösa. De ska inte, som är fallet, behöva vänta på verkningsfulla insatser. Aktivitetsförbudet på Arbetsförmedlingen måste tas bort. Vi vill också införa traineeplatser för unga i privat och offentlig verksamhet. Vi föreslår att dessa inrättas genom kreditering på arbetsgivarnas skattekonton för dem som anställs som trainee. arbetslöshetsperiod ska inte vara ett kriterium för att komma i fråga för insatsen. Alla arbetsgivare ska kunna ansöka om att anställa en trainee under förutsättning att 1) man kan visa att det finns behov av nyrekrytering till följd av generationsväxling av ett till , 2) det finns en godkänd handlingsplan med ett tydligt utbildningsinnehåll, den traineeanställde ska få kunskaper om arbetsplatsen och branschen samt ges möjlighet att pröva på arbetsplatsens olika avdelningar och verksamheter, 3) det finns en utsedd handledare på arbetsplatsen och 4) att avtal om traineeanställningar sluts av arbetsmarknadens parter. Vi föreslår att ger regeringen till känna vad som anförts om insatser mot ungdomsarbetslöshet. Motionerna A256 (S), A335 (S) yrkande 11 och A336 (S) yrkande 1 tillstyrks. Insatser mot ungdomsarbetslöshet, punkt 7 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Fi242 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2011/12:A383 av och (båda SD) samt 2011/12:A220 av (S), 2011/12:A256 av och (båda S), 2011/12:A257 av (S), 2011/12:A259 av och (båda S), 2011/12:A279 av (M), 2011/12:A299 av (M), 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkande 11, 2011/12:A336 av m.fl. (S) yrkande 1, 2011/12:A339 av (M) och 2011/12:A340 av (M). Vi sverigedemokrater vill införa en helt ny anställningsform lärlingsanställningar där arbetsgivaren är helt befriad från att betala arbetsgivaravgift. Lärlingsanställningen ska också kunna vara en provanställning , i stället för dagens . Lärlingen ska kunna anställas till av ingångslönen. Syftet med lärlingsanställningar är att uppmuntra arbetsgivare att anställa ungdomar upp till för att få bukt med den enorma ungdomsarbetslösheten. har högre ungdomsarbetslöshet än övriga , och högre än länderna i EU-15. Vi sverigedemokrater menar att det är av yttersta vikt att riktiga lärlingsanställningar införs. Inte minst skulle det förbättra matchningen på arbetsmarknaden och säkra våra ungdomars kompetens när arbetsgivare uppmuntras att anställa ungdomar som lärlingar. I vår budgetmotion skjuter vi till resurser motsvarande 50 000 lärlingsjobb. För detta avsätter vi , baserat på ett antagande om en undanträngningseffekt på . Skulle undanträngningseffekten vara blir satsningen kostnadsneutral. Alliansen talade i förra valrörelsen om vikten av ett utvecklat lärlingssystem. Det visade sig dock vara tomma ord då förslaget lyser med sin frånvaro. system för lärlingsjobb är väl beprövat, och i används liknande system som framgångsrika arbetsmarknadspolitiska metoder. Med skyhöga ungdomsarbetslöshet är det av yttersta vikt att regeringen utreder möjligheterna att införa verkliga lärlingsjobb enligt vad som anförs i motionen. Utöver den nya lärlingsanställningen för vi sverigedemokrater i vår budgetmotion fram även andra förslag för att minska ungdomsarbetslösheten, bl.a. utökade möjligheter till undantag från turordningsreglerna i LAS och utökade möjligheter för ungdomar att beviljas starta-eget-bidrag. Vad som ovan anförts om lärlingsanställningar bör ges regeringen till känna. Motionerna Fi242 (SD) yrkande 9 och A383 (SD) tillstyrks. Åtgärder för personer som står långt från arbetsmarknaden, punkt 8 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2011/12:A255 av (S), 2011/12:A260 av och (båda S), 2011/12:A262 av (KD) och 2011/12:A277 av och (båda SD). En del av en fungerande arbetslinje handlar om hur de som står längst från arbetsmarknaden ska ges möjligheter att leva på eget arbete utifrån de egna förutsättningarna. Många av dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden personer med funktionsnedsättning, sjuka, långtidsarbetslösa, nyanlända, unga utan utbildning riskerar med regeringens politik att permanent uteslutas från arbetsmarknaden. Det kan vi aldrig acceptera. Regeringen har valt att placera långtidsarbetslösa i jobb- och utvecklingsgarantin som inte leder till jobb. Endast en bråkdel av dem som lämnar fas 3 finner ett jobb eller en utbildning som leder till jobb. Vi vill fasa ut jobb- och utvecklingsgarantin och ersätta den med aktiva insatser av hög kvalitet som leder till jobb. För personer med behov av stöd och insatser inom ett flertal områden till följd av en komplex problemsituation, där arbetslöshet ingår som en del, och som befinner sig långt från arbetsmarknaden måste nya och helt andra möjligheter än erbjudas. De ska kunna få tillgång till en kraftsamling för att ta sig in på, eller tillbaka till, arbetsmarknaden. Det kan handla om personer som aldrig fått en chans till jobb till följd av en funktionsnedsättning, om dem som varit arbetslösa eller sjuka eller om dem som av andra skäl behöver ett mer omfattande stöd. Vi vill skapa en kraftsamling med möjlighet till en personlig handlingsplan med resurser för individuellt anpassade insatser efter varje enskild individs behov. Genom att slå samman delar av Arbetsförmedlingen och delar av , och därutöver tillföra nya resurser till en gemensam organisation, vill vi erbjuda människor en kraftsamling för att komma in på eller tillbaks till arbetsmarknaden. Individen ska själv ansöka om att få tillhöra detta som vi benämner Kraftsam, och bara de som har stora eller komplexa behov som inte kan tillgodoses inom den reguljära arbetsmarknadspolitiken ska kunna beviljas detta stöd. Den som antas till Kraftsam ska få en kvalificerad personlig handläggare som tillsammans med den enskilde utarbetar en individanpassad insatsplan. När insatsplanen har godkänts och kvalitetssäkrats får man en samlad ram av medel, en påse pengar, för att finansiera och upphandla de olika insatser som krävs från olika aktörer. Det kan vara myndigheter eller kommuner men även organisationer eller privata aktörer, allt anpassat efter varje individs särskilda behov. Kraftsam ska lösa problemet för dem som vanligtvis hamnar mellan olika myndigheters ansvarsområden och där ingen aktör har ansvaret för helheten. Det gäller personer som kan ha behov av både utbildning, rehabilitering, praktik och medicinska och sociala insatser kombinerade i ett samlat fungerande handlingsprogram. För att bli antagen till Kraftsam ska det inte ställas upp stela tidsgränser, det individuella behovet ska styra. Kraftsam är motsatsen till passiv förvaring; det är just en kraftsamling som kräver att individen själv aktivt medverkar för att ta det avgörande steget in på arbetsmarknaden. Som antagen till Kraftsam ska individen behålla sin tidigare försörjning (t.ex. a-kassa, sjukpenning, sjukersättning eller försörjningsstöd) som kraftsamlingen pågår. Kommunerna ska erbjudas att teckna samarbetsavtal med sitt lokala Kraftsamkontor, och det bör bli möjligt att sammanföra både de samlade statliga resurserna och de kommunala för att skapa så bra individuella handlingsplaner som möjligt. Kraftsamlingen ska leda till att människor kan försörja sig själva genom eget arbete. Det kan ske på den reguljära arbetsmarknaden med eller utan olika former av stöd och anpassning eller genom en subventionerad anställning som t.ex. lönebidrag eller plusjobb. Kraftsam kan ses som en vidareutveckling av Finsam och kräver att barriärer mellan de olika myndigheterna rivs och att resurserna kan användas mer flexibelt och samlat utifrån individens behov. Kraftsam innebär både en ambitionshöjning och en förändrad organisation. Kraftsam måste därför byggas upp successivt för att säkerställa kvaliteten när det gäller både bedömningar och insatser. Vi vill därför inleda med försöksverksamhet på någon eller några platser . Vi föreslår att ger regeringen till känna vad som anförts om åtgärder för personer som står långt från arbetsmarknaden. Motion A335 (S) yrkande 4 tillstyrks. Åtgärder för personer som står långt från arbetsmarknaden, punkt 8 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A277 av och (båda SD) och 2011/12:A255 av (S), 2011/12:A260 av och (båda S), 2011/12:A262 av (KD) och 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkande 4. En riksdagsmajoritet röstade under /11 för att inga fler personer skulle slussas in i jobb- och utvecklingsgarantins tredje fas. I jobb- och utvecklingsgarantin deltar 120 000 långtidsarbetslösa och kostnaden beräknas till . Omfattande kritik har riktats mot programmet som av flera tunga instanser, såsom () och , bedömts vara mycket dåligt styrt av regeringen och där det inte finns någon kapacitet för större programvolymer som det ser ut . En mycket liten del av deltagarna kommer upp i den aktivitetsnivå som programmet egentligen fordrar, och programmets tredje fas, fas 3, utnyttjas av mer eller mindre seriösa arbetsgivare som får betalt för att erbjuda sysselsättning. Att fas 3 inte påverkar möjligheten att få jobb får stöd av IFAU:s stora utredning. Det finns också klara indikationer på att de som sysselsätts genom fas 3 genomför arbete som annars skulle ha utförts av ordinarie anställda. Det kostar alltså staten enorma summor till ingen nytta. Det vittnas också om att den sysselsättning som erbjuds på många företag är allt annat än meningsfull. I stället nyttjar företagen arbetskraft för till synes meningslösa arbetsuppgifter enkom för att få ersättning för dessa. Programmet har, som påpekar, varit mycket bristfälligt styrt. Det har varit ett arbetsmarknadspolitiskt misslyckande som framför allt har gynnat arbetsgivare men i mycket liten grad påverkat möjligheterna för programdeltagarna att få jobb. I stället har de permanentats i utanförskap. beslut att stoppa anvisningarna till fas 3 var ett steg i rätt riktning, men hela systemet måste ändras. Vi vill se ett statligt alternativ till jobb- och utvecklingsgarantin, vilket garanterar meningsfull och framför allt samhällsnyttig sysselsättning för programdeltagarna. Det finns många statliga, regionala och kommunala verksamheter där behovet av arbetskraft är skriande och där ett statligt alternativ till jobb- och utvecklingsgarantin skulle lösa en stor del av problemet. Att styra programmet så att programdeltagarna arbetar inom samhällsnyttig verksamhet som vård, skola, försvar, omsorg och infrastruktur är eftersträvansvärt, och arbetsinsatsen skulle gynna såväl samhället som enskilda. Det skulle också göra att programdeltagarna skulle motiveras mer genom att jobba inom t.ex. välfärdssektorer. Dagens system motiverar inte fas 3-praktikanterna då styrningen är alltför dålig och många företag inte erbjuder en meningsfull sysselsättning åt praktikanterna. Vad som ovan anförts om att utreda möjligheterna att ersätta dagens fas 3 med ett helt nytt system, under det allmännas försorg, bör ges regeringen till känna. Motion A277 (SD) tillstyrks. Funktionshindrades arbetsmarknad, punkt 9 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A319 av (S) och 2011/12:A300 av Finn m.fl. (M) yrkande 2, 2011/12:A309 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2011/12:A349 av och (båda KD), 2011/12:A374 av (M), 2011/12:A386 av Per Åsling och (båda C) yrkande 2 och 2011/12:A389 av Per Lodenius och (båda C). Arbetslösheten för personer i arbetsför ålder med funktionsnedsättning är mycket hög. Denna dystra statistik har gällt länge oavsett konjunktur.