bet · GY01UU10 · 2011-05-12 00:00:00 — Vi vänder oss särskilt mot utskottets yttrande att EU:s utrikespolitik är vår utrikespolitik. Det är direkt häpnadsväckande att utskottet med detta yttrande vill lägga sig platt för Europeiska unionen och därigenom helt ignorera svenska utrikesintressen.I samband med detta vill jag också tillägga att har antagit en kritisk inställning till EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik, och vi vidhåller denna inställning. Det är vår mening att inte längre bör delta i uppsättning av unionens snabbinsatsstyrkor och att det svenska deltagandet i den nordiska stridsgruppen bör avvecklas.Fru talman! ser positivt på att länder i kan samarbeta och finna lösningar på gemensamma angelägenheter. Vi kan också hålla med om att behöver samarbeta kring asylpolitiken och att det kan finnas positiva delar i ett gemensamt europeiskt asylsystem.Ett gemensamt asylsystem skulle kunna bidra till att minska dramatiska skillnader i asylinströmningen till enskilda medlemsstater . Vi instämmer också i utskottsmajoritetens strävan efter en långsiktigt hållbar migrationspolitik och att bör ges en mer framträdande roll. Med detta sagt vill vi ändå understryka att en sådan långsiktigt hållbar migrationspolitik inte är kompatibel med den nivå på invandring som är fallet i . Utöver detta vill vi också understryka att det är de enskilda medlemsländerna som ytterst ska få ansvara för sin egen migrationspolitik.I likhet med utskottsmajoriteten anser jag att det är viktigt att förebygga och bekämpa människohandel i även genom internationell samverkan. menar däremot att detta inte bör regleras genom överstatliga direktiv utan hade hellre sett att det sker på bilateral basis.Fru talman! Låt mig sammanfatta med att vi sverigedemokrater är oerhört skeptiska till mycket av den verksamhet som unionen sysslar med och den utveckling vi ser i EU. Det är vår övertygelse att dessa brister inte kan avhjälpas. Det enda som i realiteten återstår är ett svenskt utträde ur EU och att omförhandla vårt medlemskap till att enbart omfatta Europeiska ekonomiska samarbetsrådet. Innan detta kan ske vill vi bestämt motsätta oss ett turkiskt inträde i unionen. Vi vill ha ett fortsatt nej till ett svenskt medlemskap i och ett återupprättat gränsskydd.Sverigedemokraterna vill i samarbete med andra länder arbeta för ett bättre och en bättre värld, men vårt ska vara ett självständigt, demokratiskt och fritt land. (Applåder)I detta anförande instämde , , Per Ramhorn, och (alla SD). Vi diskuterar regeringens skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen 2010. Det kan låta som en formalitet. Men det behöver det inte vara, har varit ett av de mer dramatiska åren i Europeiska unionens historia.2010 var året som dominerades av eurokrisen i Europeiska unionen. Det var inledningen på en lång rad år av kris för EU:s gemensamma valuta och för den gemensamma ekonomiska politiken. 2010 var året då man fick rycka ut i räddningsaktion efter räddningsaktion för att europeiska banker inte skulle gå omkull. Det var året då eurons svaghet visade sig med full styrka. Det var året då en rad länder hamnade i akut statsfinansiell kris. Det var året då EU fick rycka ut och rädda först och sedan , och det var året då vi insåg att detta var de två första länder i en lång rad som kommer att råka ut för den ekonomiska krisen.Vad beror då krisen på? Dess grundläggande orsak är framför allt en alldeles oansvarig spekulation av stora banker och finansinstitut. Det är bankerna som har orsakat krisen på . Det är bankerna som har orsakat en stor del av de förluster som skattebetalarna nu får betala.I några fall handlar det också om dåligt skötta statsfinanser. Så är det exempelvis i det grekiska fallet, där skatteintäkterna har varit alltför låga. Men det går inte att undgå att krisen har förstärkts av den gemensamma valutan i sig. I högkonjunktur och i överhettning innebar den gemensamma räntan att länderna inte kunde dämpa överhettningen i ekonomin. Man fick våldsamma prisökningar, och man fick en spekulationsbubbla som har brustit. Fallhöjden ned i krisen blev ännu högre.I dag skulle länder som och akut behöva en lägre räntenivå och en helt annan växelkurs än . Det är inte möjligt. Euron förstärkte krisen på vägen in i den, och euron gör det svårare att ta sig ur den djupa ekonomiska krisen.Vi kan konstatera att det var tur att vi avstod från EU:s valutaunion i folkomröstningen . Det skulle vara intressant att höra alla de som då var på ja-sidan kommentera om de fortfarande tycker att det är rimligt att vi ger upp vår egen valuta och vår möjlighet att ha en penningpolitik som avpassas till nationella förhållanden.Det faktum att vi valde att stå fria från EU:s valutaunion har inte bara räddat stora delar av vår makroekonomiska utveckling utan också hundratals företag och tiotusentals arbetstillfällen i . Jag är stolt att som vänsterpartist ha bidragit till att vi står fria från denna misslyckade valutaunion.Vad är då EU:s svar på eurokrisen? EU:s svar är ett angrepp på välfärdsstaterna runt om i EU. Man kräver nedskärningar och lönesänkningar, och man angriper löntagarnas rättigheter. Vi kan se hur EU via sina olika instrument pekar ut att pensionerna ska sänkas, att lönebildningen ska ändras, att statliga företag ska privatiseras och att a-kassan ska sänkas runt om i . Så ser svaret på eurokrisen ut.Det är en kris som i grunden har orsakats av en oansvarig finansspekulation och en felkonstruerad valutaunion. Dess pris får nu löntagare, pensionärer och fattiga betala.Det andra svaret som den europeiska unionen ger är att man ska centralisera makten över den ekonomiska politiken. Den kris som har förstärkts så kraftfullt just av en centraliserad penningpolitik ska lösas genom en centraliserad finanspolitik. Vi tror att det är en politik dömd att misslyckas.För vanligt folk, för vanliga greker, portugiser, spanjorer och irländare, innebär euroexperimentet dramatiskt stigande arbetslöshet, stor otrygghet och växande fattigdom. EU:s valutaunion fungerar helt enkelt inte.Vi kan också se att de akuta räddningspaket som den europeiska unionen har tvingats till, och som man nu förhandlar fram med , har visat sig vara helt otillräckliga. är inne i en ny akut kris. kommer sannolikt också att behöva förhandla om villkoren för sitt räddningspaket. Skulle krisen sprida sig till större euroekonomier som och vet vi inte om den gemensamma valutan överlever och vad konsekvenserna blir för den ekonomiska utvecklingen i hela den europeiska unionen.Som svar på detta krävs en helt annan politik. Det krävs att det som var krisens orsak åtgärdas, annars riskerar vi att fastna i krisen. Vi måste lära oss att när oansvarig spekulation förstör samhällsekonomier och skapar massarbetslöshet måste spekulationen åtgärdas.Former av spekulation som inte tillför något värde och inte innebär några investeringar men som är en fara för samhällsekonomin bör helt enkelt förbjudas. En transaktionsskatt bör införas för att dämpa våldsamma rörelser inom finanssektorn. Man måste skilja den verkliga bankverksamheten med in- och utlåning till privatpersoner och företag från den spekulation vars syfte enbart är att tjäna pengar på pengar. Det är samhällets uppgift att garantera en sund bankverksamhet och spararnas insättningar men inte att garantera oansvarig spekulation som sker. EU måste skärpa sina regler på en rad olika fält här.Vidare menar jag att det är helt fel att låta skattebetalarna stå för notan för den kris som bankerna har ställt till med. får de irländska skattebetalarna offra det de har av välfärdsstat för att lösa ut de banker som har skapat krisen genom oansvarig spekulation. EU:s så kallade lånepaket bidrar faktiskt till den här utvecklingen.Vi kan inte se något annat alternativ än att bankerna måste bära kostnaderna för sina egna misstag. Bankerna måste betala notan när de har ställt till med krisen. Vi är inte beredda att vältra över bördan av eurokrisen på löntagarna och på dem som minst har råd att betala den när det är finansspekulanterna som till stor del har ställt till med krisen.Vi inser också att det kommer att bli helt nödvändigt med skuldavskrivningar, exempelvis i och möjligen också i fler länder. Det är en illusion att tro att ett land som är på väg att rusa upp i en skuldsättning på av bnp och befinner sig i en recession ska kunna vända den skutan. Då är det viktigt att det inte blir skattebetalarna som står för notan utan de som har spekulerat, lånat ut pengarna och tagit en risk. Det är bland annat tyska och franska storbanker. De måste vara med och betala. Vi är inte beredda att skicka notan vidare till löntagare.Vi måste se sanningen i vitögat. Euron är en felkonstruktion. Att tro att det går att ha samma växelkurs och samma räntenivå i länder som har fullständigt olika utveckling vad avser produktivitetsutveckling och real kostnadsutveckling är ett allvarligt felgrepp. Det skulle möjligen ha gått om man hade haft jättelika transfereringssystem mellan länderna, men det finns inte inom EU, och det lär knappast uppkomma inom EU. Om den grekiska ekonomin ska kunna återhämta sig, och det gäller flera av länderna, krävs det att de lämnar den gemensamma valutan euron.Vänsterpartiet vill att man öppnar en möjlighet för de här länderna att under ordnade former träda ut ur EU:s valutaunion.Vi menar att man måste fördela bördorna i krisen så att det är de som kan bära dem som får bära dem. Det får inte bli så, som när man förhandlar fram det portugisiska paket, att man lägger dem på dem som har det sämst i samhället. Vi menar att man måste investera för fler arbetstillfällen, moderna kommunikationer och för en omställning i ekologisk riktning för att också ha en väg till framtiden i de här länderna.Fru talman! I krisens skugga angrips löntagarnas rättigheter runt om i . I flera av de här krispaketen går man direkt in i lönebildning och direkt in i kollektivavtalen och dikterar försämrade villkor för löntagarna. Vi kan se ett mönster från Lavaldomen, till Vikingdomen, till Rüffertfallet och till det som sker nu där EU aktivt bidrar till och tvingar fram en social dumpning då nationella kollektivavtal och villkor för löntagarna inte respekteras.Det här leder till att människor som åker eller tvingas åka till andra länder för att söka arbete och utkomst diskrimineras systematiskt på arbetsmarknaden med sämre villkor och sämre löner. Det kan vi som ett socialistiskt parti aldrig acceptera. För oss är alla, polack eller svensk, lett eller dansk, lika mycket värda när de arbetar.Det innebär också att nationella regler riskerar att urholkas när man ställer löntagare från olika länder mot varandra. Därför anser vi att det ska vara en huvuduppgift för svensk EU-politik att gå emot denna EU:s politik, som leder till social dumpning, och kräva att svenska kollektivavtal respekteras från dag ett på svensk arbetsmarknad. Det innebär också att förordning 883/04, som gör det helt legalt att dra sociala avgifter från lönen för till exempel en polsk arbetare som arbetar i , måste förhandlas om. I ska svenska kollektivavtal gälla från dag ett. Här kan vi se att regeringen pratar om att respektera arbetsrätten men inte gör någonting när den angrips av Europeiska unionen.Vi kräver att ändras så att man skriver in ett socialt protokoll som garanterar skyddet för arbetstagarnas villkor. kommer inte att rösta för någon fördragsändring om till exempel ESM utan att ett sådant socialt protokoll finns på plats. Vi kommer att rösta mot den föreslagna fördragsändringen.Fru talman! Jag vill avsluta mitt anförande med att yrka bifall till reservationerna 21 och 33 från Vänsterpartiet.I detta anförande instämde (V). Låt mig börja med att säga att jag är glad över att Europaministern har kommit hit till kammaren, som , för att delta i vår diskussion.För tio dagar sedan, , kunde vi fira , och fick vi även debattera och här i kammaren. Det var en rad tillfällen som gjorde mer närvarande för oss alla, och jag hoppas även för befolkning.Europadebatten har tilltagit i , vilket är mycket glädjande då EU måste bli mer vanligt förekommande i daglig debatt. Det beror på att vi diskuterar Lissabonfördraget och dess följder men också på att alltid kommer upp i diskussionen när vi talar om vägar ur den ekonomiska krisen. Till detta vill jag även lägga Europaminister aktiva engagemang för att föra ut Europafrågorna runt om i landet och i hela Europeiska unionen.Europa och Europeiska unionen åtnjuter en allt större acceptans i vårt samhälle, och diskussionen om ett eventuellt utträde har nästan helt försvunnit. Denna positiva utveckling beror i stor utsträckning på att Europapolitiken har blivit en naturlig del av vår vardag och är en avskild del i våra liv med beslut fattade långt borta. Nästan alla partier här i har insett vikten av ett fördjupat Europasamarbete och ställer sig därmed i linje med sina samarbetspartner i de andra EU-länderna.Betänkandet som vi nu diskuterar behandlar regeringens skrivelse Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen och tillhörande motioner. Skrivelsen är uppbyggd i elva delar med elva lättöverskådliga kapitel som gör den enkel att använda. Den kan fungera lite som en uppslagsbok för alla oss européer.Frågan om intar en särskild ställning, precis som den hade redan under båda ordförandeskap och . har alltid varit mycket positivt till utvidgningsprocessen, och vår regering betecknar utvidgningen som EU-samarbetets största framgång.Förhandlingarna med och har förts vidare , och ser fram emot att snart få besked om medlemskap.Riksdagen har även ett flertal gånger enhälligt beslutat om ett EU-perspektiv för och , men också för . Självklart menar vi då inte den siste diktatorn i , , utan det vitryska folket, som så väl behöver vårt stöd, nu mer än någonsin efter händelserna i samband med presidentvalet det gångna året. Regimen attackerade då våldsamt det egna folket och oppositionen för att på detta sätt försöka få befolkningen tillbaka in i ledet.I detta sammanhang vill jag även lyfta fram det östliga partnerskapet, som tillkom 2009 genom ett gemensamt svensk-polskt initiativ och är av synnerligen stort intresse. På detta sätt bekräftar hela EU medlemskapsperspektivet för våra östra grannländer, sex länder som fortfarande var en del av , nämligen , och , samt de tre länderna i södra : , och . blev för mindre än offer för ett angreppskrig från . är de med i EU-diskussionerna.En viktig punkt i det östliga partnerskapet, som är en del av den europeiska grannskapspolitiken, är viseringslättnader som ska förenkla utbytet och samarbetet. fick , och viseringsfrihet. Det var ett stort steg åt rätt håll för hela Balkan.Fru talman! Utvidgningen är ett centralt bidrag till fred, demokrati och stabilitet på hela vår kontinent. Genom denna process bidrar EU också med så kallad nation på . Medlemskapsperspektivet är en förstärkande kraft som fungerar som soft power i den meningen att det kan motverka de Europanegativa, radikala krafterna i de olika länderna. , som haft stora interna problem i samarbetet med krigsförbrytartribunalen ICTY och i fråga om Kosovos självständighet, har inte bara börjat tala med utan även undertecknat ett stabiliserings- och associationsavtal, som även vi här i har ratificerat . Detta kan ses som en förberedelse till medlemskapsförhandlingar, och Bosnien och har genomfört sin polisreform som ett led mot EU-förhandlingar.EU är och förblir en attraktiv kraft i alla delar av , från till , och kan positivt påverka problemregionerna genom att visa på att det är bättre att arbeta tillsammans mot ett mål utifrån gemensamma grundvärderingar än att stå splittrade inför de stora framtidsutmaningarna.Ett exempel på detta är att under sitt ordförandeskap införde Östersjöstrategin, ett samarbete som inte bara är positivt ur miljöhänsyn utan även har stora ekonomiska fördelar för alla inblandade. Samarbetet kommer att öka nyttan för den inre marknaden och bringa närmare varandra. Målet är att minska inkomstklyftorna, förbättra havsmiljön och även minska den organiserade brottslighet som råder över våra gränser. ska bli en föregångsregion i EU. Det nuvarande ungerska ordförandeskapet har tagit fasta på detta och självt sjösatt en motsvarande Donaustrategi.Fru talman! har EU målmedvetet arbetat med omsättningen av Lissabonfördraget, med införandet av den europeiska utrikestjänsten EEAS under den höga representanten och vice ordföranden i och framför allt med att stärka de nationella parlamentens deltagande i EU:s beslutsfattande. Dessutom inträdde en skyldighet för EU att ansluta sig till om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. Förhandlingen om detta går just nu in i den sista rundan. Detta arbete ledde även till en reformeringsprocess i Europarådet.Men Lissabonfördraget innehöll även ytterligare en bekräftelse av subsidiaritetsprincipen, som ska garantera att alla beslut i EU fattas på de nivåer som de berör. Detta är ett mycket viktigt framsteg för att förhindra att EU blir för mycket toppstyrt.De ekonomiska frågorna har varit extremt viktiga . Finanskrisens påverkan måste pareras, och vid utgången av 2010 hade 24 av 27 medlemsstater en skuldsättning som överskred av bnp. Huvuduppgiften för EU blev då att öka stabiliteten i hela unionen. Förslag till nya regler för förbättrat informationsutbyte, ökad insyn och samråd mellan medlemsländerna blev en viktig fråga för hela unionen.Stockholmsprogrammet, som antogs under det svenska ordförandeskapet, är vägledande i många av problemen på det rättsliga området. Särskilt gäller det rätten att söka asyl och att asylprocessen är rättssäker och grundar sig på solidaritet mellan medlemsstaterna.Frågan om sysselsättningen är nära förknippad med den ekonomiska stabiliteten och de rättsliga frågorna. Därför behandlades också dessa frågor i närhet till varandra. Hur kan man ha öppna gränser men bibehålla och förbättra EU:s konkurrenskraft? Min kollega ska tala mer om denna aspekt i sitt anförande.Mycket har gjorts i frågorna rörande frihandel. är en stark förespråkare för ett öppnare och mer frihandelsvänligt EU. Man kan till och med spekulera i om frihandelsavtalet och handelssamarbetet mellan och , som var det första land i norra som man slöt ett frihandelsavtal med, har möjliggjort den demokratiska resningen genom kontakterna människorna emellan. Men mer behöver göras för att avskaffa tullar och montera ned de i flera avseenden förödande och resursslukande jordbruksstöden. Med dagens prisuppgångar på världsmarknaden finns här ett gyllene tillfälle att pedagogiskt visa på de positiva aspekterna av en betydligt mer avreglerad jordbrukspolitik.En annan svår fråga var miljöfrågan, särskilt uppföljningen av klimatförhandlingarna. Klimatfrågan är en ödesdiger fråga inte bara för och EU, utan för hela världen. Kampen mot klimatförändringar går som en röd tråd genom hela det svenska EU-arbetet. arbetar för att EU ska förbli en drivande kraft i det globala arbetet för att skydda miljön och säkra en hållbar utveckling.I sista kapitlet talar regeringen om EU:s institutioner. Här tycker vi alla att det är särskilt angeläget att regeringen arbetar för den största möjliga öppenheten och insynen, en logisk följd av vårt kända engagemang för detta i offentliga sammanhang.Avslutningsvis kan man säga att var ett framgångsår för EU - och för i EU. Vi kan vara stolta över allt vi och EU har uppnått, och det är glädjande att läsa regeringsskrivelsen, som man kan anbefalla som läsning till alla som är intresserade av Europafrågor. Den är faktaspäckad och informativ.EU är vårt stora framgångsprojekt, och regeringen och en majoritet i gör allt för att förankra i våra hjärtan och hjärnor samt för att lyckas garantera för oss, våra barn och våra barnbarn ett i fred, frihet och välstånd.Fru talman! Jag yrkar på att lägga regeringens skrivelse till handlingarna och yrkar avslag på alla reservationer. Tillsammans gör vi skillnad. Därför har mer än något annat parti alltid sett till EU:s möjligheter. Genom vårt medlemskap i kan vi nå mycket längre än vad som annars hade varit fallet. Det gäller inte minst frågor som miljö, ekonomi, fri rörlighet, demokrati och mänskliga rättigheter.Klimat och miljö är alldeles uppenbart ett område där det behövs ett kraftfullt och bindande internationellt samarbete. EU har varit ledaren i det globala klimatarbetet och ska fortsätta att vara det. Tyvärr har klimatarbetet tappat något i fart, och har en uppgift i att vara en pådrivande kraft för att återigen få klimat- och miljöpåverkan högt på toppmötenas dagordning.För mig som folkpartist har det varit glädjande att de akuta problemen kring förlust av arter och livsmiljöer, det som vi kallar biologisk mångfald, fått ökat fokus i EU och världen . var det internationella året för biologisk mångfald. Det var fantastiskt att det blev ett genombrott på i Nagoya.I början av maj presenterade en strategi för biologisk mångfald i EU för det kommande decenniet. gäller det också att alla länder vidtar ambitiösa åtgärder.Under det svenska EU-ordförandeskapet gavs havsfrågorna en hög prioritet, och som representant sade antogs en Östersjöstrategi. har det pågått ett arbete för att genomföra den strategin. måste fortsatt driva på för värnandet av den biologiska mångfalden i haven och för krav på minskad tillförsel av gifter till Östersjön.En verklig utmaning internt i EU är att göra något åt de omfattande jordbrukssubventionerna. Förutom att EU:s jordbrukspolitik kostar skattebetalare , pengar som skulle kunna göra större nytta om de till exempel användes i forskningen, är subventionerna i vissa fall också direkt skadliga för miljön. Bara subventioner som bidrar till kollektiv nytta, såsom biologisk mångfald, djurskydd och en omställning till ett miljö- och klimatsmart jordbruk bör finnas kvar. Det vore långsiktigt bäst för miljö, bönder och konsumenter.Sverige är en liten öppen ekonomi, väl integrerad med de andra europeiska ländernas ekonomier. Vårt välstånd grundar sig till stor del på handel med andra länder. Får andra länder problem märks det hos oss. Många länder drabbades hårt av den djupa finanskrisen och 2009. Nästan alla EU:s medlemsländer bär fortfarande en tung börda i form av underskott i statsfinanser och stora skulder. är ett lysande undantag. Med ordning i de offentliga finanserna och viktiga reformer i bagaget, inte minst med fokus på arbetslinjen, har vi klarat oss bra.Några iakttagelser från krisen kan göras. Flera länder följde inte i goda tider de regelverk som ställts upp för de nationella ekonomierna. Därmed fördjupades krisen. EU måste nu se till att efterlevnaden av stabilitets- och tillväxtpaktens regler blir bättre.Krisen visade också hur gränsöverskridande bankverksamheten är och att nationella regelverk är otillräckliga för att möta gränsöverskridande risker. Hur en bank agerar i ett land kan slå mot ett annat land. Regelverken i andra länder måste alltså vara bra för att vi ska kunna känna oss trygga. Därför är EU:s arbete för tillsyn på finansiella marknader så viktigt. ekonomier hänger ihop. Det är av stor vikt för oss i att vi är med och ser till att EU samlas kring de bästa lösningarna för framtiden.Slutligen vill jag säga något om utvecklingen i och . När den arabiska våren påbörjades var vi många som hade samma förväntansfulla känsla som efter murens fall 1989. Framgångarna, som demonstranterna i och uppnått, är förstås fantastiska, att dessa länder, om än på lite skakiga ben, är på väg mot en demokratisk utveckling. Vi har dock i flera länder sett uppror efter uppror slås ned. I hann demonstrationerna knappt påbörjas innan regimen satte stopp för folkets förhoppningar om en frihetens vår. I dödas fredliga demonstranter. Dödstalet är nu uppe i flera hundra. När det gäller är det lovvärt att FN lyckades samla sig kring en FN-resolution och att nu deltar med JAS-plan.Lärdomen från detta är att EU på ett tydligare sätt måste fokusera på demokrati och mänskliga rättigheter i sina kontakter med och .