bet · GZ01TU4 · 2011-12-01 00:00:00 — Utredningen tog också upp problemet med att fastställa utländska körkorts äkthet respektive giltighet. körkortsutredning anför i betänkandet En reformerad körkortslagstiftning Genomförandet av tredje körkortsdirektivet (SOU 2008:130) att ett flertal av dessa skäl är aktuella och i linje med det tredje körkortsdirektivets syften att minska förfalskningsmöjligheterna och öka trafiksäkerheten. Utredningen menar därför att det även fortsättningsvis bör krävas ett fullständigt förarprov av den som vill köra bil i folkbokföring här. Utredningen konstaterar att det svenska systemet inte innebär något större besvär eller någon betydande kostnad för den som redan har ett utländskt körkort. Man anför vidare att det är av stort värde att alla nya förare i får genomgå en riskutbildning. Halkkörning är bl.a. av stor vikt i ett nordligt land. Genom att de nuvarande bestämmelserna behålls minimeras administrationen av kontroller av giltigheten för utländska körkortshandlingar, och myndigheternas resurser kan användas på ett mer effektivt sätt. Ett körkort som är utfärdat i en stat utanför EES gäller, enligt de internationella vägtrafikkonventioner som är bundet av, fr.o.m. det datum då personen blev folkbokförd här. Därefter måste personen förvärva ett svenskt körkort. En sammanställning av körkortsutredning visar att ett flertal EU-länder har mer generösa utbytesregler än . I propositionen föreslås det att ett EES-körkort som förvärvats genom utbyte av ett körkort utfärdat i tredjeland även fortsättningsvis bör erkännas i . Regeringen anför i propositionen att dessa två situationer inte är helt jämförbara. Man anför bl.a. att ett tredjelandskörkort som bytts mot ett EES-körkort har underkastats viss kontroll, bl.a. i fråga om giltighet i ursprungslandet, av den utbytande medlemsstaten. De särskilda problem med att kontrollera det utländska körkortets äkthet som brukar anföras mot en generell rätt att byta ut körkort från tredjeland blir därmed inte aktuella här. Med anledning av propositionen begärs i motion 2011/12:T1 av (S) dels ett tillkännagivande om att ge regeringen i uppdrag att göra en översyn av valideringen av utländska körkort i (yrkande 1), dels ett tillkännagivande om att frånhänder sig lagstiftningsrätten och att detta fortsättningsvis slås fast genom förordning (yrkande 2). I motionen framförs det att globaliseringens positiva effekter måste beaktas och tillvaratas när människor flyttar över gränser och söker sig till nya länder att verka i. Ett sätt att göra det på är att utvidga de nuvarande möjligheterna att byta ut utländska körkort mot svenska körkort, så att människor från fler länder som uppfyller de svenska körkortsreglerna får möjlighet att få ett svenskt körkort. Motionären anför också att regeringen bör beakta synpunkter från remissinstanser såsom som ställt sig frågande till varför just medborgare från och ska ha generösare regler än andra när det gäller att få sina utländska körkort utbytta till svenska. Motionären anför vidare att det är angeläget att regeringen får i uppdrag att göra en översyn av reglerna i syfte att utvidga de nuvarande bestämmelserna. En lösning, menar motionären, kan vara att detta fortsättningsvis slås fast genom förordning. Utskottet konstaterar att lagstiftningen på trafikområdet normalt inte så explicit brukar peka ut enskilda länder som i det här fallet med och . I stället regleras ofta liknande typer av tillämpningsfrågor i form av förordningar utfärdade av regeringen eller genom myndighetsföreskrifter. I sammanhanget kan också nämnas att exempel finns från andra länder där regleringar innehåller krav om ett kontrollerande förarprov. I t.ex. kan ett utländskt körkort bytas ut mot ett danskt körkort efter ett sådant förarprov. Utskottet anser mot denna bakgrund att det finns skäl att överväga en annan form av regelverk på området. Utskottet vill framhålla vikten av att den internationellt sett höga trafiksäkerheten i inte äventyras genom att mindre väl utbildade trafikanter tillerkänns möjlighet att byta ut sina utländska körkort. I sammanhanget kan särskilt nämnas den ökade vikt som läggs vid riskutbildningen i samband med förarutbildningen i , en kompetens som inte helt kan prövas vid ett förarprov. Utskottet konstaterar att utbildning, forskning och arbete är en ökande anledning till att människor flyttar till andra länder. Med en ökad globalisering ökar också kraven på ett regelverk som underlättar människors vardag. En möjlighet att ge regeringen befogenhet att t.ex. ingå avtal med andra länder skulle, enligt utskottets uppfattning, också innebära att de svenska körkortsinnehavare som studerar, forskar eller arbetar i andra länder än EES-länder, och lättare skulle kunna byta ut sitt svenska körkort mot ett körkort i det aktuella landet. Utskottet förutsätter mot denna bakgrund att regeringen inom ramen för den fortsatta utvecklingen av ett smidigt och ändamålsenligt regelverk med fortsatt höga krav på trafiksäkerhet överväger om det finns skäl att förändra den nuvarande regleringen av körkortsutbyten. Utskottet bedömer mot denna bakgrund att syftet med motion 2011/12:T1 av (S) kan komma att tillgodoses, varför de aktuella motionsyrkandena avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om olika körkortsfrågor med hänvisning till gällande regelverk. I motion 2011/12:T203 av (KD) anförs att det finns ett behov av en översyn av definitionen av och lagtexten om vad som är att betrakta som en motorcykel så att även eldrivna fordon inkluderas i körkortskraven. Motionären anför dels att definitionen av vad som är att betrakta som en motorcykel bör ses över i lagtexten så att även eldrivna fordon inkluderas, dels att en obligatorisk körkortsbehörighet klass A bör införas för eldrivna motorcyklar. I motion 2011/12:T348 av (M) begärs en översyn av regelverket för husbilar och med låg lastförmåga. I motionen framförs det att den vikt som står i registreringsbeviset ofta inte överensstämmer med fordonets totala vikt. Konsekvensen av detta kan bli att förare gör sig skyldiga till ett trafikbrott. Motionären framför därför önskemål om att de nya bestämmelserna i regelverket för husbilar och med låg lastförmåga införs tidigare, . I motion 2011/12:T347 av (M) begärs en dispens från den 16-årsgräns som finns för övningskörning för unga elever som går på en gymnasieutbildning där övningskörning är ett vanligt återkommande moment i undervisningen. Motionären hävdar att det orsakar problem dels för elever som inte har hunnit fylla , dels för skolornas planering av utbildningen då alla inte kan medverka under övningskörningarna. I motion 2011/12:T271 av (FP) anförs det angående tillämpningen av körkortsindragning att den bedömning av personlighet som görs av personer som döms för brott ska vara mer restriktiv. Motionären anför att med den nuvarande tillämpningen av körkortsindragning kan följden i praktiken bli att personer i som sonat sitt brott efter avtjänat fängelsestraff i praktiken har en begränsad möjlighet att utöva yrken där körkort är en förutsättning. Att en del brottslingar får ett icke tidsbestämt straff är, menar motionären, inte rättssäkert. I motionen föreslås det därför att det endast bör vara när återfall i missbruk kan konstateras eller göras sannolikt som en körkortsindragning kan bli aktuell. Tidigareläggning av ikraftträdandet av de nya bestämmelserna om höjda släpvagnsvikter Med anledning av motion 2011/12:T348 av (M) med önskemål om en tidigareläggning av ikraftträdandet av de nya bestämmelserna om höjda släpvagnsvikter kan utskottet konstatera att i artikel 16.12 i körkortsdirektivet föreskrivs vad gäller ikraftträdande av bestämmelserna att medlemsstaterna ska tillämpa dessa fr.o.m. . Utskottet har vidare tidigare behandlat frågan om att tidigarelägga direktivets regler om höjda släpvagnsvikter och avvisat detta som omöjligt. Till denna uppfattning anslöt sig ett enigt utskott så sent som (se bet. 2010/11:TU12). Vad gäller frågan om elektriska motorcyklar som tas upp i motion 2011/12:T203 av (KD) konstaterar utskottet att definitionerna av motorcyklar i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner, i tredje körkortsdirektivet samt i regeringens förslag till ny körkortslag också omfattar eldrivna motorcyklar. Utskottet konstaterar att motionen därmed är tillgodosedd. Vad gäller frågan om dispens från den 16-årsgräns som gäller för övningskörning som begärs i motion 2011/12:T347 av (M) vill utskottet inledningsvis påminna om bestämmelserna i 4 kap. 1 § körkortsförordningen som föreskriver att ålderskravet för övningskörning i körkortslagen inte ska gälla för övningskörning inom gymnasieskolan eller den kommunala vuxenutbildningen. Övningskörning med ett körkortspliktigt eller traktorkortspliktigt fordon får ske under utbildning på en nationell kurs i gymnasieskolan eller vuxenutbildning om den som övningskör har körkortstillstånd. Vid sådan övningskörning gäller, som ovan nämnts, inte de ålderskrav som anges i 4 kap. 2 § körkortslagen (1998:488). I lagen (2007:1157) om yrkesförarkompetens anges olika ålderskrav för att utföra förvärvsmässiga gods- eller persontransporter med lastbil eller buss. Dessa underskrider i flera fall de ålderskrav som föreskrivs i körkortsdirektivet för att utfärda körkort med motsvarande behörigheter. Detta medför inga problem så länge grundutbildningen för yrkesförarkompetens äger rum inom gymnasieskolan eller den kommunala vuxenutbildningen, eftersom det i 4 kap. 1 § körkortsförordningen föreskrivs att ålderskraven för övningskörning i körkortslagen inte ska gälla vid sådan utbildning. Om grundutbildningen för yrkesförarkompetens inte äger rum inom skolväsendet utgör emellertid de föreslagna åldersgränserna för övningskörning ett hinder för eleven att övningsköra . Regeringen föreslår därför undantagsbestämmelser i körkortslagen i fråga om de vanliga ålderskraven för övningskörning i dessa fall. Liksom tidigare gäller dock inte något ålderskrav om utbildningen äger rum i gymnasieskolan eller den kommunala vuxenutbildningen. Utskottet konstaterar att motionen därmed är tillgodosedd. (FP) förespråkar i motion 2011/12:T271 en mer restriktiv bedömning av personligheten vid körkortsindragning för de personer som döms för brott. Utskottet konstaterar att regeringen gör bedömningen att allmän brottslighet och personliga förhållanden i övrigt bör kvarstå som en särskild grund för återkallelse. föreslog att allmän brottslighet och personliga förhållanden i övrigt skulle utgå som en särskild grund för återkallelse av körkort. Utredningen ifrågasatte om det finns något samband mellan allmän brottslighet och trafiksäkerhet och således om återkallelse enligt 5 kap. 3 § 6 körkortslagen tjänar något trafiksäkerhetsintresse. Regeringen konstaterade att utredningen inte hade presenterat eller åberopat någon utredning som visar att ett sådant samband inte finns. Regeringen anför vidare att det bör finnas goda belägg för att återkallelsegrunden vilar på felaktiga antaganden för att det ska finnas skäl att avskaffa den. Utskottet delar denna uppfattning. I likhet med regeringen anser utskottet att sambandet mellan allmän brottslighet eller personliga förhållanden i övrigt och trafiksäkerheten snarare är sannolikt, åtminstone i fråga om viss brottslighet. Utskottet delar således regeringen bedömning att allmän brottslighet och personliga förhållanden i övrigt bör kvarstå som en särskild grund för återkallelse. Utskottet avstyrker samtliga här behandlade motioner, dvs. motion 2011/12:T203 av (KD), motion 2011/12:T348 av (M), motion 2011/12:T347 av (M) samt motion 2011/12:T271 av (FP). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att det svenska körkortet ska kunna användas på samma sätt som ett nationellt inom EU. Vid resor till utlandet behövs ett pass, eller inom Schengenområdet, ett nationellt . Båda dessa dokument utfärdas av polisen. Pass och nationella utfärdas endast för svenska medborgare. Pass regleras i passlagen (1978:302), och för nationella identitetskort gäller förordning (2005:661) om nationellt identitetskort. Det finns internationella standarder för pass och övriga resehandlingar; bl.a. utfärdar () rekommendationer. Inom EU finns också gemensamma bestämmelser om resehandlingar. Svenska körkort, som saknar uppgift om medborgarskap, är därför inte giltiga resedokument inom EU. Det nuvarande passet är försett med ett datachip som lagrar innehavarens personuppgifter och passfoto. Vid en passkontroll kan passinnehavaren fotograferas och passfotot i datachippet användas för att göra en jämförelse mellan ansiktena. Syftet är att säkra att personen på passfotot och den som använder passet är samma person. Det nationella identitetskortet infördes i fr.o.m. . deltar fullt ut i . Personkontrollerna mot övriga Schengenstater har upphävts, vilket innebär att resande inte behöver visa upp pass vid gränserna. Däremot behöver man kunna visa upp en giltig legitimationshandling som visar medborgarskap. Ett nationellt kan bara utfärdas för svenska medborgare. Med det nationella kan man resa till och vistas i en rad länder utan att medföra pass. Det nationella kan även användas som identitetshandling i . Fotografering måste ske på passexpeditionen för att säkra kvaliteten på fotot och utesluta risken för personförväxling. Ansiktsbilden får sparas i ett lagringsmedium i . De biometriska data som tas fram ur ansiktsbilden ska förstöras när har lämnats ut eller ansökan har återkallats eller avslagits. Som legitimation inom kan ett körkort, som utfärdas av Transportstyrelsen, eller ett vanligt , som utfärdas av , användas. kan utfärda ett på ansökan av en person som har fyllt och som är folkbokförd i landet enligt folkbokföringslagen (1991:481). som utfärdar innehåller också en e-legitimation som kan användas för att utföra de e-tjänster som många myndigheter erbjuder, t.ex. att lämna inkomstdeklaration eller anmäla flyttning. Vid användningen behövs en pinkod. De svenska körkorten är till skillnad från de flesta utländska körkort legitimationshandlingar. Detta är dock inte lagreglerat. Körkortens utformning och innehåll följer de ISO-standarder som också ska gälla för legitimationshandlingar. Bestämmelserna om för vilka ett svenskt körkort kan utfärdas finns i 3 kap. 1 § körkortslagen. Körkort innehåller inte uppgifter om medborgarskap. I motion 2011/12:T310 av (M) begärs ett tillkännagivande om att det svenska körkortet bör reformeras så att det kan gälla som fullgod resehandling inom Schengenområdet. Motionären framför att medborgarskap bör framgå av körkortet och att det borde göras en anpassning till säkerhetsstandarder så att också körkortet ska kunna användas som ett giltigt resedokument inom Schengen. I både motion 2011/12:T359 av (S) och motion 2011/12:Sf316 av Arhe Hamednaca och (S) yrkande 1 anförs det att samtliga och körkort utfärdade av svenska myndigheter ska ges den utformning som krävs enligt EU-standarder så att de kan användas som legitimation. Motionärerna framför bl.a. att endast bör ge ut och körkort som följer EU-standarden. Utskottet konstaterar att körkortets karaktär som legitimationshandling är begränsad till . Anledningen till att man ska förevisa ett pass eller nationellt vid utlandsresor är att man ska kunna visa upp en giltig legitimationshandling som också styrker medborgarskap. Utskottet är inte berett att förespråka en ordning som innebär att medborgarskap anges på körkortet. Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottet att motion 2011/12:T310 av (M), motion 2011/12:T359 av (S) och motion 2011/12:Sf316 av Arhe Hamednaca och (S) yrkande 1 bör avstyrkas. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Utbyte av utländska körkort, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och i (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T1 av (S) yrkandena 1 och 2. Vi anser att de nuvarande utbytesmöjligheterna för utländska körkort till svenska körkort bör utvidgas, så att människor från fler länder som uppfyller de svenska körkortsreglerna får möjlighet att få ett svenskt körkort. Många människor som valt att komma till för att utbilda sig och som sedan får ett jobb skulle få en ökad frihet om möjligheterna att få ett svenskt körkort fanns. Vi ställer oss också frågande till varför just medborgare från och ska ha generösare regler än andra att få sina utländska körkort utbytta till svenska. Vi vill framhålla vikten av att den internationellt sett höga trafiksäkerheten i inte äventyras genom att mindre väl utbildade trafikanter tillerkänns möjlighet att byta ut sina utländska körkort. I sammanhanget kan särskilt nämnas den ökade vikt som läggs vid riskutbildningen i samband med förarutbildningen i . Vi menar därför att det är angeläget att regeringen ges ett tydligt uppdrag att göra en översyn av reglerna i syfte att, med bibehållna höga krav på trafiksäkerhet, utvidga de nuvarande reglerna för körkortsvalidering från EES-länderna, och till att också omfatta medborgare från fler länder. Vi anser också att en lösning på problemet kan vara att frånhänder sig lagstiftningsrätten och att detta fortsättningsvis slås fast genom förordningar. Genomförandet av det tredje körkortsdirektivet, punkt 1 (SD) (SD) anför: Regeringens proposition innehåller förslag som måste genomföra i svensk lag. Jag har därför valt att inte reservera mig mot förslagen. Jag vill dock framhålla att jag anser att ålderskravet under förutsättning att en person haft körkort med behörigheten A2 och för utfärdande av körkort med behörigheten A är alltför strängt. Därmed har ålderskravet för förare av tunga motorcyklar höjts med om man direkt tar körkort för tung motorcykel. Jag menar att detta inte är motiverat ur trafiksäkerhetssynpunkt. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2011/12:25 Genomförandet av det tredje körkortsdirektivet: antar regeringens förslag till lag om ändring i körkortslagen (1998:488). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:489) om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse. antar regeringens förslag till lag om ändring i yrkestrafiklagen (1998:490). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2007:1157) om yrkesförarkompetens. 2011/12:T1 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att göra en översyn kring validering av utländska körkort i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör frånhända sig lagstiftningsrätten och att detta fortsättningsvis bör slås fast genom förordningar. Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Sf316 av Arhe Hamednaca och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samtliga och körkort utfärdade av svenska myndigheter ges den utformning som krävs för EU-standard så att de kan användas som legitimation. 2011/12:T203 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av definitionen av och lagtexten om vad som är att betrakta som en motorcykel så att även eldrivna fordon inkluderas i körkortskraven. 2011/12:T271 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillämpningen av körkortsindragning. 2011/12:T310 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reformera det svenska körkortet så att det kan gälla som fullgod resehandling inom Schengenområdet. 2011/12:T347 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge unga elever möjlighet att övningsköra i gymnasieskolan. 2011/12:T348 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av regelverket för husbilar och med låg lastförmåga. 2011/12:T359 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samtliga och körkort utfärdade av svenska myndigheter ska ges den utformning som krävs för EU-standard så att de kan användas som legitimation.