bet · GY01UbU7 · 2011-03-14 00:00:00 — Bland annat konstateras det att det saknas kunskap om effekterna av en flexibel skolstart i den svenska obligatoriska skolan och att en försöksverksamhet skulle kunna bidra med kunskap. Detta ska enligt utredningen vägas mot att barn inom ramen för ett försök kommer att delta i en verksamhet som till vissa delar, enligt refererade studier, tycks ge försämrade förutsättningar för barnets kognitiva och sociala utveckling. Utskottet kan konstatera att betänkandet remissbehandlas av regeringen. Eftersom utskottet inte vill föregå den fortsatta beredningen av ärendet avstyrks motionerna 2010/11:Ub309 yrkandena 1 och 3 och 2010/11:C311 yrkande 17. Villkoren för att få fullgöra skolplikten på annat sätt skärps i den nya skollagen genom att det ska finnas synnerliga skäl för att ett medgivande ska lämnas (24 kap. 23 §). Utskottet instämmer i regeringens uppfattning i propositionen Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165 s. 523 f.) att det inte finns något behov av en bestämmelse i skollagen som ger utrymme för hemundervisning på grund av en religiös eller filosofisk uppfattning hos familjen. Skälet till detta är att det av gällande skolförfattningar framgår tydligt att undervisningen i skolan ska vara allsidig och saklig och därigenom utformas så att alla elever kan delta, oberoende av vilken religiös eller filosofisk uppfattning som eleven och elevens vårdnadshavare har. Utskottet instämmer även i regeringens bedömning att den nu föreslagna ändringen inte kan anses stå i strid med internationella förpliktelser, bl.a. den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). Därmed avstyrks motion 2010/11:Ub239. Utskottet vill i sammanhanget understryka att enligt den nya skollagen ska alla barn och elever ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att utifrån sina behov och förutsättningar kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Utgångspunkten för att alla elever ska få möjlighet att nå målen för utbildningen är att särskilt stöd ges till de elever som av olika anledningar har svårt att nå dem. För innebär detta att eleverna ska ges särskilt stöd på det sätt och i den omfattning som behövs för att de ska ha möjlighet att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås för . Därmed avstyrks motion 2010/11:Ub243. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om jämställdhet i skolan och om att införa jämställdhetsintegrering i utbildningsmetodiken och pedagogiken. Jämför reservationerna 6 (S) och 7 (MP). Socialdemokraterna anser i motion 2010/11:Ub482 yrkande 8 i fråga om jämställdhet i skolan att det behöver uppmärksammas att skillnaderna i resultat mellan pojkar och flickor har ökat . Det behövs mer kunskap om orsakerna och mer handfasta insatser som kan förbättra pojkars resultat. Även effekterna av flickors stress och pressade skolsituation måste uppmärksammas. Socialdemokraterna menar att de kunskaper som främjar barns inlärning med utgångspunkt i ett genusperspektiv ska användas i högre utsträckning än vad som görs . Läroplanens mål om jämställdhet behöver i högre grad än omsättas i kommuner, på skolor och i klassrum. begär i motion 2010/11:A402 yrkande 6 att det ska införas en jämställdhetsintegrering i utbildningsmetodiken och pedagogiken. Unga kvinnor söker sig i högre utsträckning till traditionellt mansdominerade branscher än vad unga män gör till traditionellt kvinnodominerade branscher. Mot bakgrund av detta bör det göras särskilda insatser redan i för att få fler pojkar att intressera sig för vård och omsorg när det är dags att välja inriktning till gymnasiet. Skolan har ett ansvar för att tillhandahålla pedagogik som stimulerar både flickor och pojkar att göra otraditionella utbildningsval. Utskottet vill inledningsvis betona vikten av att alla elever i skolan ska få möjlighet att pröva och utveckla sina förmågor och intressen utan att hindras av traditionella könsroller. Utskottet anser att man för att uppnå ett jämställt samhälle måste göra insatser för att bryta traditionella könsmönster och den struktur som bl.a. visar sig genom könsuppdelningen inom utbildningssystemet. I den nya skollagens inledande bestämmelser sägs det bl.a. att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och mänskliga rättigheter som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet och solidaritet mellan människor. I den nya läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11), som börjar gälla , anges att rektorn har ansvaret för skolans resultat och har, inom givna ramar, ett särskilt ansvar för att i undervisningen i olika ämnen integrera ämnesövergripande kunskapsområden, exempelvis jämställdhet, konsumentfrågor och sex och samlevnad. Motsvarande bestämmelser finns i den nu gällande läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, Lpo 94. Utskottet kan konstatera att regeringens särskilda jämställdhetssatsning under den förra mandatperioden innebar en kraftig resursförstärkning för jämställdhetspolitiken och att regeringen fortsätter reformarbetet under innevarande mandatperiod (se bet. 2010/11:AU1 s. 42). Utskottet vill uppmärksamma att bl.a. följande arbete pågår inom jämställdhetsområdet. I regeringens skrivelse 2009/10:234 Redovisning av den särskilda jämställdhetssatsningen framkommer att regeringen under den innevarande mandatperioden har genomfört en omfattande satsning på att utveckla och förstärka jämställdheten inom alla samhällsområden. Inom det andra delmålet för jämställdhetspolitiken ekonomisk jämställdhet har regeringen tagit ett samlat grepp om jämställdhet i utbildningssystemet, från till gymnasiet och den högre utbildningen. Inom ramen för jämställdhetsåtgärder i skolan har flera utbildningsinsatser gjorts, riktade till såväl lärare som rektorer, i syfte att bl.a. öka kunskapen om jämställdhet generellt men även för att fortbilda i sex- och samlevnadsundervisning och hedersrelaterat våld och förtryck. 2009/10:234, bet. 2010/11:AU1, rskr. 2010/11:96.) har fr.o.m. t.o.m. på regeringens uppdrag planerat och genomfört insatser i syfte att främja jämställdhet. redovisade sitt uppdrag (dnr 2008:3458). De insatser som har genomförts består främst av fortbildning i olika former och erbjudande av utvecklingsmedel till skolor och huvudmän som då fått möjlighet att utveckla jämställdhetsarbetet i olika projekt. Fortbildning har erbjudits i form av högskolekurser om 7,5 hp där totalt 1 500 personer har deltagit och i form av 14 olika konferenser där totalt 3 500 personer har deltagit. Utvecklingsmedel har beviljats till 244 projekt. anordnade och konferensen in Educational Achievement i med syfte att öka medvetenheten om konsekvenserna av könsskillnader i utbildningsresultat. har även tillhandahållit pedagogiskt material om jämställdhet till samtliga grund- och gymnasieskolor. har identifierat flera områden som angelägna att arbeta vidare med, bl.a. fortsatt kompetensutveckling för att öka medvetenheten om jämställdhet samt stöd för att utveckla organiseringen och innehållet av sex- och samlevnadsundervisning i de olika ämnena och för att arbeta vidare med könsskillnader i utbildningsresultat. Delegationen för jämställdhet i skolan (Deja) lämnade sitt slutbetänkande Flickor, pojkar, individer om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan (SOU:2010:99) till regeringen . Deja konstaterar bl.a. sammanfattningsvis att det finns betydande skillnader i prestationer, upplevelser och preferenser mellan grupperna flickor respektive pojkar. Pojkar presterar i genomsnitt sämre än flickor och får därför sämre betyg. Programvalen till gymnasiet är könsstereotypa särskilt valen till de yrkesförberedande programmen. Flickor är mer stressade i skolan och mår generellt sämre i tonåren, medan pojkar framstår som mer aktiva än flickor när det gäller att behandla andra illa. Deja har ett antal förslag till insatser för att långsiktigt stärka jämställdheten i skolan. Bland annat konstaterar delegationen att en satsning på läsning kan minska könsskillnaden i skolprestationer och ge stöd åt både flickor och pojkar med läs- och skrivsvårigheter. Delegationen anser även att det behövs forskningsbaserad kunskap om hur olika undervisningsmetoder fungerar för olika grupper av elever. Betänkandet bereds av regeringen. Därmed avstyrks motionerna 2010/11:Ub482 yrkande 8 och 2010/11:A402 yrkande 6. Diskriminering och kränkande behandling Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. likabehandlingsplaner, mobbning och kränkande behandling. Jämför reservationerna 8 (MP), 9 (S), 10 (MP) och 11 (SD). Flera motioner behandlar skolans likabehandlingsplaner. konstaterar i motion 2010/11:So543 yrkande 23 att en kartläggning som Skolinspektionen gjort visar att det finns brister när det gäller att involvera eleverna i att ta fram likabehandlingsplaner. anser att det behövs mer kunskap i skolorna om och utbildning i hur man jobbar med de fem diskrimineringsgrunderna och ett engagemang och en pågående process i dessa frågor. Arbetet med likabehandlingsplanerna behöver följas upp så att alla skolor arbetar aktivt med att upprätta planer och involvera elever i arbetet. I motion 2010/11:Ub344 (KD) yrkande 3 anförs att arbetet med likabehandlingsplaner måste prioriteras. Enligt motionären saknar många skolor likabehandlingsplaner eller så finns det brister i utformandet eller upprättandet av planerna. Motionären anser att Skolinspektionen inom ramen för skollagen bör ges sanktionsmöjligheter för att exempelvis utdela vite om en skola inte förmår att inom rimlig tid åtgärda påtalade brister. Även i motion 2010/11:Ub381 (KD) behandlas frågan om likabehandlingsplaner och vikten av att stärka deras roll i den svenska skolan. Motionären anser att likabehandlingsplanerna är ett viktigt redskap för att implementera värdegrundsarbetet i skolan. Motionären pekar på att en granskning av Skolinspektionen av 1 700 skolor visar att tre av fyra skolor som har inspekterats antingen saknar en likabehandlingsplan eller har brister i planen. En förklaring till detta är bristen på information. Enligt motionären bör därför regeringen ge och andra berörda myndigheter i uppdrag att gemensamt ta fram tydliga informations- och stödmaterial om diskriminering och kränkande behandling utifrån innehållet i diskrimineringslagen och skollagen. Socialdemokraterna behandlar i motion 2010/11:Ub482 yrkande 10 arbetet mot mobbning och kränkande behandling och understryker att alla politiska partier bör enas om ett mål om en nolltolerans mot mobbning. Ett nationellt system behövs för att i varje skola följa upp lagen om förbud mot mobbning, diskriminering och kränkande behandling. Socialdemokraterna anser att Barn- och elevombudet () bör få fler befogenheter att ingripa mot skolor som inte lever upp till lagens krav på förebyggande insatser. Antalet elever som anser sig vara utsatta för kränkningar och mobbning ska följas regelbundet, på varje skola och i varje kommun. Socialdemokraterna föreslår dessutom i motionens yrkande 15 att en lex ska införas i skolan som innebär att all skolpersonal oavsett huvudman ska vara skyldig att rapportera missförhållanden i skolan eller om läroplanen eller värdegrunden inte följs. I motion 2010/11:So543 yrkande 22 begär en uppföljning av den lagstiftning som reglerar kommunernas skyldighet att agera när ett barn utsätts för mobbning i skolan. Andelen elever som uppger att de känner sig mobbade i skolan minskar inte. I årskurs 79 är det av eleverna och i årskurs 46 är det av eleverna som rapporterar att de känner sig mobbade av andra elever minst en gång . I motion 2010/11:Ub340 (C) yrkar motionären att en översyn bör göras i syfte att höja ersättningsnivåerna då skadestånd utdöms till s.k. mobbningsoffer i skolan. Motionären anser att pressen på skolledningar och kommuner att vidta åtgärder mot mobbningen skulle öka med höjda skadeståndsnivåer. Motion 2010/11:Ub447 (M) behandlar ett tillkännagivande om en översyn av skolors mobbningsprogram. Motionären pekar på att forskning från Brå visar att antimobbningsprogram fungerar och anser att det finns skäl att se över möjligheterna att lägga till ett självmordspreventivt program till antimobbningsprogrammen. Lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever upphävdes som diskrimineringslagen (2008:567) trädde i kraft. regleras arbetet mot diskriminering och kränkande behandling i både diskrimineringslagen och skollagen. Diskrimineringslagen innehåller förbud mot diskriminering på sju olika grunder: kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning samt ålder. Enligt 3 kap. 16 § diskrimineringslagen ska en utbildningsanordnare som bl.a. bedriver utbildning eller annan verksamhet enligt skollagen upprätta en likabehandlingsplan. Planen ska innehålla en översikt över de åtgärder som behövs för att dels främja lika rättigheter och möjligheter för de barn, elever eller studenter som deltar i eller söker till verksamheten, oavsett kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder eller sexuell läggning, dels förebygga och förhindra trakasserier som har samband med diskrimineringsgrunderna. Dessutom ska planen innehålla en redogörelse för vilka av dessa åtgärder som utbildningsanordnaren avser att påbörja eller genomföra . Med kränkande behandling avses ett uppträdande som utan att vara diskriminering enligt diskrimineringslagen kränker ett barns eller en elevs värdighet. Huvudprinciperna skollag om åtgärder mot kränkande behandling har förts in i den nya skollagen. Skolan eller förskolan ska upprätta en plan med en översikt över de åtgärder som behövs för att förebygga och förhindra kränkande behandling av barn och elever. Planen ska innehålla en redogörelse för vilka av dessa åtgärder som avses att påbörjas eller genomföras . (Se 6 kap. 8 § den nya skollagen.) Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att diskrimineringsombudsmannen (DO) i samarbete med andra tillsynsmyndigheter på området har tagit fram handledningar och utbildningar om det främjande och förebyggande arbetet. För att ge mer kunskap och metodstöd har DO i samarbete med Barn- och elevombudet () vid Skolinspektionen och tagit fram ett gratis webbverktyg () som ska hjälpa skolorna att utforma planer för ett effektivare arbete mot diskriminering och kränkande behandling. Verktyget, som lanserades , vänder sig främst till den som är skolledare eller förskolechef eller på annat sätt ansvarar för att skolan eller förskolan har en plan mot diskriminering och en mot kränkande behandling. Med verktyget som hjälp förs de två planerna samman till en. Utskottet vill understryka att det är viktigt att involvera personal, elever/barn och föräldrar i arbetet med planen för att den verkligen ska kunna bidra till en positiv utveckling för likabehandling och mot trakasserier och kränkande behandling. Utskottet ser att det finns många fördelar med att föra ihop planerna eftersom arbetet mot diskriminering och trakasserier och arbetet mot kränkande behandling har många beröringspunkter och likheter. Det handlar i båda fallen om att arbeta för alla barns lika värde. Därmed avstyrks motionerna 2010/11:Ub344 yrkande 3, 2010/11:Ub381 och 2010/11:So543 yrkande 23. När det gäller åtgärder mot barn som utsätts för mobbning och kränkande behandling har det tillkommit bestämmelser i den nya skollagen jämfört med skollag som förtydligar en anmälningsplikt för lärare, förskollärare och övrig personal samt för rektorn och förskolechefen. Lärare, förskollärare och övrig personal ska göra en anmälan till förskolechefen eller rektorn, som i sin tur ska göra en anmälan till huvudmannen. Huvudmannen är skyldig att skyndsamt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra kränkande behandling . Skyldigheterna i fråga om anmälan gäller också i förhållande till trakasserier eller sexuella trakasserier på det sätt som avses i diskrimineringslagen. Regeringen tillsatte en särskild utredare som ska föreslå hur en skyldighet att anmäla missförhållanden inom skolväsendet, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen kan utformas (dir. 2010:44). I direktiven anges det att det i utredningsarbetet är viktigt att beakta utformningen av regleringen av och det pågående arbetet med förändringarna i lex Sarah-bestämmelserna. analysera och föreslå vad som kan anses utgöra ett missförhållande inom skolväsendet och övriga verksamheter föreslå till vilken person, instans eller liknande en anmälan om missförhållanden ska göras föreslå hur en anmälan ska hanteras av den som mottar en sådan ta ställning till frågan om anmälningsskyldigheten bör förenas med någon sanktion samt utreda förutsättningarna för och ta ställning till möjligheten att lämna en anonym anmälan. Utredningen ska bl.a. omfatta alla skolformer inom det offentliga skolväsendet och motsvarande fristående skolor. Uppdraget ska redovisas . Att skolan ger alla barn en trygg arbetsmiljö är enligt utskottet angeläget. Inget barn ska kunna kränkas i skolan. Därför, anser utskottet, är det en självklarhet att skolans vuxna noterar och följer upp den mobbning som förkommer. Utskottet ser även med tillfredställelse på att det i den nya skollagen har införts bestämmelser om att elever ska tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. Som ett led i att upprätthålla trygghet och studiero ska det finnas ordningsregler som rektorn beslutar om. Rektorn eller en lärare får även vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande. Det kan exempelvis handla om tillrättavisningar eller omflyttningar i klassrummet för att sära på elever. Det finns även en möjlighet att från elever omhänderta föremål som används på ett störande sätt eller som kan utgöra en fara för verksamheten i skolan. Delegationen för jämställdhet i skolan (Deja) lämnade sitt slutbetänkande Flickor, pojkar, individer om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan (SOU 2010:99) till regeringen . Deja anser att det förebyggande arbetet för att motverka kränkande behandling i skolorna behöver förstärkas. Enligt Deja försvåras arbetet av den nuvarande ansvarsuppdelningen för kränkande behandling eller diskriminering i skolan på två myndigheter. Deja föreslår bl.a. att ansvaret för att utreda och beivra kränkningar och diskriminering när det gäller barn och ungdomar i skolan ska ligga hos Skolinspektionens barn- och elevombud, i stället för att som delas mellan inspektionen och . Betänkandet bereds av regeringen. Utskottet vill även framhålla att regeringen budgetproposition har föreslagit en fortsatt satsning på åtgärdsprogrammet mot mobbning genom en ökning av anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med 2011. Anslaget beräknas öka med samma belopp 20122014. Därmed avstyrks motionerna 2010/11:Ub340, 2010/11:Ub447, 2010/11:Ub482 yrkandena 10 och 15 och 2010/11:So543 yrkande 22. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skolans värdegrundsarbete m.m. Jämför reservation 12 (MP). I motion 2010/11:Ub352 (S) föreslås att skolans styrdokument ska stärkas så att elever under sin skoltid utbildas om . I motion 2010/11:K424 (MP) anser motionären att skolor bör spela en självklar roll för att sprida kunskap om och skapa förståelse för de mänskliga rättigheterna, däribland religions- och övertygelsefriheten (yrkande 3). Motionären poängterar att samhällets förmåga att värna om de mänskliga rättigheterna är avhängig av en bred allmän kunskap om vad rättigheterna innebär och förståelse för hur de bidrar till det goda samhället. Motionen behandlar även frågan om att kunskap om religions- och övertygelsefrihetens innebörd bör ingå i läroplanen och kursplaner för religionsundervisning i svenska skolor samt att lärare bör ha tillgång till läromaterial som berör ämnet (yrkande 4). I motion 2010/11:Ub279 (M) betonar motionären vikten av att lära sig de sociala koderna tidigt och att de sociala värdegrunderna handlar om att visa hänsyn och att respektera varandra. En översyn av möjligheten att betona den sociala värdegrunden i skolarbetet vore enligt motionären önskvärd. Motion 2010/11:Ub344 (KD) yrkande 5 behandlar civilsamhällets engagemang i skolan. Motionären konstaterar att skolan är en del av samhället och anser att det därför är viktigt att lyfta fram insatser från det civila samhället och den ideella sektorn som ett sätt att stärka värdegrundsarbetet. I motionens yrkande 4 anser motionären att ett tätare nätverk i föräldragrupper kan vara ett sätt att skapa ökad trygghet och harmoni bland eleverna och konstaterar att föräldracirklar kan vara ett sätt att dela erfarenheter med andra föräldrar. I motion 2010/11:Ub349 (KD) yrkande 1 behandlas varje skolas möjlighet att utforma värdegrundsarbete i praktiken. Olika skolor har elever med olika behov. Det är därför enligt motionären viktigt att den nya skollagen kan tillämpas så att varje skola har befogenheter och möjligheter att utforma satsningar som kan falla väl ut i praktiken. I motionens yrkande 2 vill motionären att man ska undersöka hur goda exempel, såsom Mullsjömodellen, kan tjäna som inspiration för andra skolors värdegrundsarbete. I har ämnet livsstil funnits på schemat för elever i årskurs sex till nio. Utskottet vill inledningsvis upplysa om att det i den nya skollagen finns en bestämmelse om syftet med utbildningen som ersätter portalparagrafen skollag. I bestämmelsen sägs det bl.a. att utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Utbildningen ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Det har gjorts ett förtydligande i bestämmelsen om att utbildningen också ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Utbildningen ska också syfta till att i samarbete med hemmen främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. (Se 1 kap. 4 §.) I bestämmelsen finns de viktigaste fundamenten för skolverksamheten fastlagda, såsom lika tillgång till utbildning, likvärdighet och utbildningens syfte och värdegrund. Formuleringarna är allmänt hållna och utgör i första hand en grundval för tolkningen av andra mer konkret utformade bestämmelser. Utskottet vill understryka att med värden avses förskolans och skolans värdegrund som ska utgå från grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna. Det närmare innehållet i dessa rättigheter uttrycks i flera internationella konventioner som anslutit sig till. Bestämmelser om utbildningens syfte finns bl.a. i artikel 29 i FN:s konvention om barnets rättigheter () samt i artikel 13 i FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Utskottet anser i likhet med regeringen att utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande demokratiska värderingar och att detta innebär att det måste finnas kunskap hos såväl förskollärare, lärare och annan personal som hos barn och elever om vad dessa värderingar och rättigheter innebär och hur de kan förverkligas (se prop. 2009/10:165 s. 634). Den nya skollagen innehåller vissa grundläggande bestämmelser om hur utbildningen ska utformas för att de övergripande målen i 1 kap. 4 § ska nås.