bet · GZ01FiU1 · 2011-11-15 00:00:00 — Med hänvisning till anförda skäl har utskottet tidigare förklarat att undantag från uttagsbeskattning inte är en framkomlig väg i den mån vindkraftsproducerad el ska ges ytterligare samhälleligt stöd utöver det som redan ges för framställning av förnybar energi via systemet med elcertifikat. Utskottet har emellertid tidigare uppmärksammat den komplexa prisbilden på el. Marknadspriset på el varierar starkt , och det pris som elkonsumenterna betalar är beroende av individuella avtal med leverantörerna. Problemet med att vid uttagsbeskattning fastställa ett rimligt pris när förhållandena är sådana att något bestämt marknadspris inte kan fixeras uppmärksammades 1998 i samband med att nya skatteregler vid omstrukturering av företag antogs (prop. 1998/99:15 s. 293). Enligt motivuttalandet får man då nöja sig med en uppskattning av ett intervall inom vilket marknadspriset rimligen bör ligga. Vid uttagsbeskattning bör tillgången anses ha avyttrats för det lägsta pris som kan anses ligga i intervallet. Redan gällande rätt innehåller följaktligen riktlinjer för värderingen när ett bestämt marknadspris inte kan läggas till grund för uttagsbeskattningen. Det är en fråga för rättstillämpningen att avgöra hur priset ska bestämmas utifrån förutsättningarna i varje enskilt fall. Utskottet avser att följa utvecklingen i rättspraxis och vill också nämna att har gått ut med viss information i frågan, senast i en skrivelse . Med det anförda avstyrktes då aktuella motionsyrkanden. Utskottet avstyrker motionsyrkandet med hänvisning till det ovan redovisade ställningstagandet i skatteutskottets betänkande 2010/11:SkU22. Övriga frågor på företagsskatteområdet Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att de s.k. Lundinreglerna bör avskaffas. Regeringen gör bedömningen att de s.k. Lundinreglerna bör avskaffas. För att motverka risk för skatteplanering med anledning av avskaffandet bör en generell regel införas med innebörden att avdrag för nedskrivning och förlust på lagerandelar bara medges om värdenedgången eller förlusten är verklig. Vidare bör vissa ändringar göras i reglerna om beskattning av delägare i handelsbolag samt i reglerna om skalbolagsbeskattning. Lagändringarna bör träda i kraft . De s.k. Lundinreglerna kom till i syfte att förhindra kringgående av det andra ledet i dubbelbeskattningen av inkomster från företag. Reglerna innebär en begränsning i rätten att ta emot skattefri utdelning respektive en begränsning i rätten till avdrag för nedskrivning och förlust på lagerandelar. Enligt regeringens bedömning finns det starka skäl för att nu avskaffa Lundinreglerna. Dessa skäl är bl.a. att ägarbeskattningen sedan införandet av Lundinreglerna har reformerats och att regler om skalbolagsbeskattning har tillkommit. Ett annat skäl för ett avskaffande är att reglerna kan tillämpas som avsett när det gäller gränsöverskridande utdelningar. Utskottet har inte något att invända mot regeringens planer på att slopa de s.k. Lundinreglerna. En proposition som innehåller de aviserade lagändringarna har numera lämnats till (prop. 2011/12:17). Utskottet kommer således att återkomma i frågan . Övriga inkomster Krediteringar på skattekonto Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att ett antal nya stödformer ska krediteras på skattekontot. Jämför avvikande meningarna 1 (S) och 4 (V). Inom inkomsttypen Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto redovisas stöd som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. Redovisningen syftar till att öka möjligheter att granska statens budget. I princip har alla skattekrediteringar som funnits tidigare upphört eller flyttats till budgetens utgiftssida. I fråga om vissa stödordningar är det skattetekniska och administrativa skäl som gör att de krediteras på stödmottagarnas skattekonton i stället för att hanteras via skattelagstiftningen. I budgetförslaget finns det två nedsättningar som utbetalas som krediteringar till skattekonton: sjöfartsstöd (inkomsttitel ) och nystartsjobb (inkomsttitel ). Dessa krediteringar är kopplade till nivån på de skatter som arbetsgivaren betalar för sina anställda och är tänkta att vara ett substitut för en skattelättnad och kompensera för enskilda arbetsgivares kostnader för löneskatter. Regeringen gör bedömningen att dessa åtgärder även fortsättningsvis bör redovisas på budgetens inkomstsida på motsvarande sätt som de skattenedsättningar som hanteras direkt i skattesystemet. Utöver dessa båda nedsättningar finns det ett stort antal skattenedsättningar som hanteras direkt i skattesystemet och påverkar företags och privatpersoners skatteinbetalningar. Dessa nedsättningar och andra slag av särregler i skattelagstiftningen redovisas som skatteutgifter i den skrivelse som lämnas i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen. I proposition 2010/11:165 Skatteförfarandet behandlas bl.a. frågan om skattekontots användning för utbetalning av statligt stöd (avsnitt 19.2, del 3 s. 518 f.). Regeringen gör bedömningen att skattekontot även i fortsättningen bör kunna användas för utbetalning av statligt stöd. När kreditering på skattekontot övervägs som metod för utbetalning av statligt stöd bör dock effekterna av att välja denna metod beaktas. Ur betalningsmottagarnas perspektiv kan en utbetalning av statligt stöd genom kreditering på skattekontot inte jämställas med en direkt utbetalning. I Socialdemokraternas motion Fi240 yrkande 3 i denna del föreslår motionärerna en skattestimulans på för investeringar i hyres- och studentlägenheter . Investeringsstimulansen ska betalas ut med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan den moms fastighetsägaren betalat för projektet och den moms som skulle ha betalats om momsen varit . Motionärerna inrättar också traineeplatser för unga i offentlig och privat verksamhet genom kreditering för arbetsgivaravgiften. Kostnaden beräknas till . Motsvarande yrkanden finns i motionerna A335 (S) yrkande 12, C348 (S) yrkande 1 och C349 (S) yrkande 5. lägger i motion Fi243 yrkande 3 i denna del också fram förslag om krediteringar på skattekontot. avsätts till ett upprustningsprogram för flerfamiljshus, för upprustning av välfärdslokaler och för att bygga bort hinder i offentliga miljöer och affärslokaler. För utbildningsvikarier, övergångsjobb, lärlingar, traineer avsätts och för stöd till kollektivtrafik i glesbygd avsätts . Utskottet har i det föregående ställt sig bakom den inriktning av skattepolitiken som regeringen föreslår och ser därför inget skäl att tillstyrka motionärernas förslag om att införa en rad olika stödåtgärder. Beräkning av statsbudgetens inkomster Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens inkomstberäkning och avstyrker motionsförslagen om godkännande av Socialdemokraternas, , respektive inkomstberäkning. Jämför avvikande meningarna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Regeringen föreslår (punkt 4) att godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster (avsnitt 7.1 och bilaga 1 avsnitt 2). I partimotionerna från Socialdemokraterna, föreslås att godkänner den inkomstberäkning som redovisas i respektive motion. Sådana yrkanden framställs i motionerna Fi240 (S) yrkande 3 i denna del, Fi241 (MP) yrkande 3 i denna del, Fi242 (SD) yrkande 4 i denna del och Fi243 (V) yrkande 3 i denna del. Utskottet har i de föregående avsnitten tillstyrkt att regeringens förslag bifalls och godtagit de bedömningar och övriga ställningstaganden som regeringen redovisat. Utskottet föreslår att regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster godkänns. De aktuella motionsyrkandena från oppositionspartierna avstyrks. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (S). Skattefrågor i budgetpropositionen (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: behöver en ny färdriktning. Vi vill ha ett samhälle där välfärd och möjligheter kommer alla till del. Där vi river hinder för människors frihet så att de kan förverkliga sina drömmar. Vi vill utveckla mot ett mer modernt, jämställt och framåtblickande samhälle byggt på gemenskap, solidaritet, rättvisa, kreativitet och trygghet. Vi kan aldrig acceptera arbetslösheten. Full sysselsättning är det övergripande målet för den socialdemokratiska ekonomiska politiken. Som land har vi inte råd med det slöseri som arbetslösheten innebär. En förutsättning för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen är att vi får ett mer jämställt samhälle. När män och kvinnor delar på ansvaret för jobb och familj förbättras både den ekonomiska tillväxten och människors livskvalitet. Kvinnor och män ska ha samma frihet och självständighet, samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter och lika makt att forma sina liv. När alla har ett arbete blir rikt, både ekonomiskt och mänskligt. Alla har skyldighet att bidra till samhällets utveckling utifrån sina förutsättningar. Med fler människor i arbete klarar vi att finansiera utbildning, vård och omsorg för alla. Vi har högre ekonomiska ambitioner för . ska ligga i framkant av utvecklingen även . Då måste vi vara handlingskraftiga . Vi förnyar vår ekonomiska politik. ska använda varenda skattekrona rätt, för att säkra framtidens tillväxt. Vi har en tydlig vision för att göra till en konkurrenskraftig, kunskapsbaserad ekonomi. Om vi ska stå starka måste vi konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor och inte med låga löner. Socialdemokraternas ekonomiska politik bygger på värderingen att man ska göra rätt för sig. Den enskilde ska vara trygg i att det offentliga gör allt som står i dess makt för att skattemedel används på det absolut mest effektiva sättet. Den enskilde har ett eget ansvar för att inte överutnyttja de tjänster som det offentliga tillhandahåller och att inte heller medvetet tänja på skattelagstiftningen och andra regelverk. Skattesystemets huvudfunktioner är att trygga finansieringen av den offentliga välfärden och att verka utjämnande mellan grupper och . Skatter ska tas ut på ett rättvist och effektivt sätt. Ett rättvist skattesystem kännetecknas av att skatten tas ut likformigt och efter bärkraft. Med effektivitet menas att skattesystemet ska uppmuntra till sådant som är grunden för vårt välstånd: arbete, utbildning och investeringar. Skattesystemet bör även vara enkelt och överskådligt samt vara utformat så att det förhindrar skattefusk och skatteplanering. För att upprätthålla ett starkt samhällskontrakt är det avgörande att alla former av skatte- och bidragsfusk motverkas kraftfullt. beräknar att staten förlorar ca i uteblivna skatteintäkter. Det är ett resultat av både medvetet skattefusk och oavsiktliga misstag, men där fusket står för den största delen. Den särskilda skattereduktionen på förvärvsinkomster som den borgerliga regeringen har infört, det s.k. jobbskatteavdraget, bygger på antagandet att sänkt skatt på arbete ökar viljan hos den enskilde att öka sitt arbetsutbud. Eftersom inkomstskattesänkningen gör det lönsammare att jobba och relativt sett dyrare att vara ledig kommer individen att växla fritid mot fler arbetade timmar. Mycket tyder dock på att den s.k. substitutionseffekten är liten och dessutom avtagande när det gäller skattereduktionens storlek. Enligt vår mening behöver personer med miljoninkomster inte något förvärvsavdrag. Vi föreslår att förvärvsavdraget trappas ned för inkomster och att avtrappning sker så att avdraget är helt borta vid inkomster . Förändringen ökar statens skatteintäkter med 2012. Pensionärer ska inte beskattas hårdare än löntagare. En väl fungerande arbetslinje kräver att det ska löna sig både att arbeta och att ha arbetat. Den borgerliga regeringen har medvetet skapat och behållit en skatteklyfta mellan lön och pension. Vi vill successivt sluta denna klyfta genom att höja grundavdraget för pensionärer. I denna budget tar vi ett första viktigt steg i den riktningen. Vårt förslag innebär en skattesänkning på för årsinkomster . Skattesänkningen minskar varaktigt kommunernas skatteintäkter med , vilket staten fullt ut kompenserar genom motsvarande höjning av statsbidragen. Vi är starkt kritiska till att nedsättningen av förmånsvärdet för etanolbilar tas bort. Detta kommer att få stora konsekvenser för etanolbilsförsäljningen och också biltillverkarnas intresse att ta fram etanolanpassade fordon för den svenska marknaden. Speciellt illa är det för ägare till bensinmackar som efter införandet av den s.k. pumplagen investerat i etanolpumpar. Att ensidigt ta bort nedsättningen för etanol kommer också att innebära en för stor belastning på det redan hårt ansatta nätet för fordonsgas, vilket kommer att leda till högre inblandning av fossilgas i fordonsgasen. Detta kommer att förta en stor del av klimatnyttan. Vi vill därför behålla samma system som där nedsättningen av förmånsvärdet för etanoldrivna fordon ingår. Vi socialdemokrater introducerade ROT-avdraget som en konjunkturpolitisk åtgärd. Regeringen införde RUT-avdraget 2007 och återinförde ett ROT-avdrag 2008. Dessa sammanfördes i begreppet HUS-avdrag. Vi vill ge detta system en väsentligt bättre fördelningspolitisk profil genom att redan i denna budget sänka det maximala beloppet för skattereduktionen från dagens per person och år till . Vi vill även ta bort möjligheten att få skattereduktion för arbeten kopplade till fastigheter i utlandet. De medel som på detta sätt frigörs vill vi bl.a. använda till renovering av flerfamiljshus och till investeringsstöd för byggande av studentbostäder och hyreslägenheter. Vi avser också att återkomma med förslag som separerar RUT- från ROT-arbeten, bl.a. genom att olika tak införs och att möjligheten till RUT-avdrag tydligt riktas mot äldre personer och barnfamiljer. En väsentlig del av den svenska modellen är starka parter på arbetsmarknaden. Arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring som är viktig då den enskilde blir arbetslös. Den slopade avdragsrätten för medlemskap i a-kassa har lett till att många har fått sina avgifter till a-kassan höjda med . Detta har i sin tur medfört att hundratusentals människor tvingats lämna a-kassan. Förutom ökad otrygghet för den enskilde innebär den här utvecklingen att de viktiga automatiska stabilisatorerna i ekonomin försvagats. Mot denna bakgrund föreslår vi att det via en skattereduktion sätts ett tak på avgiften till a-kassorna som innebär att ingen behöver betala mer än . Kostnaden för denna reform beräknas till . Möjligheten till avdrag för fackföreningsavgift bör ses över för balansens skull eftersom arbetsgivarens kostnader för medlemskap i arbetsgivarorganisation är avdragsgill. Vi avvisar regeringens förslag om en skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet. Offentligt stöd till föreningsliv, sociala verksamheter och forskning ska inte ersättas av privat finansiering via gåvor. Prioriteringarna av stöd och bidrag med skattemedel ska avgöras av demokratiskt valda organ och deras representanter. Vi säger nej till förslaget att utöka behörigheten för ordförande och vice ordförande vid beslut i expertskattefrågor. För att förbättra för småföretagen har vi förslag som behandlas i andra sammanhang. Vi föreslår därför, , bl.a. sänkta socialavgifter för småföretag så att det blir billigare att anställa. En god tillgång på riskvilligt kapital är avgörande i en innovationsdriven, kunskapsbaserad ekonomi. Vi vill därför införa ett riskkapitalavdrag för den som investerar i ett nystartat bolag enligt den modell som föreslogs av den statliga skatteincitamentsutredningen (SOU 2009:33). Avdrag ska kunna göras av det investerade beloppet, dock maximalt per person och år. För avsätter vi till detta ändamål. Olika skatteincitament är också en viktig beståndsdel för att öka intresset för investeringar i forskning och utveckling (FoU) i företagssektorn. Vi kommer inom ramen för vår skatteöversyn att se över möjligheterna att skapa mer gynnsamma skattemässiga förutsättningar för FoU-investeringar. Sänkt moms på restaurang- och cateringtjänster är en dyr åtgärd med mycket tveksam effekt på tillväxt och sysselsättning. Erfarenheterna från en motsvarande momssänkning på frisörtjänster i visar att varken efterfrågan på frisörtjänster eller sysselsättningen inom branschen påverkades. Även och bedömer att sysselsättningseffekten av sänkt krogmoms sannolikt är överskattad. Vi delar den ekonomiska expertisens skepsis och säger därför nej till detta slöseri med skattebetalarnas pengar. Den tunga trafiken står för en betydande del av slitaget på vägsystemet. Liksom ett flertal andra EU-länder gjort eller planerar att göra vill vi införa en avståndsbaserad vägslitageavgift för tunga lastbilar, såväl svenska som utlandsregistrerade. Avgiften införs fr.o.m. och beräknas generera nettointäkter till staten på på helårsbasis. Intäkterna från vägslitageavgiften vill vi återföra till transportsystemet genom ökade investeringar i ny kapacitet och förbättrat underhåll. Sammantaget bidrar skatten på lastbilstransporter till att främja den seriösa åkerinäringen, trafiksäkerheten, miljön och konkurrensneutraliteten gentemot utländska åkare. För att inte etanolförsäljningen helt ska upphöra bör skattebefrielsen för etanol som drivmedel enligt vår uppfattning finnas kvar även efter att det svenska undantaget gått ut. Bilar som är anpassade för drift med E85 kan också köras på bensin, och priset för dessa båda bränslen är helt avgörande för vilket bränsle merparten av bilägarna väljer. Den högsta tillåtna låginblandningen av etanol i bensin har höjts till och till för FAME (biodiesel) i diesel. Skattebefrielsen gäller dock bara för en låginblandning för etanol och för biodiesel. Det har gjort att intresset bland drivmedelsbolagen att öka låginblandningen är mycket svagt. Vi anser att skattebefrielsen ska gälla fullt ut även för låginblandad etanol. Dagens skatteskillnad mellan diesel miljöklass 1 och miljöklass 3 är fortfarande motiverad. Enligt Transportstyrelsen står fordon med begränsad eller ingen rening av partiklar fortfarande för en betydande del av fordonsparken, framför allt när det gäller tunga fordon och mobila maskiner. Det tar tid att ställa om fordonsparken till sådana fordon som renar utsläppen så pass bra att skillnaden mellan miljöklass 1-diesel och Europadiesel är försumbar. Regeringens föreslagna supermiljöbilspremie gynnar människor som har råd att köpa mycket dyra miljöbilar. Det ger ett minimalt omställningstryck. Vi föreslår i stället ett system med stegvis miljöbilsbonus där bilar med lägre utsläpp får en premie. Men vi tror också att vi kan driva på utvecklingen ännu mer genom att införa en registreringsskatt för bilar med koldioxidutsläpp över en viss nivå. Intäkterna från registreringsskatten finansierar den nya kraftfulla miljöbilsbonusen. Vi föreslår ett system där accisen skulle kunna vara i steg om och maximalt vara . Den neutrala zonen föreslås ligga på CO2/km. Maximal skatt får bilar som ligger över CO2/km. Motsvarande steg skulle gälla för miljöbilsbonusen där den första bonusen på infaller från CO2/km (den nuvarande miljöbilsdefinitionen) och sista steget (mindre än CO2/km) får samma bonus som regeringens supermiljöbilspremie, . beräkningar av fossilpåverkan från bilar som drivs med biodrivmedel (E85 och biogas) bör användas på samma sätt som den gamla miljöbilspremien. Systemet bör justeras med förändringen av miljöbilsdefinitionen 2013 så att bonus endast betalas ut till miljöbilar enligt den nya definitionen. För att främja folkhälsan genom att minska alkoholens skadeverkningar föreslår vi en viss höjning av skatten på alkohol. Förslaget innebär att en flaska vin blir ca dyrare än . Totalt ökar detta statens intäkter med . Ett av Klimatberedningens förslag var att införa en skatt på fluorerade gaser. För att få bort dessa gaser föreslår vi att en sådan skatt införs. Det beräknas öka statens intäkter med . Vi föreslår att skatten på handelsgödsel återinförs, vilket beräknas öka statens intäkter med . En del av intäkterna återförs till jordbruksnäringen. När den socialdemokratiska regeringen införde skatt på handelsgödsel infördes också en återföring av skatten för att kompensera näringen. När den borgerliga regeringen avskaffade skatten fanns återföringen kvar. vill regeringen avskaffa återföringen och minska anslaget inom landsbygdsprogrammet med . För oss socialdemokrater är det en poäng att använda medel från miljöstyrmedel till investeringar som leder till minskade utsläpp. Då får åtgärderna dubbel effekt. Med det anförda föreslår vi att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med Socialdemokraternas förslag. Vi tillstyrker motionerna Fi240 (S) yrkandena 3, 616, 18 och 2027, Sk361 (S) yrkandena 2, 58, 15, 19 och 2123, C348 (S) yrkande 1, C349 (S) yrkande 5, Kr297 (S) yrkande 22, T429 (S) yrkande 13 och A335 (S) yrkande 12. Vi står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi240. Skattefrågor i budgetpropositionen (MP) (MP) anför: mål för skattepolitiken är att de skatter som behövs för att finansiera den gemensamma välfärden ska tas in på ett rättvist och rättssäkert sätt. Skatten ska beräknas utifrån bärkraft och på ett sätt som så långt som möjligt undviker oönskade snedvridningar av ekonomin. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor och beteenden ska samhällskostnader som annars inte syns i priset synliggöras, för att styra konsumtion och investeringar i en mer hållbar riktning. Skatterna möjliggör en hög kvalitet på den samhällsservice alla kan ta del av. Skattesystemet utgör grundbulten i landets välfärd och är rätt utformat en av främsta styrkor. I flera av de länder som drabbats av stora budgetunderskott och statsskulder är omfattande skattefusk en av orsakerna. För är ett transparent, enkelt och likformigt skattesystem viktigt. På ett rättvist och rättssäkert sätt ska vi tillsammans sörja för vår gemensamma välfärd, som vi har ett stort ansvar för att de skatter som tas ut används så effektivt som möjligt. Skattepolitiken ska också vara omfördelande. Omfördelningen i samhället sker genom de allmänna socialförsäkringarna och skattesystemet tillsammans. anser att det är rimligt med en progressivitet i skattesystemet så att de som tjänar mest också betalar en större andel av sin inkomst i skatt. är det viktigt att systemet bidrar till incitament för egen försörjning. De principer om enkelhet och likformighet som vägledde den stora skattereformen har åsidosatts i åtskilliga fall. Nya undantag, nedsättningar och särlösningar har införts, och konsekvenserna har blivit ett krångligare och mindre likformigt skattesystem. Vi anser att det är hög tid att göra en ny bred skatteöversyn för att återupprätta principerna om enkelhet och likformighet samt möta de utmaningar som den tilltagande globaliseringen för med sig. Koldioxidskatten bör användas mer aktivt för att minska utsläppen och därmed skapa möjligheter för att ta sitt klimatansvar, att nå klimatmålen och att begränsa den globala uppvärmningen. Klokt utformade ekonomiska styrmedel, som miljöskatter som låter förorenaren betala, är erkänt kostnadseffektiva verktyg, och koldioxidskatten är det samhällsekonomiskt mest effektiva styrmedlet i klimatpolitiken. Även andra klimat-, miljö- och energiskatter måste användas på ett klokt sätt för att de som orsakar miljöproblem också ska stå för kostnaden för dem. Utöver särskilda punktskatter på miljöskadlig verksamhet finns det anledning att minska skatter som motverkar miljövänliga val. kommer att kontinuerligt utvärdera och utveckla sina förslag till miljö- och klimatskatter i förhållande till vad som behövs för att uppnå miljö- och klimatmålen. Vi vill även se över hur olika styrmedel samverkar. vill minska de ekonomiska klyftorna i samhället. Det är i grunden positivt att göra det lönsammare att arbeta och att underlätta för dem som tjänar mindre. Det är befogat att personer med hög inkomst betalar mer i skatt än de med lägre inkomst. Vi anser att den som har miljoninkomster inte behöver något jobbskatteavdrag.