bet · GY01UU10 · 2011-05-12 00:00:00 — vill Socialdemokraterna att regeringen nu tar vara på den möjlighet patientrörlighetsdirektivet innebär och inför ett system med förhandsbesked med betalningsgaranti som gör det möjligt för patienter att slippa låna pengar, ligga ute med stora summor och ta ekonomiska risker i de fall svensk sjukvård inte klarar att möta deras behov inom rimlig tid. I kommittémotion 2010/11:A403 yrkande 3 framhåller Socialdemokraterna behovet av ett juridiskt bindande socialt protokoll på EU-nivå, som tydliggör att fackliga rättigheter såsom förhandlings- och konflikträtt samt rätten att teckna kollektivavtal gäller inom unionen. Det sociala protokollet behövs för att åtgärda den obalans som uppstått mellan fri rörlighet och grundläggande rättigheter. I det sociala protokollet ska det fastställas att grundläggande rättigheter har företräde framför ekonomiska intressen. Socialdemokraterna anför att förslagen bygger på motsvarande krav som framförts av . I kommittémotion 2010/11:A406 yrkande 4 framhåller behovet av ett juridiskt bindande socialt protokoll på EU-nivå, som tydliggör att fackliga rättigheter såsom förhandlings- och konflikträtt samt rätten att teckna kollektivavtal gäller inom unionen. En annan möjlighet är att infoga fackliga rättigheter i fördraget som en femte frihet, tillsammans med den fria rörligheten för varor, kapital, tjänster och människor. anför att förslagen bygger på motsvarande krav som framförts av . I kommittémotion 2010/11:A385 yrkande 7 framför att EU bör anta ett juridiskt bindande socialt protokoll, som tydliggör att grundläggande fackliga rättigheter såsom förhandlings- och konflikträtt samt rätten att teckna kollektivavtal gäller inom unionen. I det sociala protokollet ska det fastställas att grundläggande mänskliga rättigheter har företräde framför ekonomiska intressen. I kommittémotion 2010/11:A385 yrkande 9 markerar att det löfte som gavs i samband med EU-inträde om att den svenska arbetsmarknadsmodellen inte skulle påverkas av medlemskapet måste ges juridisk och bindande status. menar att i samband med nästa fördragsändring, t.ex. i samband med att något nytt land beviljas inträde i EU, bör kräva juridiskt bindande garantier för den svenska kollektivavtalsmodellen. I sitt yttrande konstaterar socialutskottet med tillfredsställelse att överenskommelsen om förslaget till patientrörlighetsdirektiv slutligen är formellt godkänd av och rådet och att direktivet kommer att träda i kraft. I avvaktan på regeringens arbete med att genomföra direktivet anser socialutskottet att inte bör ta något initiativ. Motion U8 (S) yrkande 9 bör därför avstyrkas. anför i sitt yttrande att EU enligt det nya fördraget ska verka för en social marknadsekonomi. Väl fungerande marknader, utbildning, en aktiv välfärdspolitik och en progressiv miljöpolitik ska tillsammans bidra till en hållbar ekonomisk utveckling och jobbskapande. kommer EU:s arbetsmarknad att ställas inför strukturella problem vars ursprung fanns redan före krisen. De finansiella svårigheter som många av länder genomgår i krisens spår kan göra att nödvändiga strukturförändringar framstår som svårare på kort sikt men desto angelägnare för en positiv utveckling på lång sikt. noterar att för att möta den dubbla utmaningen med en åldrande befolkning och en hög andel utanför arbetskraften måste EU börja ge fler möjlighet att delta på arbetsmarknaden. Det finns enligt utskottets mening en viktig outnyttjad potential som kan skapa en inkluderande, hållbar tillväxt i och därmed också bidra till att bevara och stärka en god sysselsättningsutveckling. Denna outnyttjade potential är särskilt tydlig på tre områden: i övergången till ett grönare, mer hållbart , i utjämnandet av ansvar för arbete och familj mellan kvinnor och män och i välkomnandet av nyanlända och deras kompetens och kunskap på den europeiska arbetsmarknaden. En inkluderande, hållbar tillväxt inrymmer också insikten att ansvarsfull finansiell stabilitet är grunden till att kunna investera . Den anknyter därmed till 2020-strategins målformulering om smart, sustainable and inclusive growth. anser också att tanken på att bör sträva efter att fungera som ett föredöme ligger väl i linje med grundförutsättningen att sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken i huvudsak är nationellt utformade. Genom den öppna samordningsmetoden kan lära av och lära ut till övriga medlemsstater, vilket utskottet ser mycket positivt på. Det är emellertid viktigt, framhåller arbetsmarknadsutskottet, att den håller emot en utveckling på arbetsmarknadsområdet i en överstatlig riktning i det fortsatta EU-arbetet. I synnerhet gäller det värnandet av den svenska modellen i form av bl.a. respekt för arbetsmarknadens parters autonomi och de avtal som de har träffat med varandra. Samarbetet inom den öppna samordningsmetoden bör behålla sin karaktär av fritt tanke- och erfarenhetsutbyte. När det gäller samrådet kring sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård uppger att den ingående har diskuterat sysselsättningsfrågorna som är kopplade till 2020-strategin: styrningen av sysselsättningsstrategin, sysselsättningsriktlinjerna och de flaggskeppsinitiativ som hör dit, bl.a. Unga på väg. Det har funnits en knapp majoritet i , men oppositionen har markerat en oro för att den svenska kollektivavtalsmodellen kan komma att urholkas och svenska avtalsvillkor påverkas, samt behovet av ett juridiskt bindande socialt protokoll. Utskottet konstaterar inledningsvis att arbetsrätt och arbetsmiljöfrågor ingår i området för sysselsättnings- och socialpolitik, där en central målsättning är att förbättra arbetstagarnas levnads- och arbetsvillkor. Ett viktigt inslag på detta område är dialogen mellan arbetsmarknadens parter. Medlemsstaternas samarbete bygger på att medlemsstaterna själva ansvarar för utformningen av sin nationella politik och att man för diskussioner på EU-nivå för att lära av varandra. Vid sidan av samarbetet inom ramen för den öppna samordningsmetoden finns EU-lagstiftning för att samordna medlemsstaternas sociala trygghetssystem. Dessa regler är en viktig förutsättning för genomförandet av den fria rörligheten för arbetstagare i EU. Ett effektivt samarbete på sysselsättningsområdet är viktigt för att stimulera medlemsstaterna att genomföra nödvändiga reformer för att få fler i arbete. Det är viktigt att se mervärdet av EU-samarbetet på detta område för samtliga medlemsstater där erfarenhetsutbyte, utvärdering och gemensamma målsättningar är de arbetssätt som bör användas. Utskottet delar regeringens hållning då den fäster stor vikt vid att EU-samarbetet på sysselsättningsområdet sker med respekt för medlemsländernas olika utgångspunkter och nationell praxis på arbetsmarknaden, i synnerhet när det gäller parternas roll. Huvudansvaret och de främsta instrumenten på sysselsättningsområdet ligger hos medlemsstaterna. Utskottet noterar de synpunkter som framförs i arbetsmarknadsutskottets yttrande 2010/11:AU3y som anknyter till en arbetsmarknad i hållbar tillväxt. menar att den nordiska modellen visar att det är möjligt att skapa samhällen som är både ekonomiskt och socialt framgångsrika som miljömässiga krav hålls på en hög nivå. välkomnar rådsslutsatserna om en sysselsättningspolitik för en konkurrenskraftig, hållbar, resurseffektiv och grön ekonomi som antogs på . Dessa avser hur sysselsättningspolitiken kan möta och understödja omställningen till en grön ekonomi. ansluter sig i denna fråga till regeringens bedömning att en strukturomvandling på arbetsmarknaden till följd av en omställning av ekonomin måste mötas och understödjas på bästa sätt. framhåller att samverkan behövs mellan flera politikområden, såsom miljö-, närings-, finans-, utbildnings-, social- och arbetsmarknadspolitik. Matchningen mellan dem som söker arbete och dem som söker arbetskraft är central, liksom behovet av kompetensförsörjning. Utskottet erinrar om de synpunkter som framfördes i utskottets utlåtande /11:UU11 Kommissionens arbetsprogram . Utskottet lyfte fram vikten av att värna om ett öppet och instämde i arbetsmarknadsutskottets uppfattning (framförd i yttrande 2010/11:AU2y) att en öppnare arbetsmarknad måste bejakas, både inom unionen och i förhållande till övriga världen. Inte minst med tanke på den åldrande befolkningen kommer länder att vara i behov av att människor från andra länder vill arbeta i unionens medlemsländer. Steg som tas för att underlätta den fria rörligheten för arbetskraften är därför välkomna. Liksom arbetsmarknadsutskottet finner utrikesutskottet det positivt att kommissionen i sitt flaggskeppsinitiativ En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen lyfter fram arbetskraftsinvandringens bidrag för att möta arbetsmarknadens behov. Dock hade det varit önskvärt att kommissionen än tydligare hade betonat vikten av en väl fungerande integration av utrikes födda för att möta de långsiktiga utmaningar på sysselsättningsområdet som EU står inför. Det är, enligt utskottets mening, en viktig princip att medlemsstaterna inom ramen för har möjlighet att värna och utveckla sina respektive arbetsmarknadsmodeller. Enligt Lissabonfördraget ska EU respektera medlemsländernas nationella identitet som den kommer till uttryck i deras politiska och konstitutionella grundstrukturer. På så sätt ska medlemsstaterna kunna bidra till att fördelarna med arbetskraftens fria rörlighet förenas med ett socialt ansvar och goda arbetsförhållanden. ställer sig alltjämt bakom arbetsmarknadsutskottets uppfattning att sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken är och förblir ett nationellt ansvar som medlemsstaterna kan dela erfarenheter och inspirera varandra till förbättringar. Utskottet noterar att arbetsmarknadsutskottet i yttrande 2010/11:AU3y anför att det är centralt att arbetsmarknadens parters autonomi och ingångna avtal på arbetsmarknaden respekteras i EU och att alla former av social dumpning ska motverkas. menar att de överenskommelser som ingåtts mellan regeringen och om nya regler för arbetskraftsinvandring till 2008 och om bl.a. att underlätta s.k. spårbyte, att gå från att vara asylsökande till att vara arbetskraftsinvandrare är goda exempel på att det går att öppna den nationella arbetsmarknaden och minska företagens regelbördor utan att ge avkall på kraven på rimliga arbetsvillkor. Utskottet noterar också arbetsmarknadsutskottets åsikt att tanken på att bör sträva efter att fungera som ett föredöme ligger väl i linje med grundförutsättningen att sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken i huvudsak är nationellt utformade. Genom den öppna samordningsmetoden kan lära av och lära ut till övriga medlemsstater, vilket arbetsmarknadsutskottet ser mycket positivt på. Det är emellertid viktigt, framhåller arbetsmarknadsutskottet, att den i det fortsatta EU-arbetet håller emot en utveckling på arbetsmarknadsområdet i en överstatlig riktning. konstaterar att detta i synnerhet gäller värnandet av den svenska modellen i form av bl.a. respekt för arbetsmarknadens parters självständighet och de avtal som de har träffat med varandra. Samarbetet inom den öppna samordningsmetoden bör behålla sin karaktär av fritt tanke- och erfarenhetsutbyte. Förslag om ett socialt protokoll har tidigare framförts, bl.a. i motioner i samband med riksdagsbehandlingen av Lissabonfördraget. I det sammanhanget konstaterade utrikesutskottet, med referens till arbetsmarknadsutskottets yttrande i ärendet, att Lissabonfördraget bidrar till att förbättra för arbetstagarna och att fördraget i sig inte hindrar förutsättningarna för den svenska modellen med kollektivavtal och tydligt reglerad konflikträtt. Motionerna avslogs av (prop. 2007/08:168, yttr. 2008/09:AU2y, bet. 2008/09:UU8, rskr. 2008/09:64). Utskottet noterar att det dåvarande statsrådet (FP) underströk i sitt svar på interpellation 2008/09:19 om införandet av ett socialt protokoll i EU att nya förhandlingar om ett socialt protokoll skulle kunna leda till ett resultat som inte vore önskvärt ur svensk synvinkel. Utskottet konstaterar att Lissabonfördraget uttryckligen erkänner arbetsmarknadens parters betydelse och respekten för deras självständighet. Med fördraget infördes begreppet social marknadsekonomi som en av unionens övergripande målsättningar. har i sitt betänkande 2009/10:AU5 om åtgärder med anledning av Lavaldomen och andra arbetsrättsliga frågor konstaterat att frågan om ett socialt protokoll är överspelad i och med att Lissabonfördraget har trätt i kraft. noterar även att fattade beslut om proposition 2009/10:48 Åtgärder med anledning av Lavaldomen i enlighet med arbetsmarknadsutskottets betänkande. I övrigt ansluter sig utskottet till det som arbetsmarknadsutskottet anför i yttrande 2010/11:AU3y. Därmed avstyrks motionerna 2010/11:A385 (V) yrkandena 7 och 9, 2010/11:A403 (S) yrkande 3, 2010/11:A406 (MP) yrkande 4 samt 2010/11:U8 (S) yrkande 8. När det gäller patientrörlighetsdirektivet konstaterar socialutskottet i sitt yttrande med tillfredsställelse att överenskommelsen om förslaget till patientrörlighetsdirektiv slutligen är formellt godkänd av och rådet och att direktivet kommer att träda i kraft. I avvaktan på regeringens arbete med att genomföra direktivet anser socialutskottet att inte bör ta något initiativ. gör ingen annan bedömning än socialutskottet. Motion 2010/11:U8 (S) yrkande 9 avstyrks. I skrivelsen redogör regeringen för jordbruksfrågor (s.210221). Regeringen framhåller att målet att begränsa den gemensamma jordbrukspolitikens omfattning för är överordnat andra mål. Diskussionen om utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) efter 2013 har fortsatt . I dessa förhandlingar förespråkar bl.a. att marknadsstöden avskaffas och att styrningen av gemensamma resurser till att möta gemensamma miljöutmaningar ökar. antog ett betänkande om vad som ska hända med CAP efter 2013. lyfte fram livsmedelssäkerhet som den viktigaste utmaningen dels för EU, dels i ett globalt perspektiv. Kommissionen presenterade ett meddelande om den framtida CAP som ska ligga till grund för de fortsatta framtidsdiskussionerna. Övergripande målsättningar för CAP är en hållbar livsmedelsproduktion inom EU och ett globalt, hållbart nyttjande av naturresurser samt att behålla levande landsbygder, där jordbruket utgör kärnverksamheten och skapar förutsättningar för lokal sysselsättning. I kommittémotion 2010/11:U306 yrkande 17 belyser Socialdemokraterna hur utvecklingsländer påverkas av handelsbarriärer och jordbrukssubventioner. Det är, enligt Socialdemokraterna, särskilt angeläget att omgående avskaffa jordbrukssubventioner på tobak och alkoholvaror. De resurser som EU lägger på jordbrukssubventioner bör i stället användas till utvecklad välfärd, förbättrad miljö, landsbygdsutveckling och att stärka konkurrenskraft. Verklig frihandel med jordbruksprodukter skulle öka tryggheten och inkomsterna för såväl lantbrukare i utvecklingsländer som industriarbetare i rikare länder. När det gäller jordbruk, fiske och livsmedel har, enligt , översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken stått i fokus på flera samråd inför möten i jordbruks- och fiskerådet under framför allt den senare hälften av 2010. Den breda samsyn som rådde i nämnden om behovet av omfattande reformer har bestått. har diskussionen också handlat om de förhandlingsöverväganden som bör göras för att ska få ett reellt inflytande över slutresultatet av översynen. Diskussionen har också försvårats av att EU:s nya långtidsbudget beslutas först , vilket gör det svårt att förutse de budgetära ramarna för den framtida jordbrukspolitiken. Regeringen har också fått ett brett stöd i nedlagda röst vad gäller förhandlingsmandat angående atlantisk tonfisk som behandlades i rådet . Genom en motion krävs att EU:s jordbrukssubventioner avskaffas. Utskottet har tidigare behandlat motionsförslag om att avskaffa jordbrukssubventioner, senast i betänkande 2010/11:UU13 och 2009/10:UU10 (skr. 2009/10:150 och 2009/10:174, rskr. 2009/10:319). Utskottet framhöll då att regeringen verkar för att den pågående översynen av EU:s jordbrukspolitik och budget leder till en fortsatt reformering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik i en marknadsorienterad riktning. Utskottet fortsätter att stödja regeringens aktiva arbete för att åstadkomma detta. Utskottet konstaterar att regeringen i utrikesdeklarationen anförde att höga livsmedelskostnader och otillräcklig produktion fortsätter att skapa spänningar runt om i världen. Detta är en utmaning som kräver såväl utrikespolitiska som handels- och utvecklingspolitiska åtgärder. I många av världens länder lider människor alltjämt av hunger och undernäring. Det krävs nationella initiativ i dessa länder för att stärka både handel och produktivitet i jordbruket, liksom en stärkt köpkraft. Regeringen gör därför en särskild livsmedelssatsning inom biståndet för att stärka denna typ av insatser. Utskottet delar regeringens önskan att avskaffa handelsstörande jordbrukssubventioner och att handelshinder i jordbrukssektorn bekämpas. Utskottet konstaterar vidare att regeringen slår fast i skrivelsen att den allmänna svenska linjen är att det i fortsättningen krävs kraftfulla reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) som leder till väsentligt lägre utgifter och en ökad marknadsorientering. Utskottet stöder regeringens uppfattning att jordbrukspolitiken ska vara förenlig med politiken för global utveckling och ta hänsyn till utvecklingsländernas förutsättningar att förbättra tillväxten i jordbruket och att bedriva handel. Utskottet vill betona vikten av att , liksom tidigare, aktivt verkar för att landsbygds- och jordbruksutvecklingen prioriteras i arbetet för att bekämpa fattigdomen. Syftet måste vara att stimulera en ökad produktion, hållbar livsmedelsförsörjning och en hållbar ekonomisk utveckling i samarbetsländerna. Utskottet betonar vidare betydelsen av en ökad export av jordbruksprodukter till samt ökade möjligheter för utvecklingsländerna att handla med varandra. Utskottet vill i sammanhanget markera att särskild flexibilitet bör ges till AVS-länderna vad gäller utformningen av jordbrukspolitiken, såsom möjligheter att genomföra mindre tullsänkningar och ha längre övergångsperioder för att kunna anpassa produktionen vid handelsliberaliseringar. Detta är särskilt relevant så länge industrialiserade länder fortsätter att subventionera jordbruksproduktion och jordbruksexport. Utskottet noterar att Europeiska kommissionen presenterade meddelandet KOM(2010) 672 Den gemensamma jordbrukspolitiken mot 2020: Att klara framtidens utmaningar i fråga om livsmedel, naturresurser och territoriell balans. Meddelandet var föremål för ställningstagande i rådet för jordbruk och fiske . Ordförandeskapet antog, med stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna, slutsatser som var positiva till kommissionens meddelande. , liksom ett antal andra medlemsstater, stod inte bakom slutsatserna. ansåg att slutsatserna inte mötte de framförda kraven på en högre ambitionsnivå när det gäller fortsatta reformer och en ökad marknadsorientering. Bland annat framfördes kritik mot att EU:s exportstöd för jordbruksprodukter blir kvar, då detta drabbar jordbrukare i de fattigare delarna av världen. Utskottet delar regeringens uppfattning och ser positivt på att vid rådsmötet inte anslöt sig till slutsatserna. Utskottet noterar att kommissionen väntas utarbeta ett förslag till förordning, som är tänkt att presenteras . Ett rådsbeslut kan sedan väntas senast . Utskottet förutsätter att regeringen kommer att fortsätta att driva frågan om att kraftigt sänka tullar och handelsstörande subventioner på jordbruksområdet samt att alla former av exportstöd avskaffas varför något särskilt tillkännagivande med anledning av motion 2010/11:U306 (S) yrkande 17 inte bedöms vara nödvändigt. Regeringen redogör i skrivelsen för miljöfrågor (s. 222231). Regeringen verkar för att de miljökrav som beslutas gemensamt inom EU resulterar i en ambitiös miljöpolitik och leder till ett högt miljöskydd. arbetar också för att EU ska vara en pådrivande kraft i det globala arbetet för att skydda miljön och säkra en hållbar utveckling och en resurseffektiv ekonomi. I skrivelsen konstateras att biologisk mångfald och klimat var två betydelsefulla frågor bl.a. med anledning av partsmötena som hölls inom konventionen om biologisk mångfald samt inom klimatkonventionen. I kommittémotion 2010/11:U8 yrkande 10 betonar Socialdemokraterna att EU har stora möjligheter att agera inom miljö- och klimatfrågorna. Motionärerna understryker att EU som helhet måste arbeta för kraftigt minskade och konkret definierade utsläpp. EU:s jordbruksstöd bör avskaffas, men så länge det finns kvar ska det ha en tydlig klimatinriktning, en diskussion som måste delta i aktivt. Regeringen måste även bli mer aktiv i kemikaliefrågor och lämna fler förslag till kandidatlistan inom den gemensamma kemikalielagstiftningen Reach. konstaterar att den på miljöområdet återkommande har behandlat klimatförändringar och behovet av utsläppsminskningar. Även förslaget till förordning om medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier har varit föremål för diskussion i nämnden vid ett flertal tillfällen. Diskussionen har bl.a. rört den vetenskapliga grunden för nationella förbud mot odling och tillämpning av försiktighetsprincipen. Motionsvis understryks vikten av EU:s agerande på miljöområdet. Utskottet konstaterar att samarbetet inom EU är viktigt för att åstadkomma utsläppsminskningar och avgörande för att åstadkomma en global klimatöverenskommelse. EU ska minska sina utsläpp till 2020, jämfört med , inom ramen för ett internationellt klimatavtal, där andra utvecklade länder gör motsvarande åtaganden. Annars gäller att EU till 2020 ensidigt ska minska sina utsläpp jämfört med . EU ska analysera hur målet om ska kunna fördelas och genomföras inom EU. EU-länderna har minskat sina utsläpp med till 2008, enligt preliminär statistik från Europeiska miljöbyrån. Detta innebär att EU kommer att uppfylla de åtaganden som är beslutade enligt Kyotoprotokollet. antog slutsatser om EU:s ståndpunkt inför partsmötet inom klimatförhandlingarna i . Ett långsiktigt mål om utsläppsminskningar till 2050 för utvecklade länder fastställdes då av ministrarna. Av miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2010/11:MJU12 framgår det att det inom EU pågår ett arbete med en strategi för EU:s klimatpolitik till 2050. EU kommer inom ramen för ett sådant avtal att höja sitt åtagande till till 2020. Utskottet ser som positivt att regeringen har drivit på för mer ambitiösa mål inom EU och fortsätter att göra det. var ett av de absolut första länderna att stödja målet om och har velat ha enbart ett sådant mål. av EU:s utsläpp av växthusgaser täcks av systemet med handel med utsläppsrätter. Utskottet välkomnar att EU har beslutat att flyget ska ingå i utsläppshandeln . Handelssystemet infördes och fler länder och regioner tar intryck av erfarenheter. Genom att handelssystemet sätter ett internationellt pris på koldioxidutsläppen kan marknadens krafter användas för kostnadseffektiva utsläppsminskningar. De olika samhällssektorerna ska i högre utsträckning än bära sina kostnader för växthusgasutsläpp. Utskottet noterar kommissionens meddelande KOM(2010) 672 om den gemensamma jordbrukspolitiken , som det ägde rum en överläggning om i miljö- och jordbruksutskottet med landsbygdsminister . Av faktapromemoria 2010/11:72 framgår det att den allmänna svenska linjen är att det i fortsättningen krävs kraftfulla reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken som leder till väsentligt lägre utgifter, en ökad marknadsorientering och ett ökat relativt fokus på politiken för landsbygdsutveckling. CAP ska förbli ett gemensamt politikområde och utformas i linje med principerna om subsidiaritet, proportionalitet och en sund ekonomisk förvaltning.