bet · GY01UbU12 · 2011-04-12 00:00:00 — Utskottet anser att lärosätena bör förhandla om detta för att söka åstadkomma förändring. Utskottet har erfarit att regeringen avser att närmare belysa dessa frågor, vilket utskottet välkomnar. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2010/11:Ub486 yrkande 5. Forskning inom vissa områden Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att utveckla skolforskningen. Utskottet anser att regeringen bör vidta åtgärder så att forskningsinstitutioner som bedriver skolforskning får en förstärkt samverkansuppgift samt att fler yrkesverksamma lärare ges möjlighet till egen forskning. bifaller ett motionsyrkande med denna innebörd och avslår övriga motionsyrkanden om bl.a. lyckoforskning, forskning om snus och instiftande av i ekologi. Jämför reservationerna 9 (MP), 10 (MP) och 11 (MP). Socialdemokraterna anför i sin motion 2010/11:Ub482 yrkande 11 att skolforskningen behöver utvecklas. De forskningsinstitutioner som bedriver skolforskning bör få en förstärkt och förtydligad samverkansuppgift för att garantera att nya forskningsresultat verkligen vidareförmedlas till dem som är verksamma i skolan och att kunskaperna omsätts i praktiken. Dessutom bör fler yrkesverksamma lärare ges möjlighet till egen forskning som en del av eller parallellt med eget arbete. I ett flertal motioner begärs insatser för forskning inom vissa särskilda områden. I motion 2010/11:Ub209 (MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av att utveckla svensk lyckoforskning. I samma motions yrkande 2 begärs att en utredning tillsätts för att utreda hur lyckan i samhället ska redovisas i likhet med BNP och övriga välfärdsindex. I motion 2010/11:Ub371 (MP) begärs att det tillsätts en utredning med uppgift att inrätta ett i ekologi. Regeringen bör ta initiativ till inrättandet av ett pris i ekologi till minne, analogt med det pris i ekonomi som inrättades vid . I motion 2010/11:So283 (MP) yrkande 8 understryks behovet av ökad forskning om snus. Det är enligt ytterst angeläget att kunskaperna kring snusets hälsorisker ökar. I motion 2010/11:Ub415 (M) anförs behovet av forskning till stöd för s.k. ringaktad sjukvård. Riktade forskningssatsningar bör göras mot sjukdomar och diagnoser som kommit i kläm när det gäller forskningsstöd. I motion 2010/11:Ub455 (M) anförs att regeringen bör överväga åtgärder och lagändringsförslag som möjliggör forskning och kliniska prövningar under noga kontrollerade former även i de fall där patientens samtycke ej kunnat inhämtas. I motion 2010/11:Ub475 (M) begärs en översyn för att bedöma möjligheterna för en introduktion av nya koncept med riktade forskningsinsatser som kan belysa konceptet med integrativ medicin. I motion 2010/11:So503 yrkande 3 (FP, M) begärs möjligheter till mer forskning om värdet av olika behandlingsmetoder för äldre och i motion 2010/11:Ub430 (FP) ett framtagande av en strategisk plan för äldreforskningen. Berörda forskningsfinansiärer och aktörer bör få i uppdrag att i ett första steg kartlägga vilka forskningssatsningar som bedöms som nödvändiga inom äldreområdet och med utgångspunkt däri ge förslag till en äldreforskningsstrategi. I motion 2010/11:Fi201 (FP) yrkande 2 framhålls en satsning på forskning med genusperspektiv kring äldre och åldrandet. Vidare framhålls i motion 2010/11:Ub431 (FP) behovet av forskning om sällsynta sjukdomar. I motion 2010/11:Ub210 (C) begärs särskilda insatser för att stärka utbildning och forskning inom medicinsk etik. I motion 2010/11:Ub357 (S) yrkande 3 anför motionärerna att det behövs mer forskning om skolans sexualundervisning. Det behövs bättre kunskap om bl.a. vilka undervisningsmetoder som används och om vad de har för inflytande på elevers tänkande om sexualitet och samlevnad. I motion 2010/11:Ub332 (M) begärs mer forskning om IT och ny teknik. I motion 2010/11:Ub480 (C) anförs att lagen (2006:449) om skydd för störningskänslig forskning bör ses över. Motionären vill göra regeringen uppmärksam på behovet av att lägga fram förslag till en ändring av lagen (2006:449) om skydd för störningskänslig forskning, i syfte att klarlägga utsträckning och omfattning av störningen. Utskottet anser att undervisningen och de pedagogiska metoderna i skolan bör stå på solid vetenskaplig grund. Skolforskningen behöver därför ytterligare utvecklas. Utskottet anser att regeringen bör vidta åtgärder så att de forskningsinstitutioner som bedriver skolforskning får en förstärkt och förtydligad samverkansuppgift för att garantera att nya forskningsresultat verkligen vidareförmedlas till dem som är verksamma i skolan och att kunskaperna omsätts i praktiken. Dessutom anser utskottet att fler yrkesverksamma lärare bör ges möjlighet till egen forskning som en del av eller parallellt med eget arbete. Därmed tillstyrker utskottet motion 2010/11:Ub482 yrkande 11. Utskottet konstaterar att det redan pågår åtgärder i denna riktning. I instruktion finns ett s.k. relevanskrav för den utbildningsvetenskapliga kommittén (8 §). Kravet har tidigare inneburit att kommittén, i de ärenden som bestämmer, beslutar om fördelning av medel till forskning och utbildning på forskarnivå som bedrivs i anslutning till lärarutbildning och som svarar mot behoven inom lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten. Genom en ändring (SFS 2010:1183) i förordningen (2009:975) med instruktion för införs ett förändrat relevanskrav i 8 §. Ändringen träder i kraft (prop. 2009/10:89, bet. 2009/10:UbU6, rskr. 2009/10:248). Den nya inriktningen ska vara att den utbildningsvetenskapliga kommittén, i de ärenden som bestämmer, beslutar om fördelning av medel till forskning och utbildning på forskarnivå med relevans för skolans och förskolans utveckling. Genom en sådan fokusering blir det tydligare att huvudmålsättningen med den forskning som finansieras är att den bidrar till en mer evidensbaserad skola och förskola. Det förändrade relevanskravet skapar ett ökat utrymme för verksamhetsinriktad forskning av relevans för lärare och förskollärare. Även fortsättningsvis kommer forskningen att ha starka kopplingar till behoven inom utbildningarna för blivande lärare och förskollärare. Den utbildningsvetenskapliga forskningen är av avgörande betydelse för den vetenskapliga förankringen av dessa utbildningar. Med en sådan inriktning blir det också möjligt för forskare från flera olika vetenskapliga discipliner att bidra till skolans, förskolans och utbildningsvetenskapens utveckling. Vidare beslutade regeringen om en fortsatt satsning på forskarskolor för lärare och förskollärare. Regeringen har beslutat att satsa på forskarskolor där ca 200 lärare och förskollärare ska kunna utbilda sig till lektorer. Satsningen innebär att lärare får läsa till en licentiatexamen i de ämnen de har utbildning att undervisa i eller i ämnesdidaktik kring dessa ämnen. Förskollärare ska ges möjlighet att bli licentiater i barns lärande och utveckling, i synnerhet barns språkliga och matematiska utveckling. Läraren ska gå forskarutbildning på och arbeta kvar på sin arbetsplats resterande av tiden. Läraren har under hela utbildningsperioden sin lön från sin arbetsgivare. Staten bekostar själva utbildningen samt ger ett statsbidrag till huvudmännen motsvarande av lärarens lön han eller hon deltar i forskarutbildningen. utlyser medel för anordnande av dessa forskarskolor och tar in ansökningar från de universitet och högskolor som vill delta i satsningen (2011/1201/F). Utbildningen beräknas kunna starta eller . Övrig forskning inom vissa områden Vad gäller forskning inom vissa områden, t.ex. forskning om snus och lyckoforskning, vill utskottet erinra om att statsmakterna endast fattar övergripande beslut om fördelningen av statliga forskningsmedel. Den närmare fördelningen avgörs av forskningsfinansierande myndigheter samt universitet och högskolor. Vad gäller instiftandet av ett i ekologi vill utskottet anföra följande. Nobelprisen har instiftats i enlighet med vilja och kan inte ändras eller kompletteras med flera priser. Däremot har instiftat ett pris i ekonomi till minne, vilket delas ut med de som delas ut i . Lagen (2006:449) om skydd för störningskänslig forskning trädde i kraft och behandlades av utskottet i betänkande 2005/06:UbU18 Skydd för störningskänslig forskning med anledning av proposition 2005/06:69. Syftet med lagen är att skydda forskning som är känslig för störningar och som är av särskilt värde från allmän synpunkt. För att skydda sådan forskning kan besluta att ett område ska utgöra forskningsområde med tillträdesskydd, där förbud för utomstående att beträda området gäller, eller forskningsområde med störningsskydd, där förbud för utomstående att använda viss störande utrustning gäller. I de fall det är en angränsande verksamhet som stör forskningen kan i stället meddela förbud eller förelägganden mot denna verksamhet. Ett beslut om forskningsskydd ska alltid föregås av en avvägning mellan forskningens intresse av skydd och motstående intressen. En inskränkning i rörelsefriheten får inte gå längre än vad som är nödvändigt för att tillgodose forskningens rimliga behov av skydd. Utskottet ser inga skäl att se över lagen. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2010/11:Fi201 yrkande 2, 2010/11:So283 yrkande 8, 2010/11:So503 yrkande 3, 2010/11:Ub209 yrkandena 12, 2010/11:Ub210, 2010/11:Ub332, 2010/11:Ub357 yrkande 3, 2010/11:Ub371, 2010/11:Ub415, 2010/11:Ub430, 2010/11:Ub431, 2010/11:Ub455, 2010/11:Ub475 och 2010/11:Ub480. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Forskningspolitikens inriktning, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub486 yrkande 1 och avslår motion 2010/11:N333 yrkande 5. är och ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Det är en långsiktig forskningsstrategi som bärs upp av flera skäl. Forskningen främjar det demokratiska samhället genom att stödja tanke- och yttrandefrihet och ett kritiskt ifrågasättande. Forskningen bidrar till en ekologiskt hållbar utveckling och stärker tillväxten. Forskningen ökar förståelsen för och samspelet med människor i andra länder och förbättrar medborgarnas möjligheter att leva ett gott liv. Genom forskning kan vi bättre förstå den värld vi lever i och också göra den bättre. I tider av snabb teknisk utveckling, ökad globalisering och omfattande kulturmöten behövs forskning för att söka svaret på nya frågor och utmaningar. Forskningen fyller också en viktig funktion för att utbilda kompetenta och kreativa människor med djupt specialiserad kunskap som kan höja kompetensen i samhälle och arbetsliv. Varje samhälle behöver självständiga forskare som förutsättningslöst analyserar, ifrågasätter och medverkar aktivt i den offentliga debatten. Forskning vidgar tanken och perspektiven. Forskning och utveckling ska stå i människans tjänst för ett solidariskt och rättvist samhälle. Därför vill vi investera i kunskap och forskning. Forskningspolitikens inriktning är av största betydelse. Forskningspolitiken bör ge människor och samhälle utvecklingsmöjligheter för framtiden. Forskningspolitiken måste också ha en bred ansats som knyter an till verkligheten i alla delar av samhället. Vi tror att framtiden behöver mer av forskning och att kontaktytor mellan olika forskningsfält och forskningsområden måste öka. Kunskapsutvecklingen måste innehålla fler, inte färre, perspektiv för att rätt kunna tackla både grundforskningens och den tillämpade forskningens utmaningar. Mer än någonsin vet vi betydelsen av internationella samarbeten och global utveckling. En god forskningspolitik ska säkerställa excellens, kvalitet och långsiktighet. Kunskap är grunden för en gynnsam samhällsutveckling och vårt främsta internationella konkurrensmedel. Det kräver fortsatt stora insatser av både staten och näringslivet. Investeringar i forskning återbetalar sig i form av kunskap och utveckling av samhället samt bidrar till tillväxt inom näringslivet. Det är viktigt att som nation satsar på kvalitet och framstående forskningsmiljöer oavsett var i landet dessa finns. Det finns ingen motsättning mellan att satsa på spets och bredd. Samarbete är en förutsättning för att ett litet land som ska klara att hävda sig i den internationella konkurrensen. Vi har helt enkelt inte råd att säga nej till någon samhällssektor eller någon del av landet som vill och kan bidra till utvecklingen av svensk forskning. Vi ser det som avgörande att akademins forskning samt arbetslivets forskning och utveckling fortsatt har sina självklara uppgifter, men att det är i mötet mellan akademi, näringsliv och offentlig sektor som utvecklingen har möjlighet att tillsammans ta ytterligare steg. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Prioriterade strategiska forskningsområden, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub486 yrkande 6. Medicin, teknik och klimat är särskilt strategiska forskningsområden under 20092012. De utvalda områdena ligger i linje med forskningspolitiken under tidigare mandatperioder. Det är viktigt att kraftsamla forskningsresurser där har särskilt goda möjligheter att nå eller befästa en position i absolut världsklass och inom områden som har starkast potential att skapa innovationer på kort, medellång och lång sikt. Däremot har regeringen gått för långt i att detaljstyra vilka delområden inom medicin, teknik och klimat som ska omfattas av de strategiska satsningarna. Inte mindre än 25 delområden definieras och budgeteras. Vi ifrågasätter både lämpligheten i att göra så pass omfattande ingripanden inom de utpekade områdena och regeringens kompetens att peka ut så snäva områden. Vi är oroliga över att denna komponent kommer att göra forskningspolitiken mindre långsiktig och mer sårbar för enskilda intressen som saknar förmåga att se till hela landets utveckling. Det ger också ett signalvärde som allvarligt riskerar att underminera forskningssamhällets integritet och den akademiska friheten. Vi föreslår därför att forskningsfinansiärerna får ett betydligt större utrymme för prioriteringar inom de utpekade strategiska huvudområdena. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Forskningens internationalisering, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub486 yrkande 7. Vi vill etablera ett nationellt centrum för kompetensuppbyggnad och rådgivning till svenska forskningsfinansiärer. Målsättningarna ska vara att öka antalet svenska forskare som deltar i europeiska forskningsprojekt samt att mer av EU:s statliga forskningsmedel allokeras till projekt där svenska universitet, högskolor och företag deltar. Vi vill också att regeringen utreder former och förutsättningar för ett ökat nationellt ansvarstagande för medfinansiering inom EU-projekt. Svenskt forskningsutbyte måste också intensifieras med länder utanför Europeiska unionen. Det är önskvärt att exportfrämjande, kulturfrämjande och globala varumärkesbyggande arbete genom utlandsbeskickningar och andra institutioner ges möjlighet till ökad kompetens om svensk forskning, i syfte att stödja långsiktigt kontaktskapande mellan svenska och utländska forskare. Hinder för utländska yngre forskare att etablera sig i och fortsätta verka i efter disputation ska motverkas, och utländska doktorander ska ges samma ersättningar och sociala skyddsnät som sina svenska kolleger. Svensk forsknings- och biståndspolitik ska samverka i syfte att nå kunskapsöverföring till och från , en ekologiskt hållbar global utveckling, fattigdomsbekämpning och en stärkt respekt för mänskliga rättigheter. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Forskning inom den arktiska regionen, punkt 4 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub249. Effekterna av klimatförändringen har inneburit att den arktiska regionens synlighet har ökat markant. Det behövs ökad forskning inom klimatområdet, likaså inom humaniora och samhällsvetenskap bör forskning om befolkningens, särskilt ursprungsbefolkningens, situation i den arktiska regionen lyftas fram. Ett viktigt instrument inom klimatforskningen är det internationella samarbete som initierats av för att stärka och vidareutveckla de observationsnätverk som är grundläggande för kunskapen om inom ramen för SAON (). Ett närmare nordiskt samarbete för att förbättra samordningen av nordiska observationssystem i den arktiska regionen kan skynda på processen i den arktiska regionen. är ett exempel på ett sådant internationellt samarbete mellan universitet och högskolor, som förbättrar möjligheterna för människor i den arktiska regionen att ta del av högre utbildning, stärker de arktiska folkens gemensamma identitet och utvecklar kunskap inom specifikt arktiska forskningsområden. Det är angeläget att fullt ut deltar i denna samverkan och att prioriteras av de högskolor och universitet som deltar i detta samarbete: , och . Det är därför viktigt att regeringen tydligt markerar betydelsen av detta samarbete. Det internationella polaråret avslutades . Satsningen omfattade forskning inom humaniora, Human Dimension. Det är av yttersta vikt att resultaten från denna forskningssatsning i polarområdena följs upp. Forskningen inom förnybar energi är av största betydelse för vårt samhälle. Ett område som kräver ytterligare forskning är potentialen för utbyggnad av vindkraftverk i den arktiska regionen, utan att en sådan utbyggnad stör naturlivet eller människors rekreationsmöjligheter. Forskningen inom detta område kunde med fördel utföras inom samarbetet med . Ett sådant samarbete kunde vara till nytta för hela den arktiska regionen. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Fördelning av forskningsresurser i konkurrens mellan lärosäten, punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub486 yrkande 2 och avslår motionerna 2010/11:Ub423, 2010/11:Ub428, 2010/11:Ub465, 2010/11:N312 yrkande 2 och 2010/11:N405 yrkandena 36. Systemet med en offentlig resurstilldelning både genom direkta fakultetsmedel och genom anslag via de statliga forskningsråden har tjänat väl. Insynen och konkurrensen har stärkts. Stärkta fakultetsanslag ökar den akademiska friheten och ger lärosätena styrkan att profilera sig och internt arbeta fram starka forskningsområden som kan konkurrera nationellt och internationellt. Möjligheterna ökar också avsevärt att forskningsprojekten själva drar till sig externa anslag och rådsfinansiering. Varje lärosäte måste ta ansvar för att internt fördela direkta anslag efter kvalitet. Vi motsätter oss starkt ett tudelat system för forskningen där universitet och högskolor delas upp i någon form av A- och B-lag. En sådan uppdelning vore omodern, den skulle inte ta hänsyn till de faktiska förhållandena för forskningen i , den gynnar inte långsiktig utveckling och skulle stå i konflikt med kvalitetssträvandena. Om forskningen bedrivs i mindre eller större skala, eller vid ett universitet eller en högskola, ska inte stå i förgrunden. Avgörande är att kvaliteten är hög. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Vikten av ett resursfördelningssystem som gynnar forskning i hela landet, punkt 7 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub486 yrkande 3. Vi anser att en del av fakultetsanslagen ska tilldelas efter kvalitetskriterier, men det är mycket svårt att överblicka konsekvenserna av regeringens genomförda fördelningsmodell. Systemet måste trots allt beskrivas som inte fullt ut transparent. Det kommer kraftigt att missgynna framför allt de yngsta universiteten. Regeringens beslutade modell för viktning av citeringar inom olika vetenskapsområden reser också frågetecken. Detta måste utvärderas noggrant i syfte att se till att utformningen tillgodoser de uppsatta syftena och premierar kvalitetsstärkande åtgärder på ett sätt som inte systematiskt missgynnar vissa typer av lärosäten. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Utveckling av och resurser till de yngsta universiteten, punkt 8 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub486 yrkande 4. Nuvarande kvalitetskriterier är så utformade att de riskerar att leda till A- och B-lag bakvägen. Det sker genom att långsamt svälta ut vissa högskolor och de yngsta universiteten. Vi menar att de nyaste universiteten missgynnas strukturellt och därför inte kan vara med och konkurrera på lika villkor. För att regeringens indikatorer inte ska tillåtas hindra utveckling och hålla tillbaka kvaliteten, vill vi ha en kontrollstation inför framtagandet av nästa forskningsproposition. Då ska kvalitetskriteriernas praktiska tillämpning prövas, som det sker en analys av om kriterierna på ett systematiskt sätt missgynnar vissa typer av lärosäten eller vetenskapsområden. Det är viktigt att det resursfördelningssystem som införs är rättvist, långsiktigt, transparent och skapar drivkrafter för högre kvalitet i all forskning. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Forskarutbildning och yngre forskares villkor, punkt 9 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub486 yrkande 5. En god forskningspolitik innefattar en strategisk politik för forskare. Det finns flera skäl till att stärka doktorandernas situation. Det viktigaste är naturligtvis principen om att alla som utför ett arbete har rätt till goda trygghetssystem. Den framtida kvaliteten inom svensk forskning är också beroende av en god rekrytering till forskarutbildningen. Forskarutbildningen måste därför vara ett attraktivt alternativ för de bäst lämpade. Högre utbildning och forskning står också inför ett generationsskifte i ; av den undervisande och forskande personalen kommer att ha gått i pension . För att få de mest framgångsrika studenterna att söka sig till forskarutbildningen måste villkoren vara tryggare, karriärvägarna efter disputation bättre och meritvärdet på den övriga arbetsmarknaden större. Vi vill stärka doktorandernas sociala situation genom att gå vidare med arbetet att göra doktorandtjänster mer lika regelrätta anställningar. Ett lärosäte ska inte kunna ge ersättning i form av utbildningsbidrag , och inte heller kunna ersätta doktorander genom egeninrättade stipendier.