bet · GZ01NU5 · 2011-11-17 00:00:00 — Regeringen meddelade sin avsikt att sälja upp till 255 miljoner aktier i , motsvarande av de utestående aktierna i bolaget. offentliggjorde regeringen att den slutfört försäljningen av 255 miljoner aktier i för per aktie, genom ett accelererat auktionsförfarande riktat till svenska och internationella institutionella investerare. Försäljningen motsvarade av statens totala ägande i bolaget och reducerade statens ägarandel i från 19,8 till . Intäkterna från transaktionen uppgick till och har använts för att reducera statsskulden. I en reservation (S, V) föreslogs det att skulle begära att regeringen skulle återkomma med förslag om att återta bemyndigandet att minska statens ägande i . Reservanterna ansåg att det var beklagligt att regeringen hade genomfört försäljningen av aktier i . För att möta den allt hårdare konkurrensen på finansmarknaden och den finansiella kris som världen upplever är det av vikt att fortsättningsvis har en bank med ett stort statligt inflytande, anförde reservanterna. Företrädaren för redovisade i ett särskilt yttrande sin syn på frågan. avslog , som tidigare nämnts, ett par motioner i vilka en försäljning av statens andel av förordades (bet. 2010/11:NU7). Utskottet redovisade de beslut hade fattat och om kapitaltillskott till SAS. bemyndigade regeringen att för svenska statens räkning, på vissa villkor, delta i en nyemission i genom att teckna sin s.k. pro rata-andel av den då förslagna nyemissionen upp till ett belopp om högst (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, yttr. 2009/10:NU2y). beslutade också om att höja ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv med och att höja anslaget Kapitalinsatser i statliga bolag (1:21) med samma belopp. I sitt yttrande till finansutskottet erinrade näringsutskottet om den bedömning som utskottet hade gjort i sitt yttrande till finansutskottet (prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40, yttr. 2008/09:NU7y) om att det då aktuella kapitaltillskottet om var nödvändigt för att ge förutsättningar för att affärsplanen skulle kunna genomföras. Den ekonomiska krisen drabbade dock flygindustrin och SAS hårdare än vad som förutsågs , påpekade utskottet. SAS kassaflöde och likviditet hade påverkats negativt. hade beslutat att kostnadsbesparingsprogrammet inom skulle förstärkas med ytterligare , vilket innebar att det totala programmet uppgick till . För att stärka den finansiella ställningen skulle SAS vidare genomföra refinansiering av de obligationslån som förföll (ca ), och styrelsen hade föreslagit en nyemission om ca . Dessutom hade en avsiktsförklaring träffats med fackföreningarna för piloter och kabinanställda med mål om ytterligare kostnadsåtgärder om . delade regeringens bedömning att de aktuella åtgärderna borde vidtas. Företrädarna för i finans- och näringsutskotten ansåg att inte borde lämna de begärda bemyndigandena avseende deltagande i nyemissionen. beslutade också att ge regeringen bemyndigande att minska ägandet i SAS (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, yttr. 2009/10:NU2y). anförde i sitt yttrande, i vilket finansutskottet instämde, att bemyndigande att minska ägandet i SAS ska uppfattas som ett tydligt besked om statens inställning när det gäller försäljning inom överskådlig tid och underströk vikten av att en försäljning sker i ordnade former när det finns en seriös köpare. Utskottet erinrade i sitt ställningstagande , med anledning av de då aktuella motionerna, om att regeringen redan har mandat att genomföra en försäljning av statens andel i SAS. Utskottet kunde inte se någon anledning för att fatta ytterligare beslut i den aktuella frågan. I en reservation (MP) förordades det att regeringen aktivt borde arbeta för att hitta en ny ägare till statens andel i SAS och att borde uppmana regeringen att möjligt inleda en försäljning. fattade beslut om förändrat uppdrag för (prop. 2009/10:169, bet. 2009/10:NU22). Innebörden av beslutet är att bolagets verksamhet ska baseras på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. Bolaget ska vara en oberoende aktör med kärnverksamhet inom skogsbruk utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara. bör också kunna bedriva närliggande verksamhet om det bidrar till att öka bolagets avkastning. Dessutom ska bolaget även fortsättningsvis genom försäljning av mark på marknadsmässiga villkor möjliggöra omarronderingar och tillköp för enskilt skogsbruk, särskilt i glesbygd. Försäljning av mark ska ske till dess att av den areal bolaget hade 2002, vid bolagets bildande, är avyttrad. uppdrag att tillhandahålla ersättningsmark till staten upphörde vid utgången av 2010. Härutöver bemyndigades regeringen att överföra fastigheter med en sammanlagd areal om högst produktiv skogsmark från till staten för att därefter användas som ersättningsmark. På en bolagsstämma beslutades det om en utdelning från av dotterbolaget i som äger produktiv skogsmark. Bolaget ska förvalta skogsmark som staten kan använda som ersättningsmark vid bildande av naturreservat. Enligt information på har bolagets urval av skogsmarker skett utifrån en avstämning med om var i landet det finns skyddsvärd skogsmark hos andra markägare. Urvalet har också skett utifrån principerna att ersättningsmarken ska ha geografisk närhet till de reservat som ska bildas och arealmässigt bestå av större sammanhängande block. miljöpolicy innebär att av bolagets produktiva skogsmark, nedan gränsen för fjällnära skog, avsätts för naturvårdsändamål. Den nyssnämnda produktiva skogsmarken som delats ut till räknas inte in i naturvårdsareal. Nästan all mark används till fler aktiviteter än skogsbruk. Det handlar bl.a. om jakt och fiske. Utdelningen av skogsmark i större sammanhängande block påverkar företag, föreningar och personer som har arrendeavtal med . De som berörs är till största delen jaktlag som arrenderar jakträtt av , sägs det på webbplatsen. När det gäller jaktarrenden, som är föremål för yrkande i motion 2011/12:N265 (S), besvarade statsråd en skriftlig fråga av (V) i detta ämne. Frågeställaren ville veta om det ansvariga statsrådet avsåg att använda statens ägande av för att försäkra att bolagets policy för jaktarrenden inte innebär att möjligheterna till jakt för lokala jaktlag begränsas av att arrendekostnaderna stiger kraftigt. I sitt svar konstaterade statsrådet att är ett statligt ägt bolag som agerar på marknadsmässiga villkor. Det är bolagsledningen som ansvarar för frågor som rör den löpande verksamheten och operativa beslut. Statsrådet har således inte för avsikt att påverka bolagets policy för jaktarrenden eller dess prissättning. Statsrådet hade dock fått information från om att bolaget, till skillnad från frågeställaren, menar att de nya jaktavtalen och prisjusteringarna kan leda till att fler och framför allt yngre jägare kommer att kunna få plats i jaktlagen, eftersom avtalskonstruktionen och prissättningen ska uppmuntra jaktlagen att ta in nya medlemmar. tillämpar också rabatter för yngre jägare, sade statsrådet. avslog och motionsyrkanden om ett samlat statligt ägande av skog liknande det här aktuella yrkandet i motion 2011/12:MJ332 (V). Yrkandena följdes upp i reservationer (V). Statssekreterare , , lämnade vid utskottets sammanträde information om av företagen med statligt ägande. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: Försäljning av statliga företag Allmänt om ägarstyrning av statliga företag Jämställdhet inom statliga företag Löner för ledande befattningshavare inom statliga företag Skrivelsen om företag med statligt ägande. Försäljning av statliga företag Utskottets syn på statligt ägande av företag överensstämmer med regeringens. Staten har att ange ramar och regelsystem för näringslivets verksamhet och bidra till att skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt. När staten uppträder som ägare och som utformare av de regler som ska gälla för näringslivets verksamhet uppstår problem som undviks när konkurrensutsatt verksamhet bedrivs i privat regi. Genom att minska eller helt slopa det statliga ägandet i företag som arbetar på en konkurrensutsatt marknad blir statens roll som lagstiftare mer renodlad, som de hel- eller delprivatiserade företagen regelmässigt får bättre utvecklingsmöjligheter. Konkurrensen på marknaden blir sundare. Intäkterna från försäljningarna möjliggör amortering på statsskulden, vilket i sin tur skapar möjligheter till större flexibilitet i finanspolitiken. Utskottet vill också framhålla att det för staten och därmed skattebetalarna kan finnas risker och kostnader förknippade med ett statligt ägande av företag. Inte minst gäller detta företag på finansmarknaden, som t.ex. och . Staten bör kvarstå som ägare då tungt vägande skäl talar för detta. De företag som utgör naturliga monopol bör förbli helstatliga. Ett fortsatt statligt ägande kan också vara motiverat om det finns särskilda nationella intressen eller samhällsuppdrag som svårligen kan hanteras utan ett statligt inflytande. Den här redovisade synen på statligt ägande av företag låg bakom de bemyndiganden som tidigare gett regeringen avseende (tidigare Bostadsfinansieringsaktiebolag ), (tidigare ) och . Utskottet finner det beklagligt att fattade beslut om att återkalla dessa bemyndiganden. Utskottets syn på statligt ägande skiljer sig sålunda från den som kommer till uttryck i kommittémotion 2011/12:N345 (S). Motionärerna motsätter sig sådana försäljningar som de säger drivs av ideologiska skäl. Enligt utskottets mening är det snarare Socialdemokraterna som företräder ett ideologiskt betingat avståndstagande till frågan om försäljning av statliga företag. Utskottet kan inte heller se något skäl för att de bemyndiganden att sälja eller ändra ägandet i företag med statligt ägande som regeringen har ska dras tillbaka, vilket förordas i motion 2011/12:N413 (SD) och när det gäller i motion 2011/12:N345 (S). har regeringen, som tidigare redovisats, bemyndigande att sälja eller ändra ägandet i företag med statligt ägande för endast tre bolag , och AB . I ett par motioner förordas försäljning av företag med statligt ägande. Det gäller motionerna 2011/12:N234 (M) och 2011/12:N305 (M), i vilka försäljning av och respektive förordas. (Förslagen i två motioner om att sälja statens andel av behandlas separat i det följande.) När det gäller frågan om försäljning av företag med statligt ägande, vill utskottet erinra om vad regeringen har sagt i budgetpropositionen om att den har genomfört ett analysarbete med att gå igenom de statligt ägda bolagen för att pröva skälen för ett fortsatt statligt ägande. Utskottet ser inget skäl för att agera i denna fråga och avstyrker därmed de nämnda motionerna. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att bör avslå samtliga här aktuella motioner i berörda delar. En försäljning av statens andel av förordas i motionerna 2011/12:N292 (M) och 2011/12:N256 (MP). beslutade , som tidigare redovisats, att ge regeringen bemyndigande att minska ägandet i SAS (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, yttr. 2009/10:NU2y). anförde i sitt yttrande, i vilket finansutskottet instämde, att bemyndigande att minska ägandet i SAS ska uppfattas som ett tydligt besked om statens inställning när det gäller försäljning inom överskådlig tid och underströk vikten av att en försäljning sker i ordnade former när det finns en seriös köpare. Regeringen har alltså redan mandat att genomföra en försäljning av statens andel i SAS, vilket förordas i de här aktuella motionerna. Utskottet kan inte se någon anledning för att nu fatta ytterligare beslut i denna fråga. Därmed avstyrks de båda här aktuella motionerna. Allmänt om ägarstyrning av statliga företag Regeringen redovisar i skrivelsen i avsnittet om statens ägarpolicy sin syn på ägarstyrningen av de statliga företagen. Regeringen har uppdrag att aktivt förvalta statens tillgångar så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och i förekommande fall att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs. Det är väsentligt att de statliga bolagen ges möjlighet att utvecklas och växa för att fortsätta att skapa värde för ägaren samt att den aktiva förvaltningen sker på ett professionellt sätt med värdeskapande som övergripande mål. Det är vidare, enligt regeringen, viktigt att staten hanterar sin ägarroll på ett ansvarsfullt, transparent och tydligt sätt. Statens bolagsstyrning ska fortlöpande anpassas till de ökade och förändrade krav som ställs. Utskottet delar regeringens syn på hur ägarstyrningen av de statliga företagen bör utformas. Generellt sett bör styrningen av företagen med statligt ägande präglas av tydlighet, öppenhet och transparens. Detta är betydelsefullt för att den demokratiska kontrollen och möjligheten att utkräva ansvar ska fungera. En grundläggande princip för det svenska folkstyret är en långtgående öppenhet. Frågan om information och öppenhet kring statligt ägda bolag är i grunden en demokratifråga eftersom det handlar om företag som hela svenska folket äger gemensamt. Medborgarna ska så långt det är möjligt ha rätt att granska hur rikets förvaltning av de gemensamma tillgångarna sköts. Ytterst vilar ansvaret för denna granskning på folkets valda ombud i . Regeringen har, som nämnts, tillkallat en särskild utredare för att utreda av de statligt ägda bolagen. Utredaren ska lämna förslag till hur de verksamheter inom som svarar för förvaltningen av företag med statligt ägande bör bedrivas och organiseras. I en av de här aktuella motionerna, 2011/12:N345 (S), anförs det att regeringen i stället borde ha initierat en parlamentarisk översyn av den statliga ägarmodellen. Utskottet kan inte se att i vilken form den aktuella utredningen genomförs i sig har någon avgörande betydelse. Efter det att utredaren har redovisat resultatet av sitt uppdrag kommer sedvanligt beredningsarbete inom att genomföras. Därefter kan regeringen komma att lämna eventuella förslag till , och en parlamentarisk process kommer att ta vid. Utskottet vill också erinra om att utredarens förslag ska utformas så att och allmänheten ges tillfredsställande möjligheter till insyn i förvaltningen av de statliga företagen. När det gäller den nämnda motionen vill utskottet vidare notera att det är något oklart hur motionärerna anser att regeringen ska omvandla ett eventuellt riksdagsuttalande i praktisk handling. Att i allmänna termer tala om vikten att värna och utveckla det långsiktiga ägandet och ägarstyrningen av företag med statligt ägande och att värna de gemensamma tillgångar som företag med statligt ägande utgör är inte operativt. beslut bör vara mer tydligt formulerade. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:N345 (S) och 2011/12:N387 (S) i berörda delar. Jämställdhet inom statliga företag Ett tillkännagivande om vikten av att öka andelen kvinnor i företagsledande befattningar inom företag med statligt ägande föreslås i motion 2011/12:N345 (S). Som tidigare redovisats finns det i regeringens skrivelse ett särskilt avsnitt med . Där sägs bl.a. att regeringen anser att det är av stor vikt att öka andelen kvinnor i företagsledande ställning. Av redovisningen i skrivelsen framgår också att kvinnor utgjorde i gruppen vd:ar . Detta kan jämföras med motsvarande andel för börsbolagen som, enligt uppgift, ligger . Andelen kvinnor i ledningsgrupper i statliga företag uppgick . Med det anförda anser utskottet att ett sådant tillkännagivande som förordas i motionen framstår som helt överflödigt. bör alltså avslå motionen i berörd del. Löner för ledande befattningshavare inom statliga företag I motion 2011/12:N262 (S) föreslås det att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att ta fram riktlinjer för lönesättning för ledande befattningshavare i statliga bolag. Som tidigare redovisats beslutade regeringen om nya riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande. Enligt dessa är det styrelsernas ansvar att försäkra sig om att den totala ersättningen är rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig samt bidra till en god etik och företagskultur. Ersättningen ska inte vara löneledande i förhållande till jämförbara bolag utan präglas av måttfullhet. Utskottet anser inte att det finns behov av något riksdagsuttalande i denna fråga och avstyrker därmed motionen. Uttalanden av om AB:s roll i omställningen av energisystemet begärs i de fem motionerna 2011/12:N345 (S), 2011/12:N385 (S), 2011/12:N257 (MP), 2011/12:MJ459 (MP) och 2011/12:N221 (V). Motionerna skiljer sig åt när det gäller hur långtgående och konkreta kraven är. fattade , som redovisats, beslut om förtydligat uppdrag för . Innebörden av detta är att ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. I sitt ställningstagande anförde utskottet att det förtydligade uppdraget hade fått en sådan utformning att de oklarheter som tidigare hade funnits skulle komma att undanröjas. Utskottet såg det som naturligt att den tidigare geografiska avgränsningen till svensk energiförsörjning helt togs bort. I anslutning till det som förs fram i de här aktuella motionerna om roll inom energipolitiken vill utskottet betona att lönsamhet är centralt för bolagets verksamhet. För att kunna spela en roll i omställningen av energisystemet måste ha en stabil ekonomi och stora ekonomiska resurser. Produktion och distribution av el är kapitalintensiva verksamheter som kräver stora investeringar. Utskottet ser marknadsmässighet som ett centralt begrepp, om ska kunna spela en sådan roll i energiomställningen som utskottet vill se. I propositionen om förtydligat uppdrag för meddelade regeringen sin avsikt att använda EU:s s.k. 2020-mål som referenspunkt för uppföljning av roll i energiomställningen. De nämnda målen handlar om att utsläppen av växthusgaser ska minska jämfört med nivå, att av den totala energianvändningen ska komma från förnybara energikällor samt att energieffektiviseringen ska öka . Utskottet, som ansåg att det är mycket bra att använda EU:s 2020-mål som referenspunkt, anförde att det därmed kommer att bli möjligt att utvärdera om verkligen är ett av de bolag som leder utvecklingen mot minskade utsläpp av klimatgaser och ökad andel förnybar energi samt aktivt verkar för en effektivare energianvändning. När det gäller en del av de förslag som läggs fram i motionerna noterar utskottet att de har en detaljeringsgrad och en utformning som knappast kan anses vara förenliga med den roll ett statligt bolag har och hur riksdag och regering bör styra dessa bolag. Utskottet kan dock konstatera att genomför en rejäl satsning på vindkraft. Med det anförda avstyrker utskottet de fem här aktuella motionerna i berörda delar. I motion 2011/12:MJ332 (V) föreslås det att ska agera för att det statliga ägandet av skog ska samlas i ett bolag. har tidigare, som redovisats, avslagit motionsyrkanden med denna innebörd och i det sammanhanget redovisat hur verksamhet bedrivs. Utskottet kan inte se någon anledning till att nu skulle inta någon annan ståndpunkt och avstyrker därmed motionen i berörd del. I motion 2011/12:N265 (S) efterfrågas ett uttalande av om att priserna på Sveaskog AB:s jaktarrenden ska vara rimliga. Enligt utskottets mening är detta inte en fråga där statsmakterna bör agera. är ett statligt ägt bolag som agerar på marknadsmässiga villkor, och det är bolagsledningen som ansvarar för frågor som rör den löpande verksamheten och operativa beslut. Detta ligger i linje med det svar som statsråd lämnade på en riksdagsfråga om jaktarrenden. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen. Skrivelsen om företag med statligt ägande Systemet med årliga redogörelser från regeringen för företag med statligt ägande baseras på ett beslut av 1981. Som framgått av tidigare ställningstaganden finns det åsiktsskillnader mellan företrädarna för olika partier i utskottet när det gäller statliga företag. Utskottet vill framhålla vikten av att regeringen lämnar dessa redogörelser, som utgör ett underlag för att ska kunna följa regeringens förvaltning av de aktuella företagen. Med det anförda föreslår utskottet att ska lägga regeringens nu aktuella skrivelse till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Försäljning av statliga företag, punkt 1 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N345 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 3 samt 2011/12:N234 av och (båda M), 2011/12:N305 av och (båda M) och 2011/12:N413 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Vi delar den syn på en värdeburen tillväxt som förs fram i kommittémotion 2011/12:N345 (S). Tillväxten ska baseras på en hållbar utveckling och ökad jämlikhet och inte ske på bekostnad av livskvalitet eller att miljön skadas. I ett sådant sammanhang spelar de statliga företagen en avgörande roll för möjligheterna att upprätthålla en värdeburen tillväxt. I flertalet fall har de statliga företagen sitt ursprung i en infrastruktur som en gång byggts upp med offentliga medel. har bolagen varit myndigheter eller verkat under monopol i bolagsform, som genom den tekniska och marknadsmässiga utvecklingen omvandlats till konkurrensutsatta företag. Många företag med statligt ägande är i flera fall framgångsrika aktörer på både nationella och internationella marknader. De representerar stora värden som svenska folket ytterst är ägare till. Staten är största företagsägare och arbetsgivare. Totalt är ca 190 000 personer anställda i företag med statligt ägande. Detta medför sammantaget ett stort ansvar och ställer krav på en långsiktig och professionell förvaltning för att säkerställa en värdeburen tillväxt. Regeringens syn på det statliga ägandet är djupt oroande. I stället för att se den statliga ägarstyrningen som en möjlighet för en omställning till en värdeburen tillväxt har regeringen den ideologiska ansatsen att staten i förlängningen inte ska äga några företag. Regeringen har deklarerat att det statliga ägandet ska minskas, som utförsäljningarna ska ske på ett ansvarsfullt sätt, och att intäkterna ska användas för att betala av på statsskulden. Ur rent ekonomisk synvinkel är regeringens försäljningsplaner dock ytterst tveksamma. De totala utdelningarna ökade jämfört med . Bland de företag som ger stora utdelningar kan nämnas , , , AB , , , och . Intäkterna från de planerade utförsäljningarna var avsedda att användas för amortering av statsskulden. Detta skulle komma att leda till minskade ränteutgifter för staten som kan beräknas uppgå till ca , vilket alltså är ett betydligt mindre belopp än de utdelningar som staten får från det statliga ägandet. Stabila statsfinanser är en grundläggande del av en ansvarsfull ekonomisk politik. Det finns välbelagda risker med en för hög offentlig skuldsättning, men befinner sig inte i ett läge där fördelarna med att ytterligare reducera statsskulden uppväger nackdelarna med att sälja ut strategiska tillgångar. Vi värnar det statliga ägandet och säger nej till försäljningar som drivs av ideologiska skäl. Vi välkomnar det försäljningsstopp som beslutade om när det gäller Post Nord, och Sonera och beslutet om att ska förbli ett helägt statligt bolag. Dessa beslut är välkomna för oss som värnar de gemensamma tillgångarna och som har en långsiktig och pragmatisk inställning till de statliga företagen. Staten har , som tidigare redovisats, minskat sin ägarandel i . Regeringens avsikt att ytterligare minska det statliga ägandet i banken aktualiserar frågan om att dra tillbaka det bemyndigande som gett regeringen.