bet · GY01FiU32 · 2011-03-22 00:00:00 — 2010/11:FiU32 Statistikfrågor I betänkandet behandlas motioner om statistikfrågor från den allmänna motionstiden . Motionerna rör förändringar av den offentliga statistiken avseende äldre, en bredare syn på ekonomin bl.a. genom ett bredare BNP-mått samt utveckling av den sociala ekonomin genom att tillgänglig statistik förbättras. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns två särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statistik och forskning med genusperspektiv 2010/11:Fi201 av och (båda FP) yrkande 1. En bredare syn på ekonomin 2010/11:Fi269 av (KD) yrkandena 1 och 2. Utvecklande av den sociala ekonomin 2010/11:N421 av m.fl. (MP) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (S), (M), (KD), (SD), (V), (C) och (MP). I betänkandet behandlas motioner om statistikfrågor från den allmänna motionstiden . Motionerna rör förändringar av den offentliga statistiken avseende äldre, en bredare syn på ekonomin bl.a. genom ett bredare BNP-mått samt utveckling av den sociala ekonomin genom att tillgänglig statistik förbättras. Statistik och forskning med genusperspektiv Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om förändring av den offentliga statistiken. I motion Fi201 av och (båda FP) yrkande 1 påpekas att det behövs bättre statistik och mer forskning som ger vägledning om hur äldre kvinnor och mäns behov bäst kan tillgodoses. Tillgänglig statistik går ofta inte längre än till , ibland till 74 eller , trots att vår livslängd har ökat med ungefär . Det finns också många andra brister i statistiken, exempelvis att det inte går att kombinera t.ex. äldre invandrarkvinnor och utbildningsbakgrund. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om förändringar av den offentliga statistiken. Utskottet har tidigare behandlat liknande förslag, senast i betänkande 2009/10:FiU14 och 2008/09:FiU2. Utskottet underströk då vikten av att det finns relevant beslutsinformation om frågor som rör äldre personer. Utskottet konstaterade dock, liksom vid tidigare behandling, att det sedan statistikreformen är de statistikansvariga myndigheterna som bestämmer innehållet och omfattningen av statistiken inom sina respektive områden och med hänsyn till användarnas behov, statistikens kvalitet och kostnad. Utskottet utgick från att statistikreformen efterlevs så att användarnas inflytande över statistiken sätts i fokus när man fattar beslut om omfattning och inriktning av statistiken. Utskottet konstaterade att det skett en del förändringar som gått i den riktning som motionärerna föreslog. Till exempel hade de övre åldersgränserna i SCB:s stora årliga undersökning om levnadsförhållanden tagits bort. redovisar dessutom arbetskraftsundersökningarna () uppgifter för åldersgruppen i stället för som tidigare åldersgruppen . Denna information finns numera tillgänglig . I sammanhanget nämndes också att EU:s statistikkontor presenterade en undersökning på temat övergång från arbete till pension (Transition from work into retirement, 2008 edition). Studien fokuserade på individer i åldersgruppen och syftade till att bl.a. identifiera de faktorer som påverkar beslutet att gå i pension eller att skjuta upp pensioneringen. planerar att genomföra en ny sådan undersökning 2012. Utskottet uppmärksammade också att även publicerade en översikt över europeiska mäns och kvinnors situation, The life of women and men in Europe A statistical portrait, 2008 edition. I denna studie ägnas ett av huvudavsnitten specifikt åt de äldres situation. På initiativ av regeringen bedrivs en nationell äldrestudie, Study on Aging and Care det s.k. . Projektet startades för att ge svar på hur äldre människors framtida behov kommer att se ut och hur de bäst ska tillgodoses. Projektet har byggt upp longitudinella databaser med information om och statistik över äldre individer. SNAC består av två delar, en vårdsystemsdel och en befolkningsdel. Vårdsystemsdelen omfattar alla personer som fyllt och som beviljats äldreomsorg eller har varaktig hemsjukvård eller rehabilitering. Syftet är att ge en ökad kunskap om hur vården av äldre är anpassad efter behoven. Befolkningsdelen följer över tiden ett urval individer i befolkningen som är . Genom undersökningar, intervjuer och enkäter kartläggs med jämna mellanrum förändringar över tiden. Man tittar både på personliga faktorer som ohälsa, funktionsförmåga, psykiskt tillstånd och upplevd livskvalitet och på sociala förhållanden och kontakter med vård- och omsorgssystemet. Med stöd från regeringen gör tillsammans med Kommuner och Landsting s.k. öppna jämförelser som bl.a. rör äldreomsorgen. Syftet med jämförelserna är att stimulera kommunerna att i samverkan med landstingen utveckla och förbättra vården av och omsorgen om äldre. Redovisningen ska fungera som ett stöd för att identifiera var förbättringsarbete kan ske och stimulera till analyser och åtgärder för att höja kvaliteten. Regeringen har gett uppdraget att intensifiera utvecklingen av öppna jämförelser och öka tillgången till data av god kvalitet inom och hemsjukvården (prop. 2010/11:1). startade ett projekt inom vilket en nationell modell utvecklas för att beskriva äldres behov samt insatser enligt socialtjänstlagen och som utgår från ett nationellt fackspråk. En modell som stöder ett systematiskt arbetssätt och strukturerad dokumentation har tagits fram och prövats i fyra kommuner. startade ett projekt för att ta fram en modell för att beskriva äldres behov av hälso- och sjukvård och vilka åtgärder som de äldre får. Modellen syftar till att skapa en strukturerad dokumentation som utgår från ett nationellt fackspråk. Ambitionen är att också inkludera den hemsjukvård som landstingen ansvarar för (prop. 2010/11:1). 2010/11:1 avser regeringen att se över möjligheterna att utvidga de öppna jämförelserna så att de också inkluderar mätning och redovisning av jämlikheten utifrån faktorer som inkomst, utbildningsbakgrund, kön, ålder och bostadsort. Utskottet vill inledningsvis påminna om att det är den statistikansvariga myndigheten som beslutar om statistikens innehåll och omfattning inom sina respektive statistikområden. Utskottet förutsätter att myndigheten tar hänsyn till användarnas behov när den fattar beslut om innehåll och omfattning. Utskottet kan också konstatera att det pågår ett omfattande arbete med att ta in och sammanställa statistik av olika slag över äldre individer för att bl.a. kunna anpassa eventuella förändringar mot bakgrund av dessa uppgifter. Dessutom har tidigare åldersgränser för viss statistik tagits bort. Enligt utskottet är statistikförsörjningen avseende äldre individer väl uppmärksammad och därför avstyrker utskottet motionen. En bredare syn på ekonomin Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett bredare BNP-begrepp och om att tillsätta en utredning för att se över en grön nettonationalprodukt (NNP). I motion Fi269 av (KD) framhålls att BNP är ett viktigt men ofullständigt sätt att mäta välfärd. BNI- och BNP-begreppen som instrument för att beskriva ett lands välstånd har kritiserats av många. BNP säger ytterst lite om ett lands välfärd i en djupare mening och därmed om dess egentliga innebörd. bör sträva efter att använda ett bredare mått på välfärdsutvecklingen parallellt med BNP. En ny metod behöver också tas fram för att introducera ett nationellt mått på ett lands välstånd som tar hänsyn till miljövärden, en miljöjusterad nettonationalprodukt (NNP). Regeringen behöver därför utreda hur en grön NNP kan tas fram. Motionären föreslår ett tillkännagivande om ett bredare BNP-begrepp där välfärdsutvecklingen ingår och att en utredning tillsätts för att se över förutsättningarna för att kvantifiera en grön nettonationalprodukt (NNP). I betänkande 2008/09:FiU2 behandlade utskottet frågan om en grön NNP. Utskottet underströk att hållbar utveckling var ett av de viktigaste målen, inte bara i den ekonomiska politiken utan i så gott som all politisk verksamhet. Vidare betonade utskottet vikten av att det finns väl utvecklade indikatorer och statistik som visar om samhället utvecklas i en ekologiskt hållbar riktning. Utskottet konstaterade även att jämfört med många andra länder har en relativt lång erfarenhet av att ta fram och utveckla olika gröna räkenskaper och indikatorer. Som en följd av den statliga utredningen med miljön (SOU 1991:3738) fick (), och () i uppgift att utveckla det svenska arbetet med miljöräkenskaper. SCB fick i uppdrag att ta fram fysiska miljöräkenskaper som beskriver flödet i ekonomin av miljöförstörande ämnen. skulle utveckla indikatorer och index för tillståndet och förändringarna i de svenska ekosystemen medan KI fick i uppgift att utveckla metoder för monetära miljöräkenskaper och utveckla miljöekonomiska modeller för samhällsekonomiska analyser. Utskottet påminde om att i propositionen Förslag till statsbudget för /95 (prop. 1993/94:100) redovisade den dåvarande regeringen sin politik för en varaktigt hög tillväxt vars miljöeffekter är förenliga med naturens förmåga att bearbeta och tåla olika sorters miljöbelastning. Av propositionen framgick att inriktningen på KI:s och SCB:s ovan nämnda uppdrag bl.a. skulle vara att etablera monetära räkenskaper som redovisar de löpande kostnaderna för miljö- och naturresursförstöringen vid sidan av de traditionella nationalräkenskaperna. Regeringen framhöll att det i många avseenden handlade om grundläggande vetenskaplig kunskapsuppbyggnad och att vägen till ett färdigt system var lång. I betänkande 2008/09:FiU2 underströk utskottet att en viktig beståndsdel i NNP var de monetära miljöräkenskaperna, dvs. beräkningar som uppskattar storleken av och sätter pris på miljöskador eller förändringar i naturkapital som t.ex. biomassa, mark, vatten och luft. KI har utvecklat miljöräkenskaper och deltagit i det internationella arbetet med att ta fram sådana, främst i FN:s regi. Institutet avslutade dock sitt arbete med monetära miljöräkenskaper 2004 för att i stället satsa resurserna på t.ex. utvärdering av miljöpolitiska styrmedel. KI publicerade rapporten are Accounts Produced in Practice? (working paper no. I rapporten redovisades en översikt över det internationella arbetet med att utveckla monetära räkenskaper samt myndighetens erfarenheter på området. KI beskrev de stora praktiska svårigheterna med att ta fram en grön NNP och därmed också monetära miljöräkenskaper. En av institutets slutsatser i rapporten var att även under de bästa omständigheterna är det orealistiskt att anta att vi inom överskådlig framtid skulle kunna producera grön NNP som löpande statistik. fick Statskontoret i uppdrag av regeringen att kartlägga och analysera det miljöekonomiska arbete som bedrivs av KI, SCB och (dnr Fi2008/2301). Analysen skulle utgöra ett underlag för regeringens ställningstagande till hur verksamheten kunde utvecklas och förbättras. Statskontoret presenterade rapporten arbete vid , och (2009:3). Statskontoret bedömer här att KI, SCB och i huvudsak nått så långt som det finns skäl att förvänta samt att det saknas skäl att radikalt ompröva dagens modell för miljöekonomiskt arbete vid myndigheterna. I rapporten föreslås dock bl.a. att KI, som är den av de tre myndigheterna som har en tydligt fristående miljöekonomisk analysroll, ges en utökad och förstärkt roll på området. Det föreslås därför att KI bör arbeta med att ge miljöekonomiskt metodstöd åt myndigheter m.fl. när dessa ska göra samhällsekonomiska konsekvensanalyser av planerade åtgärdsförslag på exempelvis miljöområdet utveckla ett bredare utbud av modeller än agera bryggfunktion mellan forskning och politik/praktik på området, bl.a. genom att inrätta ett miljöekonomiskt råd. I sammanhanget framhöll utskottet att Europeiska kommissionen presenterade meddelandet Bortom BNP Att mäta framsteg i en föränderlig värld (KOM(2009) 433). I meddelandet understryks behovet av att komplettera BNP med statistik som täcker andra ekonomiska, sociala och miljömässiga faktorer. Kommissionen föreslår i meddelandet ett antal åtgärder som kan vidtas på kort till medellång sikt: komplettera BNP med indikatorer avseende miljö och samhälle; det framgår bl.a. att kommissionen avser att lägga fram en försöksversion av ett index för miljöbelastning beslutsunderlag om miljö och samhälle i näst intill realtid mer tillförlitlig rapportering om fördelnings- och jämlikhetsfrågor utveckling av en för hållbar utveckling utvidgade nationalräkenskaper som också omfattar frågor om miljö och samhälle. Kommissionen avser att senast rapportera om genomförandet och resultaten av de åtgärder som redovisas i meddelandet. Utskottet framhöll också att det har publicerats ett stort antal rapporter om hur BNP-måttet kan kompletteras. Bland aktuella initiativ kan nämnas den s.k. som inrättades i för mätning av ekonomiska resultat och samhällsutveckling. presenterade rapporten by the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress med förslag om vilken ytterligare information som kan krävas för att få fram en mer relevant bild av samhällsutvecklingen. På uppmaning av rådet för ekonomiska och finansiella frågor (Ekofin) pågår arbete inom det europeiska statistiksystemet med att följa upp kommissionsmeddelandet ovan liksom Stiglitzrapporten för att bl.a. identifiera inom vilka områden statistiken behöver förstärkas. presenterade Europeiska kommissionen meddelandet om europeiska miljöräkenskaper (KOM(2010) 132). I meddelandet framförs att en gemensam ram fastställs för insamling, sammanställning, överföring och utvärdering av europeiska miljöräkenskaper. Syftet är att upprätta miljöräkenskaper som satelliträkenskaper till det europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS) genom att tillhandahålla metoder, gemensamma standarder, definitioner, klassificeringar och redovisningsregler som ska användas för att sammanställa miljöräkenskaperna. Enligt regeringen (prop. 2010/11:1) råder det en ökad efterfrågan på miljöekonomiska analyser, vilket lett till att engagerats i andra myndigheters arbete genom att delta i olika vetenskaps- och expertgrupper. ska också enligt regeringen prioritera samhällsekonomisk analysverksamhet som förbättrar beslutsunderlaget för svensk miljö-, energi- och klimatpolitik. En förutsättning för detta är att institutet förfogar över modeller och metoder som är väl förankrade i ekonomisk forskning. Modellerna och metoderna ska möjliggöra adekvat analys av dels samspelet mellan den ekonomiska utvecklingen och dess miljö- och klimatpåverkan, dels de samhällsekonomiska effekterna av olika styrmedel. har bl.a. uppdaterat och utvecklat jämviktsmodellen (EMEC) på bl.a. avfallssidan, vilket gör det möjligt att fånga makroekonomiska effekter i analyser av styrmedel inom avfallsområdet. Den ekonomiska tillväxten ska enligt utskottet vara förenlig med en god miljö och en god hälsa så att en hållbar tillväxt kan säkerställas. Det är därför viktigt med statistik och analys på detta område. Utskottet kan också konstatera att miljöekonomiska analyser görs för att bl.a. förbättra beslutsunderlaget för svensk miljö-, energi- och klimatpolitik. Vidare kan utskottet notera att det pågår ett omfattande arbete med hur BNP kan förändras och bl.a. kompletteras med indikatorer som miljö och samhälle. Europeiska kommissionen har också lagt fram förslag på gemensamma regler för hur europeiska miljöräkenskaper kan tas fram. Utskottet kan därmed konstatera att det från olika håll redan pågår arbeten med att se över BNP och gröna räkenskaper, och därför avstyrks motionen. Utvecklande av den sociala ekonomin Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att löpande följa utvecklingen inom den sociala ekonomin för att upprätta statistik inom området. Utskottet hänvisar till det uppdrag som regeringen gett . I motion N421 av m.fl. (MP) yrkande 2 framhålls behovet av att synliggöra den sociala ekonomins betydelse. Tillgången till statistik är en avgörande faktor för att synlig- och tydliggöra utvecklingstendenser. Den sociala ekonomin ska vara ett eget statistikområde. Det gör det väsentligt lättare att värdera den sociala ekonomins betydelse i ett samhälle när det gäller t.ex. antalet sociala företag, ekonomisk omsättning, antalet anställda och fördelningen inom olika branscher. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om att regeringen bör uppdra åt SCB och andra relevanta myndigheter att löpande följa utvecklingen inom den sociala ekonomin. har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, senast i betänkande 2009/10:FiU14. ansåg att behovet av att upprätta statistik om den sociala ekonomin var väl uppmärksammat bl.a. mot bakgrund av regeringens proposition En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55). I propositionen underströk regeringen att det civila samhällets entreprenörskap har ett stort värde för samhällets och välfärdens utveckling och att det bör främjas. Regeringen framhöll dock att det bl.a. behövs förbättrad kunskap och statistik om det civila samhället. Regeringen gjorde därför bl.a. följande bedömning: Hushållens ickevinstdrivande organisationer (HIO) borde föras upp som ett statistikområde i den officiella statistiken med SCB som statistikansvarig myndighet. En ändring med denna innebörd borde införas i bilagan till förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. SCB borde få i uppdrag att ta fram samlad och kompletterad statistik om det civila samhället. En första sådan redovisning borde om möjligt ske 2011. Statistiken om det civila samhället borde därefter regelbundet sammanställas och analyseras i en rapport om det civila samhället. har därefter ställt sig bakom regeringens bedömning av hur det civila samhällets entreprenörskap ska främjas (bet. 2009/10:KrU7). Regeringen beslutade (dnr IJ2010/137/UF) att uppdra åt SCB att ta fram statistik om det civila samhället i enlighet med FN:s statistiksystem för satelliträkenskaper om ideella organisationer, det s.k. ICNPO-systemet (International Classification of ). Av uppdraget framgår att den framtagna statistiken ska omfatta uppgifter om den del av organisationslivet som ingår i den ekonomiska statistiken, men även så långt detta är möjligt uppgifter om de ideella organisationer som faller utanför dagens statistik. Uppdraget ska redovisas i form av en skriftlig rapport om det civila samhället . Mot bakgrund av regeringens beslut att uppdra åt SCB att ta fram statistik om det civila samhället i enlighet med FN:s statistiksystem för satelliträkenskaper om ideella organisationer anser utskottet att utvecklingen inom den sociala ekonomin har uppmärksammats och finner därför inte skäl för att tillkännage för regeringen att den löpande bör följa utvecklingen inom den sociala ekonomin. Därför avstyrks motionen. En bredare syn på ekonomin, punkt 2 (V) (V) anför: Bruttonationalprodukten (BNP) mäter endast de värden som mäts i penningflöden. Ingen hänsyn tas till vare sig ekologiska, sociala eller kulturella värden. Att bara studera BNP leder samhällsdebatten och beslutsfattande fel. Vi anser därför att BNP bör kompletteras med ett eller flera mått som är bättre utformade för att beskriva en hållbar samhällsutveckling i dess olika aspekter. har tidigare motionerat om ett vidgat BNP-begrepp men kan notera att det pågår arbeten med att utveckla och eventuellt komplettera BNP med bl.a. miljöindikatorer. I avvaktan på dessa arbeten avstår vi från att reservera oss mot utskottets ställningstagande. Utvecklande av den sociala ekonomin, punkt 3 (MP) (MP) anför: anser att det är viktigare än någonsin att politiken tar sig an uppgiften att underlätta utvecklingen av den sociala ekonomin. Vi ser den som en viktig del av den totala samhällsekonomin då det blir alltmer uppenbart att ekonomin och verksamheterna inom privat och offentlig verksamhet inte ensamma klarar uppdraget för det som vi menar är nödvändigt i ett solidariskt samhälle. Fler individer hamnar vid sidan om och klyftorna och motsättningarna ökar. Erfarenheter från andra viktiga samhällsområden är att tillgången till statistik är en avgörande faktor för att synlig- och tydliggöra utvecklingstendenser. anser att det är bra att regeringen uppdragit åt SCB att ta fram statistik om det civila samhället i enlighet med FN:s statistiksystem för satelliträkenskaper om ideella organisationer. Mot den bakgrunden avstår vi från att reservera oss mot utskottets ställningstagande i avvaktan på SCB:s skriftliga rapport om det civila samhället. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Fi201 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändring av den offentliga statistiken. 2010/11:Fi269 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett bredare BNP-begrepp där välfärdsutvecklingen ingår. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se över förutsättningarna för att kvantifiera en grön nettonationalprodukt, NNP. 2010/11:N421 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt SCB och andra relevanta myndigheter att löpande följa utvecklingen inom den sociala ekonomin för att upprätta statistik inom området.