bet · GY01NU12 · 2011-03-01 00:00:00 — 2010/11:NU12 Vissa energipolitiska frågor I detta betänkande behandlas 26 motioner om olika energipolitiska frågor från allmänna motionstiden . Motionerna gäller bl.a. stöd till havsbaserad vindkraft, vattenkraftens konsekvenser och roll i det svenska energisystemet, en nationell strategi för biogas och diverse fjärrvärmefrågor. Vidare behandlas ett antal energipolitiska motioner som innehåller förslag med lokal eller regional prägel. Utskottet avstyrker samtliga motioner i berörda delar. I betänkandet finns fem reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2010/11:N320 och 2010/11:N369 yrkande 6. Reservation 1 (S, MP, V) avslår motionerna 2010/11:N204, 2010/11:N238, 2010/11:N242, 2010/11:N411 och 2010/11:N434. Reservation 2 (S) Reservation 3 (MP, V) avslår motionerna 2010/11:N244, 2010/11:N257 och 2010/11:N296. avslår motionerna 2010/11:N235, 2010/11:N321, 2010/11:N367, 2010/11:N369 yrkande 8, 2010/11:N398 yrkandena 13, 12 och 15 samt 2010/11:N430. Reservation 4 (S, MP, V) avslår motionerna 2010/11:N220 yrkande 1, 2010/11:N231, 2010/11:N272, 2010/11:N290, 2010/11:N298, 2010/11:N362 yrkande 1, 2010/11:N383 yrkande 1, 2010/11:N404 yrkande 6, 2010/11:N423, 2010/11:N424 och 2010/11:N426. Reservation 5 (MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (C), (S), (M), (SD), (V), Boriana (M), (S), (FP) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas 26 motioner (med sammanlagt 31 yrkanden) från allmänna motionstiden om olika energipolitiska frågor. Den svenska energipolitiken bygger på samma grundpelare som energisamarbetet i EU och syftar således till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Visionen är att 2050 har en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Energipolitiken ska skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Energipolitiken ska även bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . I enlighet med förslag i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163) har ett antal nya energipolitiska mål beslutats (bet. 2008/09:NU25). Andelen förnybar energi ska 2020 vara av den totala energianvändningen. Andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara . Ytterligare ett mål är effektivare energianvändning till 2020. Det sistnämnda målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet om . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stöd till havsbaserad vindkraft med hänvisning bl.a. till genomfört och pågående utredningsarbete samt till att investeringar i förnybar energi i första hand ska stödjas genom generella ekonomiska styrmedel. Jämför reservation 1 (S, MP, V). För att bryta beroendet av olja och andra fossila bränslen måste vi satsa på förnybara energislag, sägs det i motion 2010/11:N320 (S). Motionärerna anser att vindkraft både till lands och till havs är ett alternativ som måste få en mer central roll i energipolitiken. Motionärerna lyfter fram de goda förutsättningarna för vindkraftsetableringar i och betonar vikten av att Försvarsmakten inte är ett hinder för vindkraftens utbyggnad. Vidare anser de att staten måste stimulera och påskynda investeringarna i havsbaserad vindkraft. Önskemål om ett stöd till havsbaserad vindkraft tas även upp i motion 2010/11:N369 (V). Motionärerna anser att ett långsiktigt stöd som kompletterar elcertifikaten bör införas då den havsbaserade vindkraften än så länge har högre kostnader än den landbaserade. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att frågan om ett sådant stöd bör utredas. Av budgetpropositionen framgår att vindkraftsproduktionen i uppgick till , en ökning jämfört med . meddelade att elproduktionen från vindkraften hade passerat . Det motsvarar av den totala elkonsumtionen i . Den årliga ökningen av el producerad från vindkraft var 50230 GWh. steg den årliga ökningen till mellan 440 och 570 GWh. har behandlat frågor om stöd till utbyggnad av havsbaserad vindkraft. Vid det senaste tillfället underströk utskottet att det i första hand förespråkar generella ekonomiska styrmedel för att öka produktionen av förnybar el (bet. 2009/10:NU16). Elcertifikatssystemet spelar en viktig roll för tillkomsten av förnybar elproduktion, och utskottet ansåg att regeringens då aktuella förslag innebar en rejäl ambitionshöjning av detta system. Utskottet hänvisade också till sina tidigare ställningstaganden kring dessa frågor. I en reservation (S, V, MP) redovisades en annan uppfattning i frågan. Regeringen om vindkraftens potential m.m. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg. omr. 21 s. 38) konstaterar regeringen att vindkraften har stor outnyttjad potential i och att det kommer att krävas en omfattande utbyggnad av vindkraften för att nå de mål som uppställts inom ramen för elcertifikatssystemet. Regeringen bedömer att det är angeläget att följa upp tillståndsprocesser för etablering av ny förnybar elproduktion samt att se över processerna för nätanslutning, nätförstärkning respektive nätutbyggnad till följd av den höjda ambitionen för elcertifikatssystemet. Förutsättningarna för utbyggnad av vindkraftsparker till havs bör, enligt regeringens uppfattning, studeras särskilt, bl.a. de som hänger samman med reglerna för nätanslutning. Rapport om styrmedel för havsbaserad vindkraft presenterade en rapport om styrmedel för havsbaserad vindkraft (ER 2009:09). Rapporten innehåller en genomgång och analys av möjliga alternativa styrmedel för främjande av elproduktionen från havsbaserad vindkraft. medgavs ett energiskatteavdrag på /kWh för el producerad från havsbaserad vindkraft. Avdragsmöjligheten togs bort vid utgången av 2009. Vindkraft i Natura 2000-områden till havs I budgetpropositionen konstaterar regeringen att många mycket goda vindlägen återfinns till havs i områden som har olika former av skydd, t.ex. Regeringen anser att vindkraft i vissa av dessa områden bör kunna lokaliseras utan att skyddsvärdena påverkas på ett oacceptabelt sätt. Mot den bakgrunden har regeringen uppdragit åt att i samråd med , och (från ) Havs- och vattenmiljömyndigheten ta fram en vägledning som tydliggör möjligheter för vindkraftsetablering i Natura 2000-områden. Uppdraget ska redovisas till . Kostnader och lönsamhet för havsbaserad vindkraft Mot bakgrund av det som anförs i motion 2010/11:N369 (V) om ett kompletterande stöd till havsbaserad vindkraft kan nämnas att i en studie har visat att Lillgrund i och Vindpark är lönsamma och kostnadseffektiva vindkraftsetableringar i vatten. Båda etableringarna har erhållit demonstrationsstöd från inom ramen för de s.k. vindpilotprojekten. Förslag om översyn av regelverket för vindkraftstillstånd reformerades regelverket för prövning av uppförande av vindkraftsanläggningar. överlämnade en studie till regeringen som dock visar att prövningen av vindkraftstillstånd har försvårats sedan regelverket reformerades. Myndigheten anser därför att en översyn är nödvändig. Förslaget om en översyn bereds i . Frågor om behandlas i av miljö- och jordbruksutskottet. Översyn av förhållandet mellan vindkraft och militära flygplatser Med anledning av vad som sägs i motion 2010/11:N320 (S) om Försvarsmaktens roll i samband med vindkraftsutbyggnad kan nämnas att regeringen uppdrog åt att göra en internationell jämförelse gällande vindkraft och militära flygplatser. I uppdraget ingår bl.a. att belysa förhållandet mellan det civila och det militära flygets verksamhetsförutsättningar i i relation till vindkraftsutbyggnad. Uppdraget ska redovisas . Utveckling och reformering av elcertifikatssystemet har regeringen för avsikt att presentera en proposition med förslag om en utveckling och reformering av elcertifikatssystemet. Inriktningen är bl.a. att etablera en gemensam marknad för elcertifikat med från . Den slutgiltiga utformningen av en gemensam elcertifikatsmarknad med väntas påverka vilken förnybar elproduktion inklusive vindkraft som bedöms tillkomma och var den byggs. EU och har höga ambitioner när det gäller att ställa om energisystemet i en mer hållbar riktning. För svensk del är en viktig pusselbit i det arbetet att bredda utbudet av förnybar elproduktion. Den dominerande produktionsresursen, vattenkraften, ska bl.a. kompletteras med ökad kraftvärmeproduktion och utbyggnad av vindkraften. har det tillståndssystem som kringgärdar etableringen av vindkraftverk reformerats. har framfört synpunkter på reformens effekter och föreslagit vissa förändringar. Förslagen bereds inom . Det pågår dessutom en utredning som har till uppgift att klargöra relationen mellan vindkraftsetableringar och militära flygplatser. En översyn av möjligheterna till vindkraftsetableringar i Natura 2000-områden genomförs också . Utskottet ser positivt på utrednings- och beredningsarbete som syftar till att främja ett effektivt utnyttjande av den svenska vindkraftspotentialen inklusive den havsbaserade som väl genomtänkta avvägningar görs mot andra angelägna samhällsintressen. När det gäller motionsönskemålen om ett långsiktigt stöd till vindkraftsutbyggnad till havs har utskottet ingen annan uppfattning än den som har redovisats , dvs. att utbyggnaden av förnybar energiproduktion i första hand ska stimuleras med hjälp av generella ekonomiska styrmedel. I är det då främst elcertifikatssystemet som åsyftas. Förändringar av elcertifikatssystemet, som bl.a. innefattar en gemensam marknad med , övervägs . Den slutliga utformningen av systemet kan påverka förutsättningarna för investeringar i havsbaserad vindkraft. Noterbart i sammanhanget är också att presenterade en rapport om olika styrmedel för havsbaserad vindkraft. Studien borde kunna anses tillgodose önskemålen i de här aktuella motionerna om en utredning. Med det anförda avstyrks samtliga motioner i avsnittet i berörda delar. Utskottets förslag i korthet Motionsyrkanden som på olika sätt gäller vattenkraftens konsekvenser och roll i det svenska energisystemet avslås av . Utskottet hänvisar bl.a. till vattenkraftens betydelse som förnybar energikälla, pågående beredning av förslag från och till genomförandet av det s.k. Vattendirektivet i Jämför reservationerna 2 (S) och 3 (MP, V). Den småskaliga vattenkraften genererar el i , slås det fast i motion 2010/11:N242 (S). i lade tillsammans med fram en rapport om den småskaliga vattenkraften i . Motionären hävdar att det finns stora utvecklingsmöjligheter i oanvända eller delvis använda små vattenkraftverk och menar att studier av detta slag även bör genomföras i övriga delar av landet. Regeringen bör också arbeta fram hållbara stimulanser och villkor för att småskalig vattenkraft ska bli en framgångsfaktor i kampen mot koldioxidutsläppen. Vattenkraften är ryggraden i svensk elproduktion och utgör ungefär hälften av all den el vi konsumerar, konstateras det i motion 2010/11:N238 (M). Ambitionen bör, enligt motionären, vara att öka produktionen av vattenkraft, främst genom effektivisering av redan befintliga anläggningar. En sådan effektivisering skulle kunna tillföra upp till , vilket är en betydande del av den svenska elproduktionen. I motion 2010/11:N411 (M) framförs önskemål om att vattenkraftsägarna bör uppmuntras att verka för att mildra de negativa miljöeffekter som uppstår av vattenkraftverket. Elcertifikaten för småskalig vattenkraft har inneburit ett starkt ökat tryck på utbyggnad av oreglerade vatten, sägs det i motion 2010/11:N204 (MP). bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att agera för att hindra fortsatt exploatering av orörda levande älvsträckor, bl.a. genom att använda de verktyg som föreslås i motionen. Enligt motionärerna kan regeringen exempelvis uttala sin uppfattning om villkoren för energiproduktion för att på så vis ge domstolar och exploatörer ledning. Regeringen skulle tydligt kunna deklarera att export av förnybar energi är positivt så länge det inte sker på bekostnad av den biologiska mångfalden. Vidare anser motionärerna att regeringen ska fatta beslut om att snabbt avveckla systemet med elcertifikat till småskalig vattenkraft. Teknikupphandling är en annan möjlighet som bör utnyttjas. Den småskaliga vattenkraften har en viktig roll i dagens moderna energisystem, framhålls det i motion 2010/11:N434 (C). Motionärerna refererar till den sammanställning av befintliga dammar och deras energipotential som i och har gjort i . De menar att en motsvarande inventering även bör genomföras nationellt. Vattenkraftsproduktionen är beroende av mängden nederbörd . producerades el från vattenkraft, vilket kan jämföras med den genomsnittliga årliga produktionen av vattenkraft som har beräknats till . Vattenkraftselen svarar för av den totala elproduktionen i . Ett omfattande förnyelsearbete pågår i många befintliga vattenkraftanläggningar. Utvecklingstakten är emellertid långsam då tekniken är mogen. Enligt Energimyndighetens senaste långsiktsprognos (2008) kan effekthöjningar i befintlig storskalig vattenkraft innebära att ny vattenkraft tillkommer , vilket innebär en genomsnittlig årlig produktion på ca 2020. I prognosen antas potentialen för ny småskalig vattenkraft vara mycket begränsad. En ny långsiktsprognos kommer att publiceras . Regeringens syn på vattenkraftens roll I budgetpropositionen understryker regeringen att vattenkraft är en mycket värdefull tillgång för produktion av förnybar el och spelar en central roll i elförsörjning och för att nå EU-målet om förnybar energi till 2020. Den har dessutom viktiga egenskaper då den, till skillnad från annan elproduktion, är både lagrings- och reglerbar. Detta är mycket viktiga egenskaper, inte minst då en allt större mängd el väntas komma från vindkraft. Det är därför angeläget att främja en god produktionskapacitet i vattenkraftverken. Regeringen konstaterar att vattenkraften även kommer att spela en central roll för elförsörjning. Att upprätthålla hög vattenkraftsproduktion som miljökvalitetsmål och ingångna gemenskapsrättsliga åtaganden uppfylls är en viktig del i arbetet med att motverka klimatförändringar och en nödvändig förutsättning för att uppnå de mål för förnybar energi som ställts upp inom EU. Nationalälvarna, och övriga i angivna älvsträckor, ska fortsatt skyddas från utbyggnad. tog ställning till en motion snarlik den här aktuella motionen om bevarande av orörda älvsträckor (bet. 2009/10:NU16). I sitt ställningstagande betonade utskottet värdet av att ta till vara de möjligheter som finns att effektivisera befintliga vattenkraftverk och att bygga ut sådan vattenkraft som ingår i elcertifikatssystemet. underströk utskottet att de fyra outbyggda älvarna och andra skyddade vattenområden i ska bevaras samt att all eventuell utbyggnad av vattenkraften naturligtvis ska prövas enligt gällande lagar. Enligt utskottets mening bör den småskaliga vattenkraften inte undantas från systemet med elcertifikat. En av grundprinciperna i elcertifikatssystemet är att olika förnybara energikällor ska konkurrera med varandra så att den mest kostnadseffektiva elproduktionen byggs först. Utskottet ansåg att det saknades skäl för att föreslå ett tillkännagivande om att regeringen bör agera för att hindra exploatering av orörda älvsträckor. Andra uppfattningar redovisades i en reservation (V, MP). beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till (dir. 2007:184) som bl.a. omfattar vattenkraften. Utredaren hade i uppgift att utreda vilka bestämmelser i som påverkar produktionskapaciteten för vattenkraften och utreda behovet och lämpligheten av att ändra dessa bestämmelser för att främja en hög produktionskapacitet i vattenkraften. presenterade delbetänkandet Vattenverksamhet (SOU 2009:42) där ovannämnda frågor behandlas. Utredningen föreslog bl.a. att regler om vattenverksamheter och miljöfarliga verksamheter ska närma sig varandra. I syfte att underlätta omprövningar av tillstånd till vattenverksamheter föreslås att verksamhetsutövarna ska ges ett större ansvar för kunskapsuppbyggnad och för att ta fram prövningsunderlag. Detta sker bl.a. genom att vattenkraftverk och vattenregleringsföretag ska lämna en årlig miljörapport. Den som bedriver vattenverksamhet ska vara skyldig att ta fram det underlag som krävs vid en omprövning. Vidare föreslogs att länsstyrelserna ska genomföra en inventering av vattenverksamheter och tillsammans med Kammarkollegiet bedöma i vilken ordning omprövningar bör bedrivas. Arbetet ska samordnas med pågående arbeten inom vattenförvaltningen. Ett annat förslag var att ska ges i uppdrag att utse vilka vattendrag som är av riksintresse för produktion av förnybar energi. Bland de frågor som utredningen ansåg bör utredas vidare fanns frågan om behovet av ytterligare skydd för befintlig vattenkraft mot åtgärder som minskar elproduktionen. Av budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 18 s. 35) framgår att förslagen i det ovan refererade betänkandet bereds inom . Miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag innebär bl.a. att sjöar och vattendrag ska vara ekologiskt hållbara och att deras variationsrika livsmiljöer ska bevaras. Utbyggnad av vattenkraft påverkar ekosystemen kring älvarna, och kraftstationer kan hindra fiskarnas vandring. "Vattenkraft miljöeffekter, åtgärder och kostnader i nu reglerade vatten" är ett samarbete mellan , , och Elforsk. Det syftar till att ta fram underlag för socialt och ekonomiskt försvarbara miljöförbättrande åtgärder inom vattenkraften. Inom ramen för den tredje programetappen bedrivs bl.a. ett projekt som ska utveckla verktyg för att beskriva samhällsekonomiska effekter av åtgärder som förbättrar miljön i reglerade vatten. Vattenkraftens miljöaspekter ges också ökad uppmärksamhet genom införandet av EU:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG). Det s.k. vattendirektivet är ett verktyg för att förbättra den svenska vattenkvaliteten, utifrån krav som ställs i hela EU. Direktivet ställer krav på att förbättringar görs av verksamheter, bl.a. genom att återställa uträtade och fysiskt påverkade vattendrag. Vattenmyndigheterna vid fem länsstyrelser har utvecklat åtgärdsprogram för att genomföra vattendirektivet i . Syftet är att sätta i gång åtgärder för att nå målet god vattenstatus, i ett första steg till 2015 men i alla vatten 2027. I vattenmyndigheternas åtgärdsprogram har Kammarkollegiet fått i uppgift att efter samråd med , och länsstyrelserna ta fram underlag och strategier med syfte att åtgärda vandringshinder, regleringar, vattenhushållningsfrågor och andra fysiska ingrepp som påverkar vattenförekomster så att de inte uppnår, eller riskerar att inte uppnå, god ekologisk status eller god ekologisk potential. Kammarkollegiet ska , med början 2011, rapportera till vattenmyndigheterna hur arbetet med att genomföra uppdraget framskrider. En särskild nationell vattensamordnare (förre riksdagsledamoten ) har i uppgift att föra dialog om direktivet och underlätta samspelet mellan myndigheter, kommuner, näringsliv och andra aktörer på central, regional och lokal nivå. utreder ny svensk vattenkraft har f.d. generaldirektören vid i uppdrag av kraft- och elbolagens branschförening att utreda hur vattenkraften bör utvecklas framöver. Utredaren ska föreslå åtgärder för att värna vattenkraftens nuvarande produktions- och reglerförmåga och för att möjliggöra en framtida utveckling av vattenkraften. Uppdraget ska redovisas . Tack vare de goda förutsättningarna för produktion av vattenkraft i vårt land har en mycket gynnsam position när det gäller förnybar energi. Vattenkraften har också en viktig roll som reglerresurs till vindkraften. Utskottet sluter upp bakom regeringens uppfattning att vattenkraften även kommer att spela en central roll för elförsörjning. När det gäller den småskaliga vattenkraftens roll vill utskottet erinra om sin tidigare uppfattning att de möjligheter som finns att effektivisera befintliga vattenkraftverk och att bygga ut sådan vattenkraft som ingår i elcertifikatssystemet tillvaratas, inklusive viss småskalig vattenkraft. Elcertifikatssystemet vilar bl.a. på den grundläggande principen att olika förnybara energikällor ska konkurrera med varandra så att den mest kostnadseffektiva elproduktionen byggs först. I några motioner lyfts vattenkraftsproduktionens miljöeffekter fram. Vattenkraftens stora betydelse för energiförsörjningen får, enligt utskottets uppfattning, inte överskugga betydelsen av att relevanta miljömål beaktas. Gällande bestämmelser till gagn för skyddet av arter och livsmiljöer får inte åsidosättas i samband med utbyggnad av nya vattenkraftsanläggningar eller när befintliga anläggningar moderniseras. Med tanke på behovet av en säker energitillgång och med hänsyn till vattenkraftens nuvarande och framtida roll som reglerkraft, är det viktigt att effektuttaget från vattenkraften bibehålls och utvecklas, som hänsyn tas till den biologiska mångfalden. Utskottet vill också påminna om att förslag på detta område är under fortsatt beredning i . Vidare pågår genomförandet av EU:s s.k. vattendirektiv i . Inom ramen för detta arbete har Kammarkollegiet i uppdrag att ta fram underlag och strategier med syfte att åtgärda vandringshinder, regleringar, vattenhushållningsfrågor och andra fysiska ingrepp som påverkar vattenförekomster så att de inte uppnår, eller riskerar att inte uppnå, god ekologisk status eller god ekologisk potential. Avslutningsvis noterar utskottet att branschorganisationen genomför en utredning av hur vattenkraften bör utvecklas framöver. Sammantaget gör utskottet bedömningen att det inte finns skäl för att vidta några åtgärder med anledning av de här aktuella motionsyrkandena. Motionerna avstyrks i berörda delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fjärrvärme och användning av industriell spillvärme. Utskottet hänvisar till pågående berednings- och utredningsarbete. Fjärrvärme är ett s.k. naturligt monopol, påpekas det i motion 2010/11:N244 (S). På områden med naturliga monopol råder i allmänhet en prisreglering från samhällets sida. På fjärrvärmeområdet är prissättningen dock fri. Motionären anser att kontrollen av fjärrvärmeleverantörernas prissättning måste förbättras och att ansvaret för detta bör ligga på regeringen. I motion 2010/11:N257 (M) konstateras att fjärrvärmemarknaden omsätter som den svenska kärnkraften endast används för elproduktion. Öppnare fjärrvärmenät kommer, enligt motionärerna, sannolikt att göra att mer industriell restvärme tas till vara. De anser att förbudet mot att nyttja spillvärmen från kärnkraftverk bör hävas. Vidare anser de att det bästa sättet att höja effektiviteten i sektorn för bostadsuppvärmning är att ta till vara spillvärmen från kärnkraftverken och använda den till fjärrvärme. Kärnkraften är en viktig del av den svenska energiförsörjningen, framhålls i motion 2010/11:N296 (M). är kärnkraftverkens spillvatten en outnyttjad energiresurs. I stället för att bara släppas ut i havet skulle detta varma vatten kunna utnyttjas för fjärrvärme eller omvandlas till någon annan energiform. Av budgetpropositionen framgår att målet för värmemarknadspolitiken är att genom ökad genomlysning stimulera till konkurrens och högre effektivitet. Insatserna inom värmemarknadsområdet har främst varit inriktade på att öka genomlysningen av värmemarknaderna. har tillsammans med regeringens uppdrag att redovisa utvecklingen på värmemarknaden med avseende på priser, konkurrensförhållanden och miljöpåverkan. Den senaste rapporten presenterades . behandlade näringsutskottet motioner om fjärrvärme liknande de nu aktuella (bet. 2009/10:NU3). Utskottet ansåg det vara positivt att regeringen inte minst mot bakgrund av den kritik som utskottet riktade mot den tidsmässiga hanteringen av denna utredning nu hade tillsatt en utredare av frågan om s.k. tredjepartstillträde (se vidare nedan).