bet · GY01KrU7 · 2011-03-31 00:00:00 — 2010/11:KrU7 Idrott, friluftsliv och spelfrågor Idrott, friluftsliv och spelfrågor I betänkandet behandlas 32 motionsyrkanden om idrott, friluftsliv, den ideella sektorn och spelfrågor från allmänna motionstiden . Förslagen på idrottsområdet gäller Idrottslyftet, jämställdhet, dopning, trakasserier och diskriminering, resekostnader, miljöarbete, , boxning, idrott för äldre samt handikappidrott. På friluftslivsområdet rör yrkandena folkhälsoarbete, naturens miljö- och kulturvärden, integrationsarbete samt statliga och kommunala beslut. Slutligen behandlas på spelområdet frågor som gäller en reglerad spelmarknad, alkohol och spelverksamhet, lagskärpning rörande illegal spelverksamhet på gator, avskaffande av automatspelslagen samt glesbygdsföretags möjlighet att erbjuda spel via och . Samtliga motionsyrkanden avstyrks av utskottet. I betänkandet finns fem reservationer och tre särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2010/11:Kr264 av och (båda S), 2010/11:Kr285 av m.fl. (S) yrkande 18, 2010/11:Kr295 av m.fl. (FP) yrkande 1, 2010/11:Kr303 av och (båda S) och 2010/11:Kr306 av och (båda S). Reservation 1 (S) 2010/11:Kr321 av m.fl. (S), 2010/11:Kr335 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2010/11:MJ278 av (M) yrkande 4. Reservation 2 (S, MP, V) 2010/11:Kr222 av (FP). 2010/11:Kr221 av (FP), 2010/11:Kr291 av m.fl. (S) och 2010/11:Kr335 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 3 (V) 2010/11:Kr324 av och (båda S). 2010/11:Kr335 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 4 (V) 2010/11:Kr205 av (FP) och 2010/11:Kr336 av Per Åsling (C). 2010/11:Kr313 av och (båda M) och 2010/11:Kr314 av och (båda M). 2010/11:Kr335 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 5 (SD, V) 2010/11:MJ278 av (M) yrkande 3. 2010/11:Kr295 av m.fl. (FP) yrkande 2. Naturens miljö- och kulturvärden 2010/11:Kr295 av m.fl. (FP) yrkande 3. 2010/11:Kr295 av m.fl. (FP) yrkande 4. Friluftsaktiviteter i statliga och kommunala beslut och satsningar 2010/11:Kr295 av m.fl. (FP) yrkande 5. 2010/11:Kr326 av m.fl. (KD). 2010/11:Kr245 av och (båda M) och 2010/11:Kr251 av och (båda M) yrkandena 1 och 2. 2010/11:Kr233 av (M). Lagskärpning rörande illegal spelverksamhet på gator 2010/11:Kr272 av (FP). 2010/11:Kr316 av och (båda M). 2010/11:Kr232 av och (båda M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (M), Per (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (S), (M), (S) och (FP). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om satsningar på barn- och ungdomsidrott med hänvisning till att motionerna till stora delar är tillgodosedda. Jämför reservation 1 (S) och särskilt yttrande 1 (S). m.fl. (S) framhåller i motion Kr285 att de i likhet med regeringen vill genomföra ett nytt handslag med idrottsrörelsen och införa satsningen Handslaget (Idrottslyftet) som ett fast anslag i statsbudgeten (yrkande 18). Handslaget ska enligt motionärerna uppmuntra barn och unga till rörelse, främja utveckling av föreningar och ledare, jämställdhet och integration. Motionärerna ser med oro på att barn hindras från ett aktivt idrottsliv på grund av t.ex. ekonomiska eller kulturella hinder. För att minska stressen för både barn och föräldrar och ge möjlighet för fler barn att delta i fritidsaktiviteter och röra på sig föreslås i motion Kr306 av och (båda S) att samarbetet mellan fritidsgårdarna, skolan, idrottsrörelsen och kulturlivet ska utvecklas. Ett sätt att samarbeta är enligt motionärerna att kombinera fritidsgårdarnas verksamhet med olika idrotts- och kulturaktiviteter, ett annat att samordna skjutsandet inom ramen för Idrottslyftet. I motion Kr303 av och (båda S) framhålls att nationella riktlinjer bör utformas för bidrag till föreningsliv i syfte att stötta en bred rekrytering av barn och ungdomar till fysisk aktivitet. Motionärerna anser att det är en olycklig utveckling när kommuner ändrar stimulansen till fritidsaktiviteter från att stärka deras rekryterande uppdrag till att införa olika former av aktivitetspoäng. och (båda S) anser i motion Kr264 att det är viktigt att uppmuntra klubbar och idrottsföreningar som ingår i () att söka medel från Idrottslyftet för en bred mångfald av aktiviteter. I motion Kr295 av m.fl. (FP) understryker motionärerna att det är hög tid att uppvärdera friluftsrörelsens arbete, och att det därför är viktigt att regeringens idrottslyft innebär en ökad samverkan mellan idrottsrörelsen och friluftsrörelsen (yrkande 1). Satsningen Idrottslyftet är inne på sitt sista av (20072011). har utbetalats (sammanlagt 2 miljarder). RF har lämnat tre uppföljningsrapporter om Idrottslyftet, en . Idrottslyftet år 4 avslutas och en utvärdering av år 14 ska vara färdigställd . Idrottslyftets huvudinriktning har varit att få barn och ungdomar att börja idrotta och att få fler att idrotta längre upp i åldrarna. Arbetet har utgått från ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv. För att öppna dörrarna för fler och få fler att idrotta längre upp i åldrarna har idrottsrörelsen arbetat med att utveckla förbund och föreningar öka tillgängligheten till anläggningar och idrottsmiljöer rekrytera och utveckla ledare samverka med skolan. I Idrottslyftets riktlinjer för ökad tillgänglighet till anläggningar och idrottsmiljöer (utfärdade av RF) står att RF ska ha stor öppenhet för nytänkande och alternativa former av idrottsmiljöer. Inom ramen för detta stöd har RF bl.a. beviljat medel till ett par skateboardparker. Dessutom har RF initierat drive in-idrott, som genomförts i sju distrikt och i totalt 17 olika områden. Drive in-idrott kan beskrivas som organiserad spontanidrott och riktar sig i första hand till icke idrottsaktiva ungdomar och till områden som har ungdomsrelaterad helgproblematik för att erbjuda ungdomar en meningsfull fritidsverksamhet. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utgiftsområde 17 s. 37) angett att satsningen Idrottslyftet bör få en fortsättning och att ska avsättas . Den fortsatta satsningen bör enligt regeringen ha en ännu närmare koppling till skolans arbete för att främja fysisk aktivitet och goda motionsvanor. Satsningen bör enligt regeringen också breddas till att även stödja andra typer av motionsaktiviteter än idrott, t.ex. genom samverkan med friluftsorganisationer. RF har till regeringen lämnat en övergripande beskrivning av hur RF vill arbeta med Idrottslyftet (den 1 juli 2011den ). Av beskrivningen framgår att RF huvudsakligen vill fortsätta arbeta i samma riktning som tidigare och med utgångspunkt i regeringens intentioner. RF anger dock att det finns anledning att tydliggöra och stärka förbundens och föreningarnas prioriteringar av verksamhet för ungdomar samt att satsningen dessutom måste få en starkare fokusering på mångfald, så att olika grupper i samhället bättre inkluderas i verksamheten. RF anger vidare att de fortsatta satsningarna tydligare ska genomsyras av ett barnrättsperspektiv och att flickors och pojkars möjlighet till lika villkor bättre ska uppmärksammas och tillgodoses. Idrottslyftet föregicks av Handslaget som möjliggjorde att RF (20032007) fick totalt av regeringen att använda för idrottens barn- och ungdomsverksamhet. Utskottet konstaterar att idrottsrörelsen aktivt arbetar med mycket av det som tas upp i motionsyrkandena inom ramen för satsningen Idrottslyftet. Dessutom kommer detta arbete att utvecklas än mer inom den nya och fortsatta satsningen på Idrottslyftet. Bland annat kan här nämnas en ökad samverkan mellan dels skolan och idrottsrörelsen, dels idrottsrörelsen och friluftslivet samt en satsning på en breddad mångfald av aktiviteter och av olika grupper i samhället. Utskottet anser att motionerna till stora delar är tillgodosedda och avstyrker motionerna Kr264 (S), Kr285 (S) yrkande 18, Kr295 (FP) yrkande 1, Kr303 (S) och Kr306 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag rörande jämställdhet inom idrotten med hänvisning dels till arbete med en ny jämställdhetsplan som inte bör föregripas, dels till idrottens självständiga ställning. Jämför reservation 2 (S, MP, V). m.fl. (V) anser i motion Kr335 yrkande 2 att idrottsrörelsen gjort mycket för att nå det uppställda jämställdhetsmålet, men att mycket ändå återstår att göra. Inte minst behövs enligt motionärerna goda idéer och insikter på central nivå för att nå ut i alla distrikt, föreningar, styrelser och omklädningsrum. Staten bör enligt motionärerna i sin bidragsgivning poängtera vikten av ett fortsatt arbete för en jämställd idrott. I motion Kr321 av m.fl. (S) framhålls att jämställdheten inom idrotts- och fritidsverksamheten går för långsamt. Motionärerna anser att regeringen är tydlig i sin bidragsgivning men måste vara det också i sin uppföljning. För att nå ett mer solidariskt och jämställt fritids- och idrottsliv behöver möjligheterna att stödja utbildningar och verksamheter, som på ett genomtänkt sätt bryter förlegade könsmönster, uppmärksammas. (M) poängterar i motion MJ278 vikten av en jämställd tilldelning av resurser för både flickors och pojkars idrottsverksamhet (yrkande 4). RF fastställde på sin stämma 2005 en ny jämställdhetsplan, som fortfarande gäller. Av den framgår att idrottsrörelsens mål är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter på alla nivåer och inom alla områden samt att deras idrottsutövande ska värderas lika. Det finns också delmål om att inget kön ska vara representerat med i styrelser och på ledande positioner. I fråga om styrelserepresentation har RF konstaterat att uppställda mål inte har uppnåtts. På RF-stämman beslutades därför att ge Riksidrottsstyrelsen, RF:s beslutande organ, i uppdrag att utvärdera det hittillsvarande jämställdhetsarbetet och utifrån resultatet av utvärderingen till nästa stämma 2011 lägga fram ett förslag till en ny plan. När det gäller frågan om resurser får enligt RF kvinnor och män samma grundläggande ekonomiska stöd. Men eftersom det är fler pojkar och män inom idrotten blir det i kronor räknat mer till pojkar och män. Ett problem enligt RF är att mäns idrottande inom elitidrotten får betydligt mer uppmärksamhet och sponsorintäkter än kvinnors idrottande. Beträffande frågan om flickor får sämre träningstider än män kan det konstateras att det i gjorda forskningsrapporter av RF, utifrån en modell av vilka tider som är attraktiva, har visat sig att flickor och pojkar får ungefär lika bra träningstider (Analys av träningstider inom föreningsidrotten FoU 2007:6, Användning av anläggningar FoU 2010:1). Som framgår ovan arbetar idrottsrörelsen aktivt med jämställdhetsfrågor. Utskottet förutsätter att RF bl.a. genom utbildningsinsatser fortsätter med detta arbete samt verkar för att insatserna genomsyrar all verksamhet och når ut i föreningar och till enskilda medlemmar. Idrottsrörelsens mål för en jämställd idrott har som redovisas ovan inte uppnåtts, och utskottet välkomnar därför att Riksidrottsstyrelsen fått i uppdrag att utvärdera det hittillsvarande jämställdhetsarbetet och lägga fram en ny jämställdhetsplan. Utskottet anser att Riksidrottsstyrelsens ställningstaganden inte bör föregripas. Med hänsyn härtill och till att det är idrottsrörelsen som själv bestämmer vilka åtgärder som bör vidtas för att uppnå dess mål avstyrker utskottet motionerna Kr321 (S), Kr335 (V) yrkande 2 och MJ278 (M) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om dopningstester på gym med hänvisning till att beredningsarbete av betänkandet Antidopning En ny väg för arbetet mot dopning i bör avvaktas. Jämför särskilt yttrande 2 (SD). (FP) framhåller i motion Kr222 behovet av ökade och breda insatser inom svensk idrottsrörelse för att motverka dopning. Han anser att det bör tas ett nationellt grepp för att se till att det görs regelbundna tester också vid gym som inte är anslutna till RF. Detta kan enligt motionären t.ex. ske genom RF:s försorg. överlämnade mot dopning betänkandet Antidopning En ny väg för arbetet mot dopning i (SOU 2011:10) till regeringen. I betänkandet föreslår utredningen att staten och RF tillsammans bildar en ny fristående nationell antidopningsorganisation, . Bolaget föreslås bildas och ta över delar av det antidopningsarbete som bedrivs inom RF. Även andra idrottsorganisationer utanför RF föreslås få stöd. En rättslig genomgång görs i betänkandet av frågan om dopningskontroller och sanktioner mot idrottsutövare eller besökare på gym- och träningsanläggningar behöver ytterligare lagstöd. Utredningen kommer fram till att ingen ytterligare lagstiftning behövs. Det är fullt möjligt med nu gällande regelverk att genomföra dopningskontroller och sanktioner mot idrottsutövare och besökare på gym- och träningsanläggningar i . Detta förutsätter dock att besökaren av gym- eller träningsanläggningen genom avtal med gymägaren har underkastat sig kontrollerna. Utredningens förslag är ute på remiss fram till . Utskottet anser att regeringens kommande ställningstagande i frågan bör avvaktas och avstyrker därmed motion Kr222 (FP). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om insatser för att motverka trakasserier och diskriminering inom idrotten med hänvisning dels till att dessa frågor i högsta grad är aktuella inom idrottsrörelsen, dels till idrottsrörelsens självständiga ställning. Jämför reservation 3 (V) och särskilt yttrande 3 (S, MP). m.fl. (V) anser i motion Kr335 att regeringen i sin bidragsgivning bör uppmärksamma att idrottsrörelsen behöver ökad kunskap genom utbildningsinsatser rörande trakasserier och diskriminering på grund av sexuell läggning, funktionsnedsättning eller hudfärg och etnicitet (yrkande 3). I motion Kr291 av m.fl. (S) framhålls det att det finns ett stort behov av att idrotten lyfter fram att människors sexuella läggning eller upplevda könstillhörighet inte ska anses som en belastning för samhället utan snarare något som berikar mångfalden. Motionärerna anser att idrottsrörelsen bör höja tonläget i dessa frågor, med risk att samhället annars inte vill stödja idrottsrörelsen på det sätt som sker . Även i motion Kr221 av (FP) framhålls behovet av ökade kunskaper i frågor om homosexuella, bisexuella och transpersoner inom idrottsrörelsen. På RF-stämman 1995 antog RF idrottens idéprogram, Idrotten vill. I programmet som uppdaterades 2009 uttrycks tydligt att alla som vill ska ha rätt att vara med i föreningsdriven idrottsverksamhet oavsett nationalitet, etniskt ursprung, religion, ålder, kön eller sexuell läggning samt fysiska eller psykiska förutsättningar. RF har även en särskild policy och handlingsplan mot sexuell diskriminering som antogs 2002 och uppdaterades 2005. I handlingsplanen står att RF ska sprida kunskap och information om frågor rörande hbt, dvs. homo-, bi- och transsexualitet, och de berördas situation inom idrotten. RF fullföljer detta bl.a. genom fortlöpande information, utbildning och seminarier. RF och (som bedriver studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet och utbildar ledare för idrottens behov) har ett utbildningsmaterial kring det sociala ledarskapet där det ingår ett avsnitt om hbt-frågor med en film, fakta, diskussionsfrågor och studievägledning. På RF-stämman antogs en ny vision och värdegrund för idrottsrörelsen, båda baserade på begreppen glädje och gemenskap, demokrati och delaktighet, allas rätt att vara med och rent spel. Visionen formulerades: Svensk idrott världens bästa. genomför nu med anledning av den nya visionen en utbildningssatsning på värderingsfrågor inom idrotten. Syftet är att få idrottsföreningar runt om i landet att samtala kring och fundera över vad som är viktigt och värdefullt inom barn- och ungdomsidrotten. Hbt-frågor är något som tas upp under utbildningen. är SISU:s mål att 2 500 föreningar ska jobba med dessa värderingsfrågor. RF har beslutat att ta fram en forskningsrapport kring hbt- frågan inom idrotten. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt att idrottsrörelsen ständigt arbetar med jämlikhets- och hbt-frågor och att detta arbete tränger ut i föreningarna samt att aktiva, föräldrar och idrottsledare arbetar vidare med attityder och värderingar som hjälper till att öka förståelsen och respekten för skrivna och oskrivna regler inom idrotten. Som redovisas ovan är dessa frågor i högsta grad aktuella, och utskottet välkomnar dels den nya utbildningssatsning som startat och som berör värderingsfrågor, dels den forskningsrapport som är på gång rörande hbt-frågor inom idrotten. I avvaktan på forskningsrapporten och med hänsyn till det arbete som pågår på området samt till att det är idrottsrörelsen som själv bestämmer vilka åtgärder som bör vidtas avstyrker utskottet motionerna Kr221 (FP), Kr291 (S) och Kr335 (V) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att RF i sin bidragsgivning ska ta hänsyn till dem som har långa resor till och från idrottsaktiviteter med hänvisning dels till att RF redan tar sådan hänsyn, dels till idrottsrörelsens självständiga ställning. och (båda S) anser i motion Kr324 att alla barn och ungdomar bör få samma möjligheter att delta i idrottslivet oavsett var de bor i landet. tvingas de som bor långt bort att betala mer för resor till och från idrottsarrangemang. Staten bör därför enligt motionärerna inleda en dialog med RF om hur de i sin bidragsgivning till de olika specialidrottsförbunden ska ta hänsyn till detta när idrottsanslagen ska fördelas. RF genomförde en studie rörande kostnader för barns idrottande (FoU 2004:2). Studien följdes upp 2009 (FoU 2009:4). Båda rapporterna visar att det finns stora skillnader i vad det kostar att ägna sig åt olika idrotter. Av undersökning framgick att det är marginella skillnader på den totala kostnaden för barns idrottande när det gäller bostadsort. Det var enligt studien lite dyrare totalt sett för föräldrar till idrottande barn i storstäderna än i övriga landet, men skillnaderna var relativt små. Däremot fanns det enligt studien stora skillnader i typer av kostnader. Resekostnaderna (till/från träning, respektive match/tävling) är dubbelt så dyra i glesbygd jämfört med storstad, medan förhållandena är de motsatta när det gäller avgifterna (såsom medlemsavgifter, träningsavgifter, avgifter för läger, turneringar m.m.). I båda rapporterna lyfter man fram att resekostnaderna skiljer sig väsentligt åt beroende på idrott. Det konstateras att nivån på reskostnaderna hänger samman med de idrottsliga ambitionerna hos individen och/eller laget samt hur tävlingsintensiv en idrott är. En högre ambition leder i de flesta fall till längre och dyrare resor. RF lämnar ett särskilt stöd till distriktsidrottsförbunden på och i som uppgår till ca . Gotlandsstödet är avsett för resor till och från ön. Stödet till är avsett för idrottsutbyte i . I övrigt har specialidrottsförbunden tilldelats medel för att jämna ut kostnaderna inom respektive idrott. När det gäller utbildningsinsatser inom idrotten arrangeras ofta olika ledarutbildningar av distriktsidrottsförbunden på regional nivå, vilket innebär att utbildningarna äger rum på platser inom respektive distrikt. I de flesta fall då arrangerar centrala konferenser och ledarutbildningar är eventuella kostnader inklusive resekostnader lika för deltagarna genom utjämningsbidrag. För att få ned kostnaderna för resor och logi har RF vidare slutit centrala avtal med bl.a. SJ, SAS, hotell och biluthyrningsfirmor. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är viktigt att underlätta ekonomiskt för barn och ungdomar som har långa resor till och från idrottsarrangemang. För att jämna ut kostnaderna inom respektive idrott har som ovan nämnts bl.a. specialidrottsförbunden tilldelats särskilda medel. Det ankommer dock på idrottsrörelsen att själv bestämma hur tilldelade anslagsmedel ska fördelas. Med hänsyn härtill och till vad som ovan redovisats avstyrker utskottet motion Kr324 (S). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att staten bör betona vikten av ett fortsatt arbete för ökad kunskap i miljö- och klimatfrågor inom idrottsrörelsen med hänvisning till att motionsyrkandet till stora delar får anses tillgodosett. Jämför reservation 4 (V). m.fl. (V) anser i motion Kr335 att staten i sin bidragsgivning till idrottsrörelsen bör betona ett fortsatt arbete för ökad kunskap i miljö- och klimatfrågor (yrkande 4). Motionärerna pekar på att motorsporten borde kunna bli en förebild med ett utvecklat miljöarbete. Idrotten skulle även enligt motionärerna kunna organisera sin verksamhet genom att i större utsträckning samåka eller använda kollektivtrafiken till och från aktiviteter. gav RF ut med tillhörande studievägledning, som ger praktiska stöd och tips för idrottens vardagliga arbete. På RF-stämman 2009 antogs Idrottsrörelsens klimatpolicy där fokus ligger på två områden, transporter och idrottsanläggningar. I policyn anges att dessa områden har stor betydelse ur klimatsynpunkt och att idrottsrörelsens möjligheter att påverka frågorna är betydande. Syftet med policyn är att ge RF, special- (SF) och distriktsidrottsförbunden (DF) riktlinjer för klimatarbetet. ska den ge landets idrottsföreningar inspiration och vägledning. Ambitionen är att policyn ska vara enkel och tydlig och följas upp med tydliga och pedagogiska exempel som underlättar arbetet. Klimatarbetet ska enligt policyn ses som en inledning eller komplement till övrigt miljöarbete. Policyn rörande transporter är följande. Idrottsrörelsen ska sträva efter ett hållbart och miljöanpassat resande. Klimatpåverkan kan minskas betydligt genom att, då det gäller resande till och från idrottsarenor, få till stånd en större andel miljövänliga och om möjligt färre transporter, ökad andel cykling och gående samt fler gemensamma transporter. Fysiska möten i samband med sammanträden, utbildningar m.m. kan också i ökad utsträckning ersättas av telefon-, video- och Internetbaserade möten. Idrottsrörelsen ska även arbeta för att transportfrågan får hög prioritet vid planeringen av tävlingar och arrangemang. Klimathänsyn ska ha hög prioritet i val och upphandling av transportsätt. har avtal med SJ och ett samarbete för enklare och effektivare upphandling med som bör utnyttjas när så är möjligt. Mot bakgrund av den nya klimatpolicyn har tagit fram ett nytt utbildningsmaterial kring miljö och klimat, främst när det gäller anläggningar och transporter. RF har tillsammans med Kommuner och Landsting tagit fram . Dessutom pågår en nationell förstudie om hur idrotten kan minska sin energianvändning och klimatpåverkan vad gäller anläggningar och transporter, där RF samarbetar med Energikontoret i . Enligt uppgift från RF kommer en ny samlad miljö- och klimatpolicy att behandlas på RF-stämman 2011. Såväl () som () arbetar aktivt med miljöfrågor. För SBF gäller att samtliga tävlingar ska miljöcertifieras och ska även arrangerande klubb och eventuell anläggning miljöcertifieras. Målet är att certifiera all bilsportverksamhet, och SBF har 2011 antagit en miljöplan som sträcker sig . För SVEMO gäller att alla banor eller anläggningar ska miljöcertifieras, och visionen i miljöarbetet är att SVEMO till 2013 ska vara ett internationellt erkänt ledande förbund i världen vad gäller miljöarbete inom motorcykel- och snöskotersport och vara nationellt erkänt som ett ledande specialidrottsförbund inom RF vad avser förbättringar och måluppfyllelse inom miljöarbetet. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna om att det är av vikt med ett aktivt miljö- och klimatarbete inom idrotten och välkomnar därför det arbete som RF lägger ned för en ny samlad miljö- och klimatpolicy. Utskottet anser att det arbete som bedrivs rörande dessa frågor, bl.a. den klimatpolicy rörande transporter som tagits fram, liksom motorsportsförbundens arbete och visioner stämmer väl överens med motionärernas önskemål. Motionsyrkandet får enligt utskottets uppfattning till stora delar anses tillgodosett, och utskottet avstyrker motion Kr335 (V) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet