bet · GZ01TU1 · 2011-12-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bygga Norrbotniabanan. T265 av (FP) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tågstopp i . T277 av (MP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör prioritera dubbelspår på Ostkustbanan. T277 av (MP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tidigarelägga investeringar i triangelspåren i Maland och . T288 av och (MP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att förlänga till . T288 av och (MP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återuppta persontrafiken på Lysekilsbanan. T288 av och (MP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att åtgärda den låga höjden i tunnlarna norr om för att godstrafik med SECU-boxar ska vara möjlig på banan. T288 av och (MP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att rusta banan en längre sträcka samt om att regeringen i dialog med undersöker möjligheten att finansiera upprustning sista biten in till . T291 av (KD) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om , och anslutande banors, betydelse för infrastrukturen i . T292 av och (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för komplett dubbelspår på sträckan HallsbergDegerön. T302 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge järnvägsnätet i Bergslagen möjlighet att utvecklas med vetskap om att trafiksystemen är trygga och stabila . T312 av och (C) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en dubbelspårig ostkustbana mellan och . T315 av och (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för upprustning av Mittbanan. T318 Viskadalsbanan av och (S), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en snabbtågsförbindelse mellan och via och . T318 av och (S), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för upprustning av järnvägen mellan och . T324 av (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tidigareläggning av utbyggnaden av i . T330 av (KD) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska betraktas som ett nationellt stråk med särskild betydelse för inland. T342 av (MP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rusta upp länsbanorna LinköpingVästervik samt LinköpingKalmar. T344 av m.fl. (MP), yrk. 3 i denna del tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om investeringar i nya spår, bl.a. Norrbotniabanan och Sydostlänken, som skulle bli viktiga godsstråk. T344 av m.fl. (MP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tidigarelägga eller nyskapa järnvägsprojekt som svarar mot förändringar i näringslivet och den internationella efterfrågan. T360 av (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga dubbelspår på Ostkustbanan. T368 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att prioritera Dalabanan och för att åstadkomma kortare restider, och bättre förutsättningar för basnäringarna samt bidra till regionförstoring. T369 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att genomföra förbättringar av . T370 av och (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att prioritera förbättringar av Bergslagspendeln. T371 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att göra till ett fungerande transportalternativ till och från norra . T375 av och (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga dubbelspårig järnväg på hela Ostkustbanan. T399 av (KD), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de stora kapacitetsbegränsningar som råder på , särskilt sträckan genom , måste avhjälpas. T404 av (FP) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta Transportstyrelsen utreda frågan om utbyggnad av till i syfte att minska miljöbelastningen från flygplatsen. T405 av (FP) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta Transportstyrelsen utreda frågan om en järnvägsförbindelse till för ökade godstransporter. T406 av (FP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att bygga vidare på Stockholmregionens tunnelbana för framkomlighetens, resenärernas och miljöns skull och för att minska trängseln ovan jord. T406 av (FP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydliga statsbidragsbestämmelser bör utarbetas för att stimulera till utbyggnad av tunnelbana i befolkningstäta tillväxtdelar i . T412 av m.fl. (S), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att studera förutsättningarna för att prioritera dubbelspår och trippelspår vid trångsektorer. T425 av m.fl. (S), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för tunnelbana till och Nya . T425 av m.fl. (S), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för tunnelbana mot och . T425 av m.fl. (S), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för tunnelbana mot och Arninge. T425 av m.fl. (S), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för tunnelbana mellan och . T425 av m.fl. (S), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för Spårväg Syd. T425 av m.fl. (S), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för Kistagren. T425 av m.fl. (S), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en tvärförbindelse mellan och . T427 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att elektrifiera Kinnekullebanan. T429 av m.fl. (S), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en utbyggnad av tunnelbanan i . T433 av (C) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av en upprustning av mellan och . T434 av Per Åsling och (C) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att påtala för den norska regeringen att den bör vidta praktiska åtgärder för att elektrifiera och modernisera Meråkerbanan och om att se över behovet av en modernisering av Mittbanan. T439 av (C) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla och förbättra järnvägen och vägen mellan och . T444 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga dubbelspår mellan och . T450 av Per Åsling och (C) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att tillsammans med näringslivet rusta upp och därmed skapa förutsättningar för nya och växande företag med fler jobb och tillväxt i inland samt bidra till den globala klimatomställningen. T462 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att utveckla trafiken på och rusta upp norra del. T463 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om goda transporter i Bergslagen i samband med återupptagen gruvbrytning. T465 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga fyrspår på sträckan TomtebodaKalhäll. T466 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga en ny mötesstation på järnvägssträckan VästeråsFagersta. T472 av m.fl. (MP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strategiska investeringar i helt nya spår för godstransporter och persontrafik. T476 av och (V) i denna del tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hållbara malmtransporter där Norrbotniabanan, , och järnväg från Kaunisvaara ingår. MJ469 av m.fl. (MP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att satsa på dubbelspår och de undertrafikerade järnvägarna. Projekt som omfattar både väg och järnväg m.m. T231 av (KD) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en fortsatt utbyggnad av infrastrukturen i sydöstra . T249 av och (FP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av förbättrad infrastruktur i och när det gäller vägnät, järnväg och sjöfart. T250 av m.fl. (S), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att genomföra de kvarvarande svenska projekten i Botniska korridoren. T317 av och (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för infrastruktursatsningar i . T320 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen beakta behovet av investeringar i vägar och järnvägar i län. T333 av (FP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatta infrastruktursatsningar för att främja utvecklingen av . T333 av (FP), yrk 2 i denna del tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om infrastruktursatsningar för . T390 av i m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att utveckla infrastrukturen i . T408 av (FP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förbättrade kommunikationer av bostads- och näringslivsskäl inom kommun. T410 av (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättringar i infrastruktur. T411 av och (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att förbättra infrastrukturen i . T418 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga ut infrastrukturen i . T424 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en förbättring av infrastrukturen i . T445 av m.fl. (S), yrk. 1 i denna del tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen beakta behovet av investeringar i vägar och järnvägar samt bredbands- och mobiltelefoninätet i . T460 av (SD) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förbättringar av infrastrukturen i . T461 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplanen överväga betydande insatser för att utveckla läns infrastruktur och därmed främja tillväxt och utveckling. N388 av m.fl. (S), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att investera i förstoring av arbetsmarknadsregionerna i . Utskottet behandlar ett stort antal motionsyrkanden om särskilt utpekade infrastrukturprojekt. Utskottet väljer att behandla dessa yrkanden sammanhållet mot bakgrund av den rollfördelning inom planeringsprocessen som fastställt genom det transportpolitiska beslutet (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Av detta följer att roll i första hand bör vara att ange övergripande mål och riktlinjer för planeringen, fastställa finansiella ramar, säkerställa en god kontroll av statens finanser och skapa förutsättningar för en effektiv organisation för att förvalta avsatta resurser. Principen är att beslut i transportfrågor bör vara så decentraliserade som möjligt med en tydlig rollfördelning mellan planeringsnivåer och aktörer. Statens ansvar omfattar sådana anläggningar som svarar mot nationella och internationella trafikbehov liksom den interregionala persontransportförsörjningen. Även planeringssystemet på transportområdet är upplagt enligt denna rollfördelning. Det är som, på grundval av en proposition, har att fatta beslut om inriktningen av infrastrukturinvesteringarna. Härefter vidtar en andra fas, den s.k. åtgärdsplaneringen, som innebär ett omfattande arbete på såväl nationell som regional nivå. Det är regeringen som har att fastställa en nationell plan för transportsystemet och ekonomiska ramar för länsplaner för regional infrastruktur för en viss angiven period. underrättas genom en skrivelse om regeringens fastställelsebeslut och bedömningar när det gäller åtgärderna. Enligt utskottets mening innebär detta att frågan om vilka åtgärder som ska genomföras och när det ska ske främst bör bestämmas inom ramen för trafikverkens och länens långsiktiga planering med utgångspunkt i de beslut som läggs fast av regering och riksdag. uppgift är således normalt inte att ta ställning till enskilda infrastrukturprojekt. Denna grundläggande rollfördelning utesluter emellertid inte att det kan finnas skäl för att i vissa fall göra mer preciserade ställningstaganden. Detta kan t.ex. gälla projekt som är av väsentlig betydelse för trafiksystemets effektivitet, som kräver särskilda finansieringslösningar eller som av andra skäl har en särskild dignitet. I sammanhanget kan nämnas att (dir. 2010:92) föreslagit i sitt slutbetänkande Medfinansiering av transportinfrastruktur (SOU 2011:49) att planeringssystemet för trafikens infrastruktur bör reformeras. Förslaget innebär att ges ett ökat inflytande genom att bl.a. fortsättningsvis ska besluta om stora och komplexa investeringsobjekt över en viss nivå, s.k. megaprojekt. Utredaren föreslår också att den nuvarande ordningen med tolvåriga planer ersätts av ett nytt rullande system där i planeringen innehåller en detaljerad projektredovisning. bereder utredningsförslaget, och en proposition kan förväntas redovisas för . kan därmed eventuellt en förändrad parlamentarisk hantering bli aktuell för beredning av vissa infrastrukturprojekt. Sammanfattningsvis avstyrker utskottet de här behandlade motionsyrkandena. Dessa har återgetts i det föregående och finns därtill förtecknade i bilaga 4 till betänkandet. Enligt utskottets mening kan vissa av de här aktuella motionerna komma att omfattas av de nationella eller regionala planerna. Det bör i sammanhanget även påminnas om att regeringen har för avsikt att återkomma med förslag till ett nytt infrastrukturbeslut. Detta innebär att ytterligare ett antal motionsyrkanden därmed kan komma att bli tillgodosedda. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Mål för it-politiken, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), i (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 31 och avslår proposition 2011/12:1 utgiftsområde 22 punkt 19. Det nuvarande it-politiska målet att ska vara ett hållbart informationssamhälle för alla beslutades och tillstyrktes vid dess behandling av ett enigt utskott (bet. 2005/06:TU4). Vi anser att detta mål fortfarande bör ligga fast. Det ska enligt vår mening vara tydligt att alla ska kunna ta del av moderna it-tjänster i hela landet; detta är en viktig del i vår målsättning om en kunskapsbaserad ekonomi präglad av värdeburen tillväxt. Vi anser att regeringens föreslagna nya mål om att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter inte fångar upp denna aspekt på ett tillfredsställande vis. Vid fastställandet av det nuvarande målet fäste vidare ett enigt utskott stor betydelse vid hållbarhetsbegreppet. Härigenom markerades enligt utskottet vikten av att informationssamhället bidrar till en samhällsutveckling där man tar lika stora hänsyn till ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter. Detta är i allra högsta grad angeläget än ; enligt vår mening riskerar dock även detta perspektiv att gå förlorat i det nya mål som regeringen föreslår. Mot bakgrund av det anförda avstyrker vi regeringens förslag till nytt mål för it-politiken. granskning av kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), i (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:T18 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2010/11:T19 av m.fl. (S) yrkande 1 och lägger skrivelse 2010/11:139 till handlingarna. Med anledning av granskning av kostnadskontrollen i stora järnvägsinvesteringar (RiR 2011:6) vill vi framhålla att besluten om infrastrukturinvesteringar omfattar många miljarder och utgör en ansenlig del av statsbudgeten. Därför är uppgifter om kostnadsfördyringar i stora järnvägsprojekt viktiga, liksom motsvarande uppgifter som framkommit tidigare i granskningen av kostnadskontrollen inom väginvesteringarna (RiR 2010:25). De rapporter som presenterats om kostnadsfördyring av infrastrukturprojekt visar inte bara på behovet av bättre kontroll utan sätter också hela den antagna nationella transportplanen i fokus. Om planen baseras på grova underskattningar av verkliga kostnader kommer pengarna inte att räcka till de spår och vägar som finns i planen, vilket får som konsekvens att planen förmodligen måste ses över och revideras. Vi bedömer, i likhet med , att staten inte har gjort tillräckligt för att säkerställa en god kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar. Vi delar därför helt och fullt uppfattning att det behövs kraftfulla åtgärder för att stoppa den orimliga kostnadsutvecklingen på infrastrukturområdet. Vi anser mot den bakgrunden att förslag till åtgärder bör genomföras. Vad vi nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Höghastighetsbanor, punkt 9 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), i (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T341 av m.fl. (MP), 2011/12:T342 av (MP) yrkande 1, 2011/12:T392 av m.fl. (S), 2011/12:T421 av m.fl. (S), 2011/12:T458 av m.fl. (V) yrkande 1 i denna del, 2011/12:T471 av m.fl. (MP) yrkande 7 i denna del och 2011/12:T472 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2011/12:T206 av (S), 2011/12:T399 av (KD) yrkande 2 och 2011/12:T409 av m.fl. (S) samt 2011/12:T215 av (KD). Det finns en stor kapacitetsbrist i det svenska järnvägsnätet. I takt med att kraven och förväntningarna på kapaciteten i järnvägssystemet ökar blir situationen dessutom allt allvarligare, vilket bl.a. framhållits i den rapport som presenterade (TRV 2011/10161A). Höghastighetsbanor är enligt vår mening en del av lösningen på denna stora kapacitetsbrist. Ett system med höghastighetsbanor skapar en kraftigt utökad kapacitet i det svenska järnvägsnätet och minskar sårbarheten i nätet. En satsning på höghastighetståg är också väsentlig av klimatskäl, bl.a. genom att det skapas klara alternativ till inrikesflyget på berörda sträckor och genom att befintliga spår frigörs för mer regional tågtrafik och mer godstrafik, vilket bidrar till att minska bil- och lastbilstrafiken. Den utredning som regeringen tillsatte för att utreda förutsättningarna för en utbyggnad av höghastighetsbanor i (dir. 2008:156) föreslår i betänkandet Höghastighetsbanor ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft (SOU 2009:74) att separata höghastighetsbanor, Götalandsbanan respektive Europabanan, byggs på sträckorna StockholmGöteborg och StockholmMalmö. Det är angeläget att möjligt fortsätta att studera förutsättningarna för dessa höghastighetsbanor. Planering och finansiering är frågeställningar som då särskilt behöver analyseras vidare. Höghastighetsbanorna har också en nordisk och europeisk dimension det är därför viktigt att även utreda vidare formerna för samverkan med berörda myndigheter och planeringsansvariga organ i och . För att möjliggöra en sammankoppling med det europeiska höghastighetsnätet behöver bl.a. samråd ske kring frågor om kapacitet, standard och hastighet. I sammanhanget bör påminnas om att Europeiska kommissionen presenterat en vitbok om den framtida europeiska transportpolitiken, Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde Ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (KOM(2011) 144). Här uppställdes bl.a. en målsättning om att tredubbla den nuvarande sträckningen av nätet för höghastighetståg till 2030. Vi välkomnar detta och vill understryka vikten av att inte ställer sig utanför det omfattande europeiska nät för höghastighetståg som håller på att växa fram. Regeringen har efter det att det ovannämnda betänkandet lämnades aviserat en ny utredning om höghastighetsbanor. Vi noterar att regeringen lämnade ett uppdrag om att utreda behovet av ökad kapacitet i det svenska järnvägssystemet (dnr N2011/1933/TE). Detta är välkommet givet de stora behov som finns på området. Vi konstaterar dock att frågan om höghastighetsbanor endast tillägnas marginell uppmärksamhet i uppdraget. Detta är otillfredsställande. Ett utdraget besked om vad regeringen vill i frågan om höghastighetsbanor innebär en stor osäkerhet. Av delrapporten behov av ökad kapacitet förslag på lösningar för åren 20122021 (2011:139) som presenterade framgår att frågan om utbyggnaden av höghastighetsjärnväg behandlas först i arbetet med tidsperspektivet 2050. Detta är oroväckande; vi vill betona att det kostar att vänta. Vi anser i stället att regeringen bör göra en avsiktsförklaring för en utbyggnad av höghastighetsbanor som kan avlasta den befintliga järnvägen. Vad vi nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Norrbotniabanan och Botniska korridoren, punkt 10 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), i (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T289 av och (båda MP),