bet · GY01CU22 · 2011-03-29 00:00:00 — 2010/11:CU22 Plan- och byggfrågor behandlar i detta betänkande 37 motioner med sammanlagt 69 yrkanden från den allmänna motionstiden som gäller plan- och byggfrågor i vid bemärkelse. Förslagen i motionerna avser till stor del frågor med direkt eller indirekt anknytning till det som regleras genom , PBL. Vidare behandlas frågor som regleras genom lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m., lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader och lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. När det gäller plan- och bygglagstiftningen beslutade att en ny plan- och bygglag ska träda i kraft . har behandlat ett regeringsförslag om vissa kompletteringar av den nya lagen (prop. 2010/11:63, bet. 2010/11:CU23). Utskottet avstyrker samtliga motioner som behandlas i betänkandet. När det gäller frågor med anknytning till hänvisar utskottet till den nya lagstiftningen, tidigare ställningstaganden och till det arbete som bedrivs av och de enskilda kommunerna. Förslagen om byggfelsförsäkringen avstyrks med hänvisningen till en framlagd promemoria med förslag i frågan. Även i övriga frågor hänvisar utskottet till pågående arbete och tidigare ställningstaganden. I betänkandet finns 17 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2010/11:C315 yrkande 3, 2010/11:C330 yrkande 3, 2010/11:C343 yrkandena 1 och 2, 2010/11:C352 och 2010/11:C358 yrkande 15. Reservation 1 (S) Reservation 2 (V) avslår motionerna 2010/11:So543 yrkande 12 och 2010/11:T502 yrkande 27. Reservation 3 (MP, V) avslår motionerna 2010/11:C311 yrkande 10 och 2010/11:T502 yrkande 26. Reservation 4 (MP) avslår motionerna 2010/11:C327 och 2010/11:C358 yrkande 13. Reservation 5 (V) avslår motion 2010/11:C316. Planering för cykeltrafik m.m. avslår motionerna 2010/11:T502 yrkandena 17 och 18 samt 2010/11:T504 yrkandena 2, 3, 13, 20 och 24. Reservation 6 (MP, V) avslår motion 2010/11:C358 yrkande 18. Reservation 7 (MP, V) Planering för grönområden och platser för lek avslår motionerna 2010/11:C206, 2010/11:C306, 2010/11:C320, 2010/11:C321, 2010/11:So543 yrkande 13 och 2010/11:T502 yrkandena och 14. Reservation 8 (MP, V) avslår motionerna 2010/11:C362 yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:T502 yrkandena . Reservation 9 (MP) avslår motion 2010/11:C312. avslår motionerna 2010/11:C298 yrkandena 1, 2, 4 och 6 samt 2010/11:N409 yrkandena 1, 2, 4 och 6. Reservation 10 (S) Områden med låga strålningsnivåer avslår motion 2010/11:Fö206 yrkande 4. Reservation 11 (MP) Hästrelaterade frågor i planeringen avslår motion 2010/11:MJ216 yrkandena 1 och 2. Allmänna sammankomster på offentlig plats avslår motionerna 2010/11:C301 och 2010/11:C362 yrkande 3. Reservation 12 (S) avslår motion 2010/11:C225 yrkandena 1 och 2. Reservation 13 (S) avslår motionerna 2010/11:C202 yrkande 1 och 2010/11:C215. Reservation 14 (S) avslår motion 2010/11:C350. Bygglov för vissa anläggningar m.m. avslår motionerna 2010/11:C357 och 2010/11:Fö206 yrkande 3. Reservation 15 (MP) avslår motionerna 2010/11:C247 yrkande 1 och 2010/11:C324. avslår motion 2010/11:N369 yrkandena 12 och 13. Reservation 16 (S, MP, V) Nya tekniska lösningar i byggandet avslår motionerna 2010/11:C283, 2010/11:C349 och 2010/11:T502 yrkande 24. Reservation 17 (MP) avslår motionerna 2010/11:C271, 2010/11:C282 och 2010/11:C351. avslår motion 2010/11:C273. avslår motionerna 2010/11:C202 yrkande 2 och 2010/11:Fö249 yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (M), (M), (S), Per Lodenius (C), (S), (M), (MP), (SD), (M), (S), (M), Amineh Kakabaveh (V), (KD), (S) och (S). behandlar i detta betänkande 37 motioner med sammanlagt 69 yrkanden från den allmänna motionstiden som gäller plan- och byggfrågor i vid bemärkelse. Förslagen i motionerna avser till stor del frågor med direkt eller indirekt anknytning till det som regleras genom , PBL. Vidare behandlas frågor som regleras genom lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m., lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader och lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. Motionsförslagen finns i bilagan. När det gäller plan- och bygglagstiftningen har en omfattande översyn genomförts fram till att beslutade (prop. 2009/10:170, bet. 2009/10:CU25, 2009/10:MJU24, 2009/10:JuU27, rskr. 2009/10:366) att den nuvarande lagen fr.o.m. ska ersättas av en ny plan- och bygglag (2010:900). Regeringen har lagt fram ett förslag om vissa kompletteringar av den nya lagen (prop. 2010/11:63). Utskottet har behandlat och tillstyrkt regeringens förslag (bet. 2010/11:CU23). Regeringens proposition och den motion som väcktes i ärendet avsåg emellertid andra frågor i än de som är aktuella i detta motionsbetänkande. De hänvisningar till lagrum i som finns i betänkandet avser den lag som träder i kraft . Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om planprocessen. Utskottet hänvisar till den nya lagstiftningen. Jämför reservationerna 1 (S) och 2 (V). I motion 2010/11:C315 av m.fl. (S) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om behovet av en effektiv och demokratisk planeringsprocess. Motionärerna framhåller särskilt vikten av att den nya ger förutsättningar för rimliga handläggningstider i planeringsprocessen utan att rättssäkerheten påverkas. (M) föreslår i motion 2010/11:C343 att ska begära en översyn av PBL i syfte att bl.a. minska antalet instanser vid överklaganden av planer och bygglov (yrkande 1). Vidare förordas ett system med längsta handläggningstid för överklaganden som inte är av prejudicerande karaktär (yrkande 2). I motion 2010/11:C352 av (M) framhålls behovet av att utvärdera tillämpningen av den nya . Motionären pekar särskilt på behovet av snabbare handläggning och att undvika överklaganden efter att ett bygge påbörjats. Enligt partimotion 2010/11:C358 av m.fl. (V) yrkande 15 bör det genomföras en översyn av i syfte att nå demokratiska och effektiva detaljplaneprocesser. Ett likalydande förslag läggs fram i motion 2010/11:C330 av och (båda S) yrkande 3. De aktuella motionerna innehåller relativt allmänt hållna förslag om att planprocessen bör göras mer effektiv genom en översyn av i syfte att uppnå bl.a. kortare handläggningstider och ett minskat antal instanser vid överklagade planer. vill erinra om att ett övergripande syfte i arbetet med att utforma den nya var att så långt som möjligt begränsa den totala tidsåtgången för planläggningen och att, där det är möjligt och lämpligt, ange tidsfrister för handläggningen av plan- och byggärenden. Detaljplaneprocessen har förenklats bl.a. genom att den nya lagen inte innehåller något generellt krav på planprogram. Vad gäller frågan om tidsfrister innebär den nya lagen bl.a. att en exploatör ska kunna ställa krav på besked om kommunen avser att ta fram en detaljplan för ett område. Det införs också en handläggningstid för bygglov. Även reglerna för överklaganden ändras i vissa avseenden. Utskottet vill också erinra om att det med beslut om en ny plan- och bygglag fattades beslut om att inrätta mark- och miljödomstolar (prop. 2009/10:215, bet. 2009/10:JuU27, rskr. 2009/10:364). Beslutet innebär att en ny instansordning fr.o.m. kommer att gälla för ärenden enligt den nya och att en samordnad handläggning med ärenden som även gäller underlättas. Det är givetvis rimligt att tillräckliga erfarenheter av den nya ordningen när det gäller reglerna om planprocessen m.m. hinner vinnas innan det blir aktuellt med förnyade överväganden i de frågor som tas upp i motionerna. Utskottet avstyrker således de aktuella motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden i frågor om medborgarinflytande i samhällsplaneringen. Utskottet anser att dessa frågor även fortsättningsvis bör uppmärksammas i arbetet med att utveckla formerna för kommunernas planering. Jämför reservation 3 (MP, V). I partimotion 2010/11:T502 av m.fl. (MP) framhåller motionärerna ett behov av att stärka medborgarnas inflytande över samhällsplaneringen. Mot denna bakgrund föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag till som skapar större möjligheter för lokalt inflytande i planeringen (yrkande 27). Enligt partimotion 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 12 bör det utvecklas metoder för hur barn och unga ska kunna ges förbättrade möjligheter att delta i samhällsplaneringen. Regeringen bör återkomma till med en strategi på området. Medborgarinflytandet i samhällsplaneringen kan komma till uttryck i olika sammanhang och på olika sätt. I finns bestämmelser om att kommunen i planärenden ska samråda med en betydligt vidare krets än sakägarna. I den nya lagen har det demokratiska inslaget i översiktsplaneprocessen stärkts genom att den krets som ska ges tillfälle till samråd utökats med kommunens medlemmar. Syftet med samrådet är att få fram ett så bra beslutsunderlag som möjligt och att ge möjlighet till insyn och påverkan (3 kap. 9 § andra stycket). Ett utvecklingsarbete med formerna för inflytande och insyn i planeringen ingår som en naturlig del i verksamhet med att sprida kunskap om och goda exempel på planering med olika inriktning. När det gäller den särskilda fråga om barns deltagande i samhällsplaneringen som tas upp i en av motionerna gav 2000 ut skriften Unga är också medborgare om barns och ungdomars inflytande i planeringen. Det kan också nämnas att fick regeringens uppdrag att tillsammans med starta, samordna och stödja ett projekt som ska öka barns och ungas inflytande i kommuners samhällsplanering. Sex utvalda kommuner kommer att arbeta med egna projekt i sina kommuner där barn och unga är i blickfånget och ska vara delaktiga . ska projektet återrapporteras till regeringen. anser att frågan om medborgarinflytande i samhällsplaneringen även fortsättningsvis bör uppmärksammas i arbetet med att utveckla formerna för kommunernas planering. Det gäller självfallet även när erfarenheterna av den nya ska tas till vara och utvärderas. De aktuella motionerna ger emellertid inte utskottet anledning att föreslå något tillkännagivande till regeringen i frågan. Motionerna 2010/11:T502 yrkande 27 och 2010/11:So543 yrkande 12 avstyrks således. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsförslag om översiktsplanering. Utskottet hänvisar till den nya lagstiftningen och anser inte att förslagen bör föranleda något tillkännagivande från . Jämför reservation 4 (MP). I motion 2010/11:C311 av (KD) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att långsiktiga planer för strategisk markanvändning bör skapas så att olika typer av verksamheter kan samexistera. Motionären framhåller bl.a. att översiktsplaneringen bör samordnas med en regional och lokal utvecklingsplanering. Enligt partimotion 2010/11:T502 av m.fl. (MP) yrkande 26 bör kommunernas översiktsplanering tillmätas stor vikt vid rättstillämpningen, när kommunen planerat på ett sätt som bidrar till miljömålen och hållbar utveckling. Översiktsplanen ska ange inriktningen för den långsiktiga utvecklingen av den fysiska miljön. Bestämmelser om översiktsplan finns i tredje kapitlet i den nya . Dessa bestämmelser har givits en delvis ny utformning i syfte att stärka översiktsplanens strategiska funktion. Det ska av översiktsplanen framgå bl.a. hur kommunen i den fysiska planeringen avser att ta hänsyn till och samordna översiktsplanen med nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling inom kommunen (3 kap. 5 § 4). Enligt författningskommentarerna i propositionen om den nya innebär detta att sambanden mellan översiktsplanen och t.ex. regionala tillväxt- och utvecklingsprogram, länsplaner för transportinfrastruktur, de transportpolitiska målen, miljökvalitetsmålen och regionala klimat- och energistrategier bör redovisas i planen. När det gäller förslaget i en av motionerna om att översiktsplaneringen bör tillmätas stor vikt vid rättstillämpningen bör det påpekas att översiktsplanen inte är bindande. Detta framhålls också särskilt i den nya lagen (3 kap. 3 §). Det innebär att översiktsplanen inte är bindande för kommande beslut i t.ex. plan- och lovärenden, men däremot ger en redovisning av kommunens inställning i de frågor som kan uppkomma i dessa sammanhang. De aktuella motionsförslagen bör enligt utskottets mening inte föranleda något tillkännagivande från , varför de avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsförslag om planering av bostadsområden. Utskottet hänvisar till de krav som finns uppställda i och till de enskilda kommunernas ansvar. Jämför reservation 5 (V). Två motioner tar upp frågor som kommunerna särskilt bör beakta vid planering för tillkommande bostadsbebyggelse. I partimotion 2010/11:C358 av m.fl. (V) yrkande 13 föreslås att ger regeringen till känna att det är angeläget att kommunerna planerar för blandade boendeformer genom kompletteringsbebyggelse. Enligt motion 2010/11:C327 av (S) tas det ibland inte tillräcklig hänsyn till behovet av barnomsorg vid stadsplanering och byggande av nya bostadsområden. Motionären anser därför att bör förorda en översyn av lagen i syfte att kommunerna ska lämna utrymme för skola och barnomsorg i nya områden. Överväganden om bebyggelsens närmare inriktning och vilken samhällsservice som bör beredas plats ingår givetvis som en självklar del i kommunernas arbete med planläggning av nya bostadsområden eller kompletteringsbebyggelse. De allmänna och enskilda intressen som ska beaktas vid planläggningen framgår av andra kapitlet i den nya . Där anges bl.a. att planläggning ska syfta till att mark- och vattenområden används för det eller de ändamål som områdena är mest lämpade för med hänsyn till beskaffenhet, läge och behov. Vidare anges att planläggning bl.a. ska främja en från social synpunkt god livsmiljö som är tillgänglig och användbar för alla grupper. Vid planläggning ska bebyggelse utformas och placeras på den avsedda marken på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till bl.a. behovet av framtida förändringar och kompletteringar. Det ska också tas hänsyn till behovet av att det inom eller i nära anslutning till ett område med sammanhållen bebyggelse finns bl.a. möjligheter att anordna en rimlig samhällsservice. Det får således förutsättas att kommunerna i sitt planarbete tar upp exempelvis frågan om en kompletteringsbebyggelse i ett bostadsområde ska inriktas på småhus eller flerbostadshus och om förutsättningar finns för att inom området erbjuda en erforderlig samhällsservice i form av bl.a. barnomsorg. Det är emellertid kommunerna själva som svarar för att bedöma behov och lämplighet i bl.a. dessa avseenden. Något tillkännagivande till regeringen i frågan kan inte anses vara behövligt. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att underlätta etablering av näringsverksamhet i bostadsområden. Utskottet hänvisar till överväganden i samband med översynen av . I motion 2010/11:C316 av i (M) föreslås ett tillkännagivande om att bör ses över i syfte att stärka den fria etableringsrätten. Motionären anser att det bör vara lättare att etablera viss näringsverksamhet i ett område som enligt plan är avsett för bostäder. Som utskottet förstår förslaget syftar motionären bl.a. på den situationen när en byggnad inom planlagt område helt eller delvis tas i anspråk för ett annat ändamål än den senast använts för, exempelvis vid etablering av viss näringsverksamhet i en byggnad som använts för bostadsändamål. En sådan ändrad användning kan stå i strid mot en bestämmelse i detaljplan. I en detaljplan får kommunerna bestämma bl.a. om byggnaders användning (4 kap. 11 § 2). Det krävs bygglov för en ändring av en byggnad som innebär att byggnaden helt eller delvis tas i anspråk för annat ändamål än det som byggnaden senast använts för (9 kap. 2 § första stycket 3 a. Om den bygglovspliktiga åtgärden inte är förenlig med detaljplanen kan en planändring vara nödvändig. Det finns emellertid ett visst begränsat utrymme att ge bygglov för åtgärder som avviker från gällande detaljplan, bl.a. om avvikelsen är liten och förenlig med detaljplanens syfte (9 kap. 31 § 3). Frågan om att vidga utrymmet för planavvikelser har diskuterats i de utredningar som låg till grund för regeringens förslag om den nya . I detta sammanhang har bl.a. frågan om etablering av viss näringsverksamhet berörts. I betänkande (SOU 2008:68) föreslogs en vidgning som innebar möjlighet att medge bygglov till åtgärder som strider mot en detaljplan om åtgärden är godtagbar med hänsyn till dess omfattning och planens syfte. I propositionen En enklare plan- och bygglag (prop. 2009/10:170) föreslogs emellertid endast viss språklig ändring i regleringen av möjligheten till avvikelse från detaljplan. Regeringen bedömde att det inte finns tillräckligt beredningsunderlag för att i sak ändra de nuvarande bestämmelserna om avvikelse från plan. Utskottet är inte berett att föreslå förnyade överväganden i den aktualiserade frågan. Den nya bör ha varit i kraft , och viss erfarenhet bör ha hunnit vinnas av lagens tillämpning, innan det kan bli aktuellt att åter ta upp frågor om bl.a. möjligheten till etableringar som innebär avvikelse från plan. Motion 2010/11:C316 avstyrks således. Planering för cykeltrafik m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om planering för cykeltrafik m.m. Utskottet hänvisar till ett tidigare ställningstagande och flera regeringsuppdrag. Jämför reservation 6 (MP, V). Enligt partimotion 2010/11:T502 av m.fl. (MP) behöver det utvecklas riktlinjer för planeringen vad gäller tillgången till cykelparkeringar och närheten till kollektivtrafik. Motionärerna anser att bör utforma en miniminorm dels för antalet cykelparkeringar vid nybyggnation av bostäder i tätort (yrkande 17), dels för avståndet till kollektivtrafik vid nybyggnation av bostäder i tätort (yrkande 18). I motion 2010/11:T504 av m.fl. (MP) föreslås ett antal åtgärder i syfte att stärka cykeltrafikens ställning och begränsa biltrafiken. Motionärerna anser att bör utfärda rekommendationer för kommunernas detaljplanering som innebär att en miniminorm används för cykelparkeringar vid nyetablering av bostäder och för arbetsplatsparkering (yrkande 2) och att bilars kantparkeringar tas bort för att använda utrymmet för kollektivtrafik och/eller cykeltrafik (yrkande 24). bör enligt motionen även utfärda rekommendationer om bilfria zoner kring alla skolor med undantag för funktionshindrade och nödvändiga transporter (yrkande 20). Enligt motionen bör regeringen återkomma till med förslag om ändring i som tydliggör att kommuner ska ta in planeringen av cykelbanor i översiktsplanen (yrkande 3). bör även i ett tillkännagivande förorda en översyn av och trafiklagstiftningen med utgångspunkt i cyklisternas behov samt ur ett klimatperspektiv (yrkande 13). Regeringen gav 2009 i uppdrag att utarbeta vägledning för hur cykelparkering ska beaktas i den fysiska planeringen, så att andelen cykeltrafik ökar och kombinerade resor med cykel- och kollektivtrafik underlättas. Uppdraget redovisades i en rapport . gav också ut skriften Gör plats för cykeln vägledning och inspiration för planering av cykelparkering vid stationer och resecentra. I denna skrift finns hänvisningar till ytterligare ett antal skrifter med råd om och exempel på utformning av cykelparkeringar. Även (tidigare ) har publicerat ett antal rapporter med inriktning på bl.a. de frågor som tas upp i motionerna. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare som ska se över de regler som påverkar förutsättningarna för att cykla. Översynen ska syfta till att öka cykeltrafiken och göra den säkrare. Enligt regeringens direktiv (dir. 2010:93) bör utredaren i första hand se över de bestämmelser som reglerar planering och utformning av trafikmiljön samt trafikreglerna för cykeltrafik. Vidare bör utredaren se över de regler och andra förutsättningar som påverkar cykelparkering och möjligheten att ta med cykel på tåg och buss. Enligt direktivet står det utredaren fritt att även ta upp andra regler och förutsättningar som är viktiga i sammanhanget. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har även givit och Transportstyrelsen i uppdrag att i samråd med kommuner, berörda myndigheter och organisationer utarbeta en strategi och handlingsplan för ökad och säker cykling. Arbetet ska redovisas . Med anledning av regeringens förslag om den nya väcktes en motion (MP) med delvis motsvarande förslag som i de nu aktuella motionerna. Enligt motionen bör cykel- och kollektivtrafik utgöra norm i stadsplanering. Motionärerna framhöll bl.a. behovet av en begränsning av antalet parkeringsplatser kopplat till kvaliteten på kollektivtrafiken och en miniminorm för cykelparkering. Vid behandling av motionen (bet. 2009/10:CU25) redogjorde utskottet för regleringen i den nya med betydelse för de överväganden i frågor om trafikförsörjning m.m. som kommunerna ska göra i samband med planläggning och i ärenden om bygglov. Vad gäller arbete med metodutveckling och kunskapsspridning uppmärksammade utskottet särskilt rapporten som styrmedel för att minska samhällets klimatpåverkan (2010). I rapporten framhålls möjligheterna för kommunerna att i arbetet med bl.a. översiktsplan och detaljplan lyfta fram frågor om en trafik- och transportplanering med inriktning på cykel- och kollektivtrafik. I rapporten redovisas även exempel från kommuner som särskilt arbetat med bl.a. cykelplanering. Utskottet anförde följande i sitt ställningstagande till motionsförslagen. Trafikplaneringen vad gäller cykel och allmänna kommunikationer har på olika sätt givits uppmärksamhet , inte minst genom . Kommunerna har ett stort ansvar när det gäller trafikplaneringen och dess betydelse för bl.a. miljön och klimatet. Utskottet anser inte att lagstiftningen behöver än mer tydliggöra detta, varken mer övergripande eller detaljerat. vidhåller sin uppfattning i de frågor som var aktuella vid beredningen . Vad gäller den mer specifika frågan om cykelparkeringar som tas upp i de nu aktuella motionerna kan utskottet därutöver hänvisa till det ovan omnämnda regeringsuppdraget och den vägledning som utarbetat. Som framgått ovan har regeringen även givit flera andra uppdrag som syftar till att underlätta för cykeltrafiken. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de nu aktuella motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om parkeringsplatser för studentbostäder. Utskottet hänvisar till att ett kunskapsunderlag i den fråga som föranlett motionsförslaget kommer att tas fram under innevarande år. Jämför reservation 7 (MP, V). I motion 2010/11:C358 av m.fl. (V) yrkande 18 föreslås att det ska vara möjligt att bygga bostäder, exempelvis studentlägenheter, utan andra tillhörande parkeringsplatser än för handikappfordon. Vissa bestämmelser om parkering I den nya anges att kommunen i en detaljplan får bestämma de krav i fråga om att ordna utrymme för parkering, lastning och lossning som behövs med hänsyn till 8 kap. 9 § första stycket 4, placeringen och utformningen av parkeringsplatser, och att viss mark eller vissa byggnader inte får användas för parkering (4 kap. 13 §). En obebyggd tomt som ska bebyggas ska ordnas så att det på tomten eller i närheten av den i skälig utsträckning finns lämpligt utrymme för parkering, lastning och lossning av fordon (8 kap. 9 § första stycket 4). Bestämmelserna överensstämmer i princip med motsvarande reglering i gällande PBL. I nya PBL har emellertid även införts en bestämmelse om att det under vissa förutsättningar gäller att anordnande av friyta som är lämplig för lek och utevistelse har företräde om det inte finns tillräckliga utrymmen för att ordna både friyta och parkering (8 kap. 9 § andra stycket). Som framgår av de ovan återgivna bestämmelserna om parkering i den nya får kommunen genom bestämmelser i detaljplan ta ställning till frågor om behov och utformning av parkeringsplatser. Många kommuner har utarbetat s.k. parkeringsnormer som riktlinjer för de krav som bör ställas för parkeringsförsörjningen i samband med planläggning och ansökan om bygglov. Dessa normer är avsedda att förenkla handläggningen av ärenden men har ingen direkt rättslig verkan.