bet · GZ01MJU2 · 2011-12-06 00:00:00 — Resultaten inom varje utgiftsområde analyseras och redovisas med hjälp av resultatindikatorer eller andra bedömningsgrunder som beskriver hur resultaten utvecklas i förhållande till målen. Regeringen strävar efter att kontinuerligt utveckla resultatstyrningen i syfte att tydliggöra kopplingen mellan budgetförslagen och de resultat som uppnås. Regeringen bedömer att resultatstyrningen utvecklas i rätt riktning, men vill framhålla att man noga följer utvecklingen av myndigheternas resultatredovisning. Regeringen anger under utgiftsområde 23 att en årligt återkommande dialog förs med miljö- och jordbruksutskottet om utvecklingen av resultatredovisningen. I övrigt kommenterar inte regeringen den fortsatta utvecklingen av regeringens redovisning av resultat till och de synpunkter som miljö- och jordbruksutskottet hade i förra årets budgetbetänkande. 2.2 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets uppföljning konstaterade miljö- och jordbruksutskottet att utskottet tar en aktiv del i utvecklingsarbetet kring ekonomisk styrning och att det pågår en dialog mellan utskottet och regeringen om hur regeringens resultatredovisning kan förbättras. Utskottet konstaterade att regeringen i budgetpropositionen inte kommenterade den fortsatta utvecklingen av regeringens redovisning av resultat till och de synpunkter som utskottet hade i tidigare års budgetbetänkande. Utskottet framförde att det därmed var oklart hur regeringen såg på det fortsatta utvecklingsarbetet och den fortsatta dialogen med utskottet i dessa frågor. Utskottet ansåg att det var viktigt att fortsätta dialogen om hur resultatredovisningen kan vidareutvecklas. 2.3 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömning Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp kan inledningsvis konstatera att utskottet i de senaste årens uppföljningar av regeringens resultatredovisning har betonat vikten av ett fortsatt utvecklingsarbete kring den ekonomiska styrningen och behovet av en utvecklad resultatredovisning från regeringen till . Detta är frågor som även har uppmärksammats i samband med beslut om ändrad regeringsform och ny budgetlag. Gruppen menar att behovet av fortsatt utvecklingsarbete kvarstår och att det är viktigt att miljö- och jordbruksutskottet även fortsättningsvis tar en aktiv del i det pågående utvecklingsarbetet kring ekonomisk styrning. Regeringen har i årets budgetproposition inte kommenterat utskottets ställningstaganden i förra årets uppföljning av regeringens resultatredovisning. Det är därmed oklart hur regeringen ser på det fortsatta utvecklingsarbetet när det gäller resultatredovisningen till . Gruppen vill särskilt framhålla att utskottet har arbetat med uppföljningar av regeringens resultatredovisningar . Gruppens erfarenhet är att utskottet, oberoende av vilka partier som ingår i regeringen, har lagt stor vikt vid utskottets uppföljnings- och utvärderingsarbete och därmed också lagt stor vikt vid betydelsen av att de synpunkter som framkommit i uppföljningarna också beaktas av regeringen. Gruppen vill mot den bakgrunden betona vikten av att man inom fortsätter att arbeta med att utveckla dessa frågor och att dialogen mellan det aktuella departementet och utskottet fördjupas. Gruppen vill också betona att det faktum att bestämmelserna om utskottens uppföljning och utvärdering numera har tagits in i regeringsformen markerar den vikt som läggs vid utskottens uppföljning. I utskottens beredning av ärendena ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § RF). Uppföljning och utvärdering av riksdagsbesluten ingår i granskning av rikets styrelse och förvaltning. Mot den bakgrunden vill gruppen i årets uppföljning särskilt lyfta fram följande synpunkter: Det är viktigt att utvecklingsarbetet kring den ekonomiska styrningen fortsätter, liksom dialogen mellan och regeringen kring hur regeringens resultatredovisning kan utvecklas vidare. Det är viktigt att regeringen i kommande resultatredovisning utvecklar sin syn på det fortsatta utvecklingsarbetet när det gäller resultatredovisningen till för utgiftsområde 23. 3.1 Resultatredovisningens struktur och utformning Strukturen för regeringens resultatredovisning i årets budgetproposition utgår liksom från de tre målen för utgiftsområdet.6[ utgick resultatredovisningens struktur från indelningen i områdena Skogen, Djurhälsa, Livsmedel (jordbruk, fiske och mat), Landsbygd, Sameområdet samt Utbildning och forskning.] För att mäta resultaten i förhållande till de tre målen använder regeringen i vissa fall ett antal indikatorer. Regeringen angav i förra årets budgetproposition att det pågick ett arbete med att rapportera mot målen med hjälp av indikatorer. Regeringen angav att rapportering hade skett via indikatorer där så är möjligt. I årets budgetproposition redovisas inte hur arbetet med att ta fram indikatorer fortskrider. 3.2 Mål och anslag Mål för utgiftsområdet enligt beslut har beslutat att målen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel ska vara följande: Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik.7[ Prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:MJU2.] Regeringens förslag till kompletterande mål I årets budgetproposition föreslår regeringen att nuvarande mål kompletteras med ett mål för det internationella arbete som bedrivs inom utgiftsområdet. Regeringens förslag lyder: De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling. Regeringen redovisar inte hur resultaten för det föreslagna målet kommer att följas upp och redovisas till . Inom utgiftsområde 23 finns 29 anslag, två färre än föregående år till följd av avveckling. I tabellen nedan redovisas utgiftsutvecklingen för de anslag som har ingått i denna uppföljning, dvs. anslagen inom jordbruks-, fiske- och livsmedelsområdena. I årets budgetproposition föreslår regeringen bl.a. följande ökningar i dessa anslag : Anslag 1:9 tillförs för arbetet med blockdatabasen, för arbete med återkrav av utbetalda stöd, för utökat miljötillsynsvägledningsansvar, för nya uppdrag inom fiskeområdet och för att stärka rollen som central kontrollmyndighet för djurskyddskontroll. Anslag 1:16 tillförs för att sänka livsmedelsföretagens kostnader för officiell kontroll vid slakterier. Anslag 1:19 Konkurrenskraftig livsmedelssektor ökar med för arbete inom . Tabell 1 Utgiftsutveckling inom jordbruk, fiske och livsmedel () 1:10 Bekämpande av växtsjukdomar 1:11 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. 1:12 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter 1:13 Finansiella korrigeringar m.m. 1:14 Strukturstöd till fisket m.m. 1:15 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Äldre 2011 1:16 Fiskevård 1:18 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EU-budgeten 1:20 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Källa: Prop. 2008/09:1, 2009/10:1, 2010/11:1 och 2011/12:1 utg.omr. 3.3 Dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet Regeringens redovisning av uppnådda resultat har beslutat att ett av målen för utgiftsområdet är ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. I tabellen nedan görs en kort sammanfattning av regeringens resultatredovisning för målet utifrån de indikatorer som har angetts vad gäller jordbruk, fiske och livsmedel. Tabell 2 Resultatindikatorer för målet om ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald (avseende jordbruk, fiske och livsmedel) - Avräkningspriser för vegetabilier och animalier +19 % (februari 2010februari 2011). +38 % för vegetabilier och +7 % för animalier. - Priser för jordbrukets insatsvaror +7 % (februari 2010februari 2011). - Priser på jordbruksmark - Jordbrukets investeringar i maskiner och redskap (2009), vilket är +19 % , men . - Antalet sysselsatta inom jordbruket 177 400 personer. Perioden 19972007: 20 000 eller . +25 % jämfört med . 348 100, vilket innebär . - Genomsnittlig besättningsstorlek för mjölkföretag Ökning från 52 till 62 mjölkkor . 936 900, vilket innebär . 427 000, vilket innebär . - Genomsnittlig besättningsstorlek för företag med slaktsvin Ökning från 157 till 664 slaktsvin . , vilket innebär . , vilket är jämfört med skörd. , vilket är jämfört med skörd. 71 000, vilket är en minskning under . - Export av jordbruksvaror och livsmedel , vilket är +8 % . - Andel utbetalda stöd och ersättningar inom innevarande stödår - Minskning av administrativa kostnader för jordbruks-, skogsbruks-, fiske- och livsmedelsområdet. Administrativa kostnader uppskattas ha minskat . Dessutom redovisar regeringen bl.a. de insatser som har gjorts inom visionen det nya matlandet samt inom fiskeprogrammet. När det gäller minskningen av de administrativa kostnaderna visar indikatorn i tabell 2 ovan genomsnittet för hela utgiftsområdet. Av regeringens redovisning framgår att minskningen fördelar sig mycket olika mellan de delområden som ingår i utgiftsområde 23: De administrativa kostnaderna inom skogsområdet har minskat till följd av avskaffade krav på att upprätta skogs- och miljöredovisningar och andra regelförenklingar. Inom livsmedelsområdet har klargöranden om spårbarhet av livsmedel lett till minskade administrativa kostnader. Minskningarna på jordbruksområdet beror på förändringar i rapporteringskrav och höjd gräns för ansökan om gårdsstöd. För fiskets del innebär införandet av nya omfattande EU-förordningar att administrationskostnaderna har varit i stort sett oförändrade . Regeringen menar att avvecklingen av och införandet av som gemensam huvudman för jordbruks- och fiskerifonderna förväntas medföra minskad administration.8[ Se även skr. 2009/10:226.] Regeringens analys och slutsatser I sin analys drar regeringen bl.a. slutsatsen att både avräkningspriser och kostnader för insatsvaror har uppvisat stora variationer. En kontinuerlig strukturutveckling mot färre och större produktionsenheter inom jordbruket har fortgått . har det skett en allmän nedgång av jordbrukets omfattning. Regeringen bedömer att genomförda stimulansåtgärder för företagen har varit betydelsefulla för de areella näringarna. Gårdsstödet och vissa stöd inom landsbygdsprogrammet har fortsatt stor betydelse för att upprätthålla lönsamheten inom jordbruket. Målsättningen att uppnå en minskning av företagens administrativa kostnader har uppnåtts med marginal. När det gäller det nya matlandet bedömer regeringen att det helhetsgrepp som tagits över flera branscher har bidragit till en ökad samverkan och dialog som i sin tur leder till nya företag över hela landet. Arbetet har vidare bidragit till att öka medvetenheten om svenska mervärden i mat och förutsättningar till ökad turism. Regeringen menar att det finns en fortsatt potential för vattenbruket och att också fisketurismföretagandet har en framtida potential. Sammantaget bedömer regeringen att insatserna har bidragit till att nå målet om ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. 3.4 De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva Regeringens redovisning av uppnådda resultat har beslutat att ett av målen för utgiftsområdet är att de gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. I tabellen nedan görs en kort sammanfattning av regeringens resultatredovisning för målet utifrån de indikatorer som har angetts vad gäller jordbruk och fiske. Tabell 3 Resultatindikatorer för målet om att de gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva (avseende jordbruk, fiske och livsmedel) Utsläpp av växthusgaser från jordbruksmark (2009) jämfört med och jämfört med . Kunskapsstatus för värdefulla fiskbestånd bedömdes och utvärderades 82 bestånd. Förädlingsvärde (fiske) Antal fiskbestånd under förvaltningsplaner Antal kvoterade bestånd: 42. Antal förvaltningsplaner av kvoterade bestånd: 14. Antal återhämtningsplaner av kvoterade bestånd: 3. Procentuell andel: . Kvotutnyttjande (fiske) Dessutom redovisar regeringen bl.a. de gröna näringarnas betydelse för energiproduktion och jordbrukets del i miljömålssystemet. Vidare redovisas bl.a. insatser mot utkast av fisk. Regeringens analys och slutsatser I sin analys drar regeringen slutsatsen att de gröna näringarnas klimatarbete bidrar till minskade utsläpp av växthusgaser och en mer hållbar produktion och konsumtion. Minskningen av jordbrukets utsläpp av växthusgaser beror till stor del på fortsatt lägre användning av mineralgödsel, minskade volymer stallgödsel samt en minskad åkerareal. Mätosäkerheten kring upptag och utsläpp från jord- och skogsbruk är dock stor. När det gäller fiskeområdet bedömer regeringen att flera av de beslut som fattats sammantaget förväntas påverka utkastproblematiken i positiv riktning. Reformen av den gemensamma fiskeripolitiken kommer förhoppningsvis att leda till ett mer resurseffektivt och miljömässigt hållbart fiske. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att de redovisade insatserna har bidragit till ökad måluppfyllelse för att de gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. 3.5 De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik Regeringens redovisning av uppnådda resultat har beslutat att ett av målen för utgiftsområdet är att de gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. I tabellen nedan görs en kort sammanfattning av regeringens resultatredovisning för målet utifrån de indikatorer som har angetts vad gäller livsmedelsområdet. Tabell 4 Resultatindikatorer för målet om att de gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik (avseende jordbruk, fiske och livsmedel) Andel allvarliga avvikelser vid offentlig kontroll Konsumenternas uppfattning om matens säkerhet anser att maten är mycket eller ganska säker i . I endast ett fåtal fall överskrids fastställda gränsvärden för främmande ämnen i animaliska livsmedel, medan gränsvärdena för bekämpningsrester överskrids betydligt oftare. Dessutom redovisar regeringen bl.a. att det varierar mellan kommunerna i vilken utsträckning som riskbaserade livsmedelskontroller genomförs. Antalet verksamma livsmedelsinspektörer understiger det faktiska behovet. Antalet registrerade livsmedelsanläggningar i leden efter primärproduktionen ökade och uppgår nu till 79 000. Kommissionen har påtalat brister i samordningen, genomförandet, uppföljningen och revisionen av kontrollen samt brister i utbildningen av inspektörerna. Regeringen uppger att berörda myndigheter har inlett insatser för att komma till rätta med bristerna. Vidare redovisar regeringen bl.a. problem med olika livsmedel och utvecklingen av kostvanorna. Regeringens analys och slutsatser I sin analys drar regeringen slutsatsen att livsmedelskontrollen i är tillfredsställande men att det finns vissa brister. Bristerna är vanligast på lokal nivå där kontrollernas utförande kan variera stort mellan kommunerna. Regeringen menar att arbetet med att skapa likvärdighet och ytterligare riskbasera livsmedelskontrollen måste fortsätta. De livsmedel som konsumeras i är i allmänhet säkra. Felaktiga kostvanor är en betydligt större risk än förekomsten av gifter i maten. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att insatserna har bidragit till god måluppfyllelse vad gäller att de gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. 3.6 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets uppföljning av regeringens resultatredovisning ansåg utskottet att det var mycket positivt att regeringen föreslog att ska besluta om målen för utgiftsområdet och att det var naturligt att beslutar om de övergripande målen för verksamheten inom utskottets beredningsområde. Utskottet uppmärksammade att det finns ett behov av tydliga mål. I de fall som målen i sig inte är direkt uppföljningsbara bör, enligt utskottet, tydliga indikatorer formuleras för att underlätta möjligheten att följa upp i vilken grad som målen nås. Resultatredovisningens struktur och utformning Utskottet konstaterade att resultatredovisningen på ett tydligt sätt utgick från de tre målen, vilket är positivt, men att det fortfarande fanns otydligheter i resultatredovisningen. Utskottet ansåg att det är viktigt med en tydlig och klar struktur för resultatredovisningen till för att öka förståelsen och göra den mer relevant som underlag för beredning av regeringens budgetförslag. Utskottet ansåg även att det är viktigt att resultatredovisningen kan ge en bild av helheten i regeringens syn på resultaten inom områdena jordbruk, fiske och livsmedel. Det ansågs vidare finnas ett behov av att tydliga resultatindikatorer formuleras för att förbättra möjligheten att följa upp i vilken grad som målen nås. Utskottet menade att det är viktigt att indikatorer redovisas tydligt till . Utskottet framförde även att förändringar i valet av indikatorer försvårar för att följa utvecklingen av resultaten. I förra årets uppföljning av regeringens resultatredovisning konstaterade miljö- och jordbruksutskottet att variationerna i intäkter och kostnader för jordbruksföretagen var stora och att lönsamheten i jordbrukssektorn hade sjunkit. Utskottet konstaterade att det pågick en fortsatt utveckling mot färre och större produktionsenheter som jordbruket hade minskat i omfattning . Markpriserna var fortfarande höga. Jordbrukets utsläpp av växthusgaser minskade, till stor del beroende på en lägre användning av handelsgödsel och minskade volymer stallgödsel samt en minskad åkerareal. Utskottet uppmärksammade att de administrativa kostnaderna till följd av lagstiftningen inom jordbruksområdet hade minskat. genomförde miljö- och jordbruksutskottet en fördjupad uppföljning av de insatser som staten har vidtagit för att uppnå målen för den ekologiska produktionen och målet för den offentliga konsumtionen av ekologiska livsmedel. Resultaten av uppföljningen redovisades i en särskild rapport som behandlades av utskottet . Utskottet fann att konsumenternas efterfrågan på ekologiska livsmedel hade ökat starkt och att utvecklingen av den ekologiska produktionen också varit starkt positiv. Utskottet konstaterade att målen för den ekologiska produktionen av mjölk, ägg, nöt, gris och matfågel hade uppnåtts. Däremot nåddes inte målet om att av jordbruksmarken skulle vara certifierad som ekologisk liksom målet om att av den offentliga sektorns livsmedelskonsumtion skulle vara ekologisk 2010. Utskottet menade att frågan om att formulera nya mål efter 2010 borde analyseras vidare. Det konstaterades att det fanns flera fördelar med förslag att föra in mål för ekologisk produktion i miljömålssystemet. Utskottet menade vidare att det är viktigt att får fortlöpande information om hur den ekologiska produktionen utvecklas och om statens olika insatser för att nå en ökad produktion och en ökad offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel, exempelvis i budgetpropositionen. Vidare fann utskottet att det är viktigt att ansvariga myndigheter fortsätter arbetet med att tydliggöra och att initiativ tas för att förenkla regelverket. När det gäller kontroll av ekologisk produktion är det viktigt att ta till vara eventuella möjligheter att samordna certifieringsorganens kontroll med länsstyrelsernas kontroll. När det gäller utformningen av miljöersättningen betonades bl.a. vikten av att värna de ekologiska lantbrukarnas ekonomiska förutsättningar så att de ges en framförhållning innan villkorsändringar träder i kraft. Utskottet konstaterade att statens insatser har bidragit till utvecklingen av den ekologiska produktionen och att staten bör fortsätta att satsa på kunskapsutveckling inom ekologisk produktion. Utskottet fann att det dessutom finns ett behov av att utveckla statistiken över ekologisk livsmedelsproduktion. Det konstaterades att den offentliga sektorns ökade efterfrågan på ekologiska livsmedel har bidragit till att öka volymerna på försäljningen av ekologiska livsmedel. Utskottet uppmärksammade bl.a. att det är viktigt att projekt för att sprida kunskap om upphandling och användning av ekologiska livsmedel inom offentlig sektor kan fortsätta och att det är viktigt att arbeta vidare med insatser som underlättar för konsumenter, den offentliga sektorn och näringslivet att göra miljöriktiga val. I enlighet med utskottets förslag godkände därefter vad miljö- och jordbruksutskottet anförde om utskottets uppföljning av ekologisk produktion och offentlig konsumtion.9[ Rapport 2010/11:RFR1, bet. 2010/11:MJU2.] I förra årets uppföljning av regeringens resultatredovisning konstaterade miljö- och jordbruksutskottet när det gäller det gemensamma fiskbeståndet inom EU att nyttjandet var hållbart endast för en mindre andel av fiskbestånden. Lönsamheten inom stora delar av yrkesfisket var dålig. Utskottet konstaterade att utkast av fisk är ett utbrett problem och ett resursslöseri och att det omöjliggör en korrekt beräkning av fiskeridödligheten. Det svenska vattenbruket visar en ökad omsättning, och det finns en kvarstående potential att växa ytterligare. Miljö- och jordbruksutskottet genomförde 2007 en uppföljning av de fiskepolitiska insatsernas resultat och konsekvenser för företag inom fiskeområdet. I utskottets fördjupade uppföljning behandlades ett flertal frågor kring yrkesfisket, bl.a. resultaten av skrotningsinsatserna, omstruktureringen av fiskeflottan och olika fiskeförvaltande åtgärder. Vidare uppmärksammades olika problem inom vattenbruket och fisketurismen.10[ Rapport 2007/08:RFR3, bet. 2007/08:MJU2.] Även utskottets uppföljning av statens insatser inom havsmiljöområdet behandlade frågor om fiske.11[ Rapport 2008/09:RFR3, bet. 2008/09:MJU1.] I förra årets uppföljning av regeringens resultatredovisning konstaterade utskottet att maten i bedöms som säker, men att det trots detta ibland finns problem med olika livsmedel. kan även felaktiga kostvanor ses som en stor riskfaktor. Utskottet ansåg att livsmedelskontrollen i är tillfredsställande, men att det fortfarande finns brister på lokal nivå där kontrollernas utförande kan variera stort mellan kommunerna. Kontrollerna utförs på olika sätt, och det finns fortfarande för få livsmedelsinspektörer. Arbetet med att likrikta och ytterligare riskbasera livsmedelskontrollen borde fortsätta. Utskottet ansåg att det är viktigt att regeringen och berörda myndigheter fortsätter sitt arbete för att förbättra förutsättningarna för de småskaliga livsmedelsföretagen. genomförde miljö- och jordbruksutskottet en fördjupad uppföljning av förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion. Uppföljningsrapporten behandlades av utskottet i ett betänkande om småskalig livsmedelsförädling , vilket därefter godkändes av riksdagen.12[ Rapport 2005/06:RFR3, bet. 2005/06:MJU8.] anordnade utskottet en utfrågning i ämnet, vilken har dokumenterats i en rapport.13[ Rapport 2006/07:RFR5.] genomförde utskottet en fördjupad uppföljning av vilka åtgärder som vidtagits efter utskottets tidigare uppföljning, vilken behandlades av utskottet budgetbetänkande.14[ Rapport 2009/10:RFR1, bet. 2009/10:MJU2.] Utskottet ansåg bl.a. att det är viktigt att både fortsätta arbetet med att förenkla regelverket och förbättra informationen till företagen. Utskottet pekade på att det är fortsatt viktigt att kontrollmyndigheterna har ett gott samarbete med livsmedelsföretagen, och utskottet såg med oro på den kritik som framförts mot landets kontrollmyndigheter. Utskottet lyfte vidare fram bl.a. att samverkan och samarbete mellan myndigheter är viktigt. Utskottet konstaterade att det fortfarande var svårt att utifrån befintlig statistik få en tydlig bild av läget och upprepade därför sin tidigare bedömning att det bör klarläggas vilket ansvar olika myndigheter har och att det bör ses över vilken statistik som olika aktörer har behov av.