bet · GY01KU18 · 2011-01-10 00:00:00 — Denna problematik berörs i promemorian Genomförandet av Lissabonfördraget i som arbetsgruppen för genomförandet av Lissabonfördraget i publicerade . I promemorian anförs att strikt enligt fördragets och protokollets ordalydelser innefattar tillämpningen av subsidiaritetsprincipen inte någon proportionalitetsinriktad kontroll. Enligt promemorian har det emellertid hävdats att proportionalitetsaspekten ingår i subsidiaritetsbedömningen. Stöd för ett sådant resonemang går enligt promemorian att finna i praxis, men i promemorian framhålls att det i forskningslitteraturen har konstaterats att subsidiaritetsprincipen i de mål som avgjorts av domstolen har åberopats vid sidan av ett stort antal andra ogiltighetsgrunder. Vid subsidiaritetsprövningar kan diskussioner om proportionalitetsprincipen uppkomma. Utskottet anser att sambandet mellan de båda principerna och frågan om vilken betydelse proportionalitetsprincipen kan ha vid subsidiaritetsprövningar bör belysas i uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen. Vid subsidiaritetsprövningen inriktas utskottets arbete i första hand på subsidiaritetsfrågan. För att kunna avgöra den frågan är det dock oftast nödvändigt för utskottet att sätta sig in i hela förslaget. Utskottet har, som nämnts ovan, vid de flesta subsidiaritetsprövningarna (i alla prövningar ) begärt att regeringen ska yttra sig. Utskottet har inte hämtat in något yttrande från kommissionen eller hållit en utfrågning med företrädare för kommissionen. Utskottet anser dock, som nämnts ovan, att sådana kontakter med kommissionen kan komma att bli behövliga i samband med subsidiaritetsärendena. Utskottet anser att förslaget och bakgrunden till detta bör utredas på ett fullödigt sätt redan i samband med subsidiaritetsprövningen. I de allra flesta fall håller utskottet i ett något senare skede överläggningar med regeringen om de förslag som subsidiaritetsprövas. Om utskottet redan vid subsidiaritetsprövningen gör en fullständig genomgång av förslaget och bakgrunden till förslaget uppkommer synergieffekter på det sättet att utskottet inför överläggningen med regeringen har en fullständig bild av förslaget och dess konsekvenser. Med ett sådant arbetssätt bör således det arbete som utskottet behöver lägga ned på EU-förslag totalt sett bli mindre. Utvecklingen på olika politikområden De två ärenden som utskottet prövat kan inte leda till några särskilda iakttagelser om utvecklingen inom de olika politikområdena. Ett av ärendena rörde politikområdet ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och den s.k. flexibilitetsklausulen (en bestämmelse som gör det möjligt för unionen att agera utöver de befogenheter som den har tilldelats, om en åtgärd på EU-nivå är nödvändig för att förverkliga ett av konstitutionens mål). Det andra ärendet rörde politikområdet statistik. Utskottet subsidiaritetsprövade tre förslag om kreditvärderingsinstitut, insättningsgaranti respektive investerarskydd. Dessa rörde fri rörlighet för personer, tjänster och kapital (etableringsrätt) respektive tillnärmning av lagstiftning. Ytterligare lagstiftningsakter som rör ny lagstiftning om finansmarknaderna i finanskrisens spår väntas bli föremål för subsidiaritetsgranskning under /11. Utskottet har subsidiaritetsprövat ett förslag om OTC-derivat och om en förordning om blankning och kreditswappar. Utskottet vill också nämna att kommissionen lade fram ett lagstiftningspaket som innebär den mest omfattande förstärkningen av den ekonomiska styrningen i EU och i euroområdet sedan införandet av den ekonomiska och monetära unionen. Lagstiftningspaketet består av sex rättsakter: fyra förslag som handlar om finanspolitiska frågor, däribland en genomgripande reform av stabilitets- och tillväxtpakten, och två nya förordningar som ska säkerställa att framväxande makroekonomiska obalanser i EU och euroområdet upptäcks och hanteras på ett effektivt sätt. Av dessa förslag är fem stycken föremål för subsidiaritetsprövning. Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att EU-samarbetet inom utskottets område tar allt större tid och resurser i anspråk. Det är en självklarhet för utskottet att nära följa EU-frågorna. ställer detta krav på utskottet att prioritera i den samlade arbetsbördan. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen beslutade att bereda övriga utskott tillfälle att ge de eventuella kommentarer som respektive utskott har till de iakttagelser som gjorts i promemoria Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen avseende upprättande en av kanslipromemoria eller liknande som ett led i föredragningen användandet av den tvåstegsmetod som man hänvisar till i förarbetena kommissionens motiveringar eller avsaknad av motiveringar avseende subsidiaritetsprincipen förekomst eller avsaknad av information från regeringen den samlade utvecklingen på olika politikområden vad gäller lagstiftning på EU-nivå beslutade även att bereda övriga utskott tillfälle att svara på följande frågor: Har tidsfristen för att behandla utkast till lagstiftningsakter varit tillräcklig? Har utskottet haft några kontakter med utskott i andra nationella parlament under beredningen av subsidiaritetsärendena? Om ja, vilka och vad har dessa kontakter bestått av? Har utskottet haft någon användning av informationen i Ipex under beredningen av ärendena? har beslutat att yttra sig över promemoria i de delar som avser justitieutskottets subsidiaritetsprövningar och besvara de frågor som ställt. ska följa tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och en gång meddela kammaren sina iakttagelser. I promemorian Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen redogör för de iakttagelser som gjorts vid genomgången av de subsidiaritetsprövningar som genomförts i . uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen kan sägas rymma två delar, dels den formella hanteringen i av utkast till lagstiftningsakter som översänts för subsidiaritetskontroll, dels utfallen på en övergripande nivå. Uppföljningen av den rent formella hanteringen i av utkast till lagstiftningsakter gäller vilka subsidiaritetsprövningar som har genomförts och vilka metoder som har använts vid dessa prövningar. Uppföljningen av utfallet av genomförda subsidiaritetskontroller på en övergripande nivå görs genom sammanställningar av hur subsidiaritetskontroller har utfallit på olika politikområden, vilka kommer att kunna relateras till olika mål. I årets uppföljning handlar det främst, enligt , om att samla in iakttagelser. , i kommande uppföljningar, blir frågan hur utvecklingen av kompetensfördelningen mellan EU och medlemsstaterna har påverkat förutsättningarna för att uppfylla befintliga mål. Av de 22 subsidiaritetsärenden som har avgjorts av utskotten har justitieutskottet avgjort flest antal ärenden, 7 stycken. Två av dessa ärenden har varit initiativ från en grupp medlemsstater medan övriga fem har varit initiativ från kommissionen. har upprättat kanslipromemorior i samtliga ärenden. Av promemoriorna framgår ärendets tidsfrist, tidigare behandling i utskottet, sammanfattning av förslagets innehåll, förslagsställarens motivering avseende subsidiaritetsprincipen, kansliets förslag till planering samt bifogade dokument. I förekommande fall framgår även regeringens bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. I kanslipromemoriorna har kansliet inte refererat till den tvåstegsmetod som redogör för i promemorian. Metoden och grunderna för subsidiaritetskontrollen har av kansliet i stället föredragits vid separata tillfällen, såväl skriftligen som muntligen, inför utskottets arbete med subsidiaritetskontroller. Kanslipromemoriorna har inte heller innehållit något förslag från kansliet till beslut avseende subsidiaritetskontrollen. I samtliga utkast till lagstiftningsakter som justitieutskottet har subsidiaritetsprövat har förslagsställaren motiverat sitt förslag med hänvisning till subsidiaritetsprincipen. Utskottet har vidare i de flesta fall valt att även begära in information om regeringens bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen i det aktuella utkastet. Informationen har lämnats muntligt på utskottets sammanträde och skriftligt i en faktapromemoria. Sammanlagt har utskottet vid fem av subsidiaritetsprövningarna haft tillgång till en faktapromemoria från regeringen. Utskottet har även avstått från att begära in information från regeringen då utskottet tidigare hade subsidiaritetsprövat ett i det närmaste identiskt utkast till lagstiftningsakt och därför var väl bekant med frågan. När det gäller den samlade utvecklingen på politikområdena straffrättsligt samarbete och polissamarbete kan utskottet notera att det varit förhållandevis många subsidiaritetsprövningar på utskottets områden. Det är dock i detta tidiga skede svårt att uttala sig om huruvida detta berodde på Lissabonfördragets ikraftträdande eller en generellt hög lagstiftningstakt på dessa områden. Utskottet anser dock att det är angeläget att fortsatt följa utvecklingen och att i kommande uppföljningar se om det går att dra några slutsatser. anser inte att tidsfristen för att behandla utkast till lagstiftningsakter har vållat några problem. Det kan dock noteras att utskottet ännu inte har avgivit något motiverat yttrande till kammaren där utskottet funnit att förslaget till lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet har inte haft kontakt med utskott i andra nationella parlament under beredningen av subsidiaritetsärendena. Utskottet har dock regelmässigt under beredningen använt sig av databasen för att se dels vilka parlament som prövar det aktuella förslaget, dels om något parlament har lagt ut information om sin prövning. En brist som utskottet har uppmärksammat är dock att de utkast till lagstiftningsakter som kommer från en grupp medlemsstater inte finns registrerade i Ipex. Det kan vidare konstateras att fördelen med Ipex främst torde vara att databasen innehåller kontaktuppgifter för vart och ett av lagstiftningsförslagen till handläggare i andra parlament. Endast i undantagsfall framgår det av Ipex hur utskott under beredningen ställer sig till förslaget. Vidare är det fortfarande flera nationella parlament som inte uppdaterar Ipex med relevant information. Nyttan av databasen är därför inte så stor som den skulle kunna vara. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), i (M), (S), (M), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (M), (KD), (SD), (V), (M), (FP) och (MP). beslutade att ge övriga utskott tillfälle att ge de eventuella kommentarer som respektive utskott anser sig ha om tillämpningen av subsidiaritets-principen i . ger även övriga utskott tillfälle att senast svara på ett antal frågor om tillämpningen av subsidiaritetsprincipen i . väljer i det följande att ge kommentarer och besvara de frågor som ställt. Enligt 10 kap. 6 § sjunde stycket RO ska följa tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och en gång meddela kammaren sina iakttagelser. Bestämmelserna i 10 kap. 6 § RO grundas på ett utredningsförslag, som överlämnats till av riksdagsstyrelsen och som beretts i (framst. 2008/09:RS4, bet. 2009/10:KU2). Subsidiaritetsprövningen är i huvudsak en lämplighetsprövning, och denna ska därför utföras av det utskott som innehar sakkunskapen på området i fråga. Prövningen handlar om att fastställa på vilken nivå, på unionsnivån eller på någon nationell nivå, den föreslagna åtgärden ska ske, inte huruvida den föreslagna åtgärden ska företas eller inte (bet. 2009/10:KU2 s. 13). Under beredningen av subsidiaritetsärendena har det beredande utskottet möjlighet att begära in yttranden från andra utskott enligt bestämmelserna i (4 kap. 8 §). Utskottet kan begära att regeringen lämnar information om sin bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. Sådan information ska lämnas från den dag då utskottet begär det och kan lämnas skriftligen och/eller muntligen av ett statsråd eller en statssekreterare, eller undantagsvis av en annan tjänsteman från det berörda departementet. Om ett utskott finner att ett utkast till lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen ska det avge ett utlåtande till kammaren med förslag till motiverat yttrande. Ett utlåtande ska även avges om en minoritet om minst fem ledamöter i utskottet begär det. Beslut att inte avge något utlåtande meddelas kammaren genom protokollsutdrag. Av 10 kap. 6 § RO följer, som framgått ovan, att ska följa tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och en gång meddela kammaren sina iakttagelser. uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen rymmer två delar, dels den formella hanteringen i av utkast till lagstiftningsakter som översänts för subsidiaritetskontroll, dels utfallen på en övergripande nivå av de genomförda subsidiaritetskontrollerna. Den formella hanteringen i av utkast till lagstiftningsakter gäller vilka subsidiaritetsprövningar som har genomförts i och vilka metoder som har använts vid dessa subsidiaritetsprövningar. Genom att även se till utfallet av genomförda subsidiaritetskontroller på en övergripande nivå fyller behovet av ett organ med helikopterperspektiv på tillämpningen av subsidiaritetsprincipen (framst. 2008/09:RS4 s. 53; se även framst. 2005/06:RS3 s. 59). I uppföljning ställs frågor till andra utskott. beslutade att ge övriga utskott tillfälle att ge de eventuella kommentarer som respektive utskott anser sig ha till de gjorda iakttagelserna om upprättande av en kanslipromemoria e.d. som ett led i föredragningen användandet av den tvåstegsmetod som hänvisats till i förarbetena kommissionens motiveringar eller avsaknaden av motiveringar avseende subsidiaritetsprincipen förekomst eller avsaknad av information från regeringen den samlade utvecklingen på olika politikområden vad gäller lagstiftning på EU-nivå Utskottet ger även övriga utskott tillfälle att senast svara på följande frågor: Har tidsfristen för att behandla utkast till lagstiftningsakter varit tillräcklig? Har utskottet haft några kontakter med utskott i andra nationella parlament under beredningen av subsidiaritetsärendena? Om ja, vilka och vad har dessa kontakter bestått av? Har utskottet haft någon användning av informationen i Ipex under beredningen av ärendena? har tagit ställning i subsidiaritetsprövningar. Vid båda tillfällena har utskottet funnit att utkastet till lagstiftningsakt inte har stridit mot subsidiaritetsprincipen och har därmed inte haft anledning att lämna ett motiverat yttrande. Mot bakgrund av den begränsade erfarenhet som utskottet har av subsidiaritetsprövning (endast två fall /och att utskottet efter valet ännu inte företagit någon subsidiaritetsprövning) anser utskottet att det är för tidigt att lämna synpunkter på tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. Vid den första prövningen1[ Beslut om KOM(2010) 102 Förslag till och rådets förordning (EU) nr / av den [] om ändring av förordning (EG) nr 1905/2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete till stöd för bananexporterande AVS-länder fattades .] redovisades ärendet i en promemoria om aktuella EU-frågor, vilket är den redovisningsprincip som brukar användas i utskottet vid rapportering av aktuella EU-frågor. Vid den andra prövningen2[ Beslut om KOM(2010) 302 Förslag till och rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Republiken fattades )] upprättades en promemoria specifikt för subsidiaritetsprövningen. Med all sannolikhet kommer utskottet att fortsätta redovisa framtida subsidiaritetsprövningar på detta senare sätt. I arbetet med subsidiaritetsprövningar används en tvåstegsmetod (bet. 2009/10:KU2 s. 13). Metoden innebär att utskottet tar beslut om subsidiaritetsprövning genom att svara på frågorna om det möjligt att uppnå målen för den föreslagna åtgärden genom att den vidtas på nationell, regional eller lokal nivå samt (vid jakande svar) om målen för åtgärden kan uppnås bättre genom att åtgärden vidtas på unionsnivå? Inför utskottets första prövning av subsidiaritetsprincipen tog ledamöterna del av en pm om Subsidiaritetsprövning i utskottet3[ Inför utskottssammanträdet den 13 april 2010.]. Där beskrivs tvåstegsmetoden och hur utskottet kan använda sig av densamma. Tvåstegsmetoden används vid subsidiaritetsprövning. Även om det inte förutses att promemorian kommer att sändas ut inför varje enskild subsidiaritetsprövning kan det förefalla lämpligt att så görs inför den första prövningen . Enligt artikel 5 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ska förslagsställaren av utkast till lagstiftningsakt motivera varför ärendet ska behandlas på en viss nivå. I båda av utrikes-utskottets ärenden har kommissionen varit förslagsställaren. Kommissionen har i ett av fallen granskat och motiverat att det ska subsidiaritetsprövas. I det första fallet, KOM(2010) 302, finns en kort motivering om att Europeiska unionen har delad behörighet på det område som förslaget avser. I det andra fallet, KOM(2010) 102, finns ingen motivering alls. Utskottet anser att det inte är möjligt att dra tydliga slutsatser om kommissionens (eller någon annan förslagsställares) motiveringar på så få ärenden, men menar emellertid att kommissionen kan vara mer konsekvent vad gäller motiveringarna då det tillkommer förslagsställaren att motivera eventuella beslut om subsidiaritetsprövning. Inför båda subsidiaritetsprövningarna har utskottet bett regeringen avge sin bedömning i respektive ärende. Bedömningen har givits genom skriftliga underlag. En diskussion fördes i utskottet om behovet och lämpligheten av att inhämta regeringens uppfattning i subsidiaritetsärendet. Utskottet fann, mot bakgrund av att och utskottets arbetsformer för subsidiaritets-prövning är under utveckling, att det fanns behov av att inhämta regeringens bedömning. Vad gäller den samlade utvecklingen på olika politik-områden i fråga om lagstiftning på EU-nivå har utskottet inte gjort någon specifik iakttagelse. De två ärenden som utskottet har berett ligger inom politikområdena ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeländer samt samarbete med tredjeländer och humanitärt bistånd. Från den dag då ett utkast till lagstiftningsakt på unionens officiella språk översänds till , rådets och kommissionens ordförande har de nationella parlamenten på sig att lämna ett motiverat yttrande med skälen till att de anser att det aktuella utkastet inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen. Detta förfarande är fördragsreglerat genom Lissabonfördraget (protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen, artikel 6). Lissabonfördraget antogs av den 20 november 2008.4[ Betänkande 2008/09:UU8 och riksdagsskrivelse 2008/09:64.] Fördraget trädde i kraft . finner inte anledning att nu ifrågasätta den tidsangivelse som har angivits i fördraget och därmed påkalla en fördragsändring. Om fråga, dvs. om tidsfristen för att behandla utkast till lagstiftningsakter har varit tillräcklig, snarare tar sikte på de rutiner och arbetsformer som och utskottet valt för subsidiaritetsprövning har utrikesutskottet inte funnit anledning att ifrågasätta tidsfristens längd. Av särskild betydelse i sammanhanget är längre uppehåll i samband med sommar, jul och plenifria veckor. När kommissionen är förslagsställare inräknas inte augusti månad i tidsfristen. För rådet gäller inte samma generella undantag. Utskottet har inte vid några subsidiaritetsprövningar stått i direkt kontakt med andra nationella parlament. Däremot har utskottet kontinuerligt följt utvecklingen i andra medlemsstater via databasen . Efter utskottets ställningstagande har information lagts till i databasen. Utskottet har konstaterat att det endast är ett fåtal av de nationella parlamenten i EU som regelbundet gör detsamma. Utskottet värdesätter att Ipexdatabasen är tillgänglig för allmänheten och anser att bör fortsätta verka för att den ska förbli det och utgöra ett verktyg i de nationella parlamentens arbete med EU-frågor. Motiverade yttranden från utskotten ska avges när ett utskott finner att ett utkast till lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen. De ska även avges om en minoritet om minst fem ledamöter i utskottet begär det. När andra nationella parlament inom EU har inkommit med motiverade yttranden har utrikesutskottet uppmärksammat detta. Möjligen bör det inom övervägas vilka rutiner utskotten kan utveckla för att ta hand om inkomna motiverade yttranden från andra medlemsstater. inkom till utrikesutskottet ett motiverat yttrande från i vilket de fann att utkastet till lagstiftningsakt inte stred mot subsidiaritets-principen. finner det angeläget att påtala att motiverade yttranden endast ska avges i de fall ett utskott finner att ett förslag till lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen (protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen, artikel 6). och dess utskott har anledning att fortlöpande se över sina arbetsformer för EU-bevakningen. har successivt utvecklat sina egna arbetsformer. I övrigt har utrikesutskottet inget att anföra med anledning av uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (FP), (S), (S), (MP), (M), (S), (S), (FP), (C), (KD), (V) och (SD). Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen beslutade att bereda övriga utskott tillfälle att ge de eventuella kommentarer som utskotten anser sig ha till de i en bifogad promemoria gjorda iakttagelserna avseende upprättande av kanslipromemoria e.d. som ett led i föredragningen användandet av den tvåstegsmetod som hänvisats till i förarbetena kommissionens motiveringar eller avsaknaden av motiveringar avseende subsidiaritetsprincipen förekomst eller avsaknad av information från regeringen den samlade utvecklingen på olika politikområden vad gäller lagstiftning på EU-nivå beslutade även att bereda utskotten tillfälle att senast svara på följande frågor: Har tidsfristen för att behandla utkast till lagstiftningsakter varit tillräcklig? Har utskottet haft några kontakter med utskott i andra nationella parlament under beredningen av subsidiaritetsärendena? Om ja, vilka och vad har dessa kontakter bestått i? Har utskottet haft någon användning av informationen i Ipex under beredningen av ärendena? har haft ett subsidiaritetsärende samt yttrat sig till justitieutskottet med anledning av en subsidiaritetsprövning. Utskottets yttrande tar sin utgångspunkt i dessa två ärenden. Beträffande gjorda iakttagelser avseende upprättande av kanslipromemoria e.d. som ett led i föredragningen användandet av den tvåstegsmetod som hänvisats till i förarbetena kommissionens motiveringar eller avsaknaden av motiveringar avseende subsidiaritetsprincipen förekomst eller avsaknad av information från regeringen Yttrandet till justitieutskottet över förslag till ändring i Frontexförordningen (KOM(2010) 61), i de delar som rörde socialförsäkringsutskottets beredningsområde, var det första tillfälle vid vilket utskottet gjorde en subsidiaritetsprövning av ett lagstiftningsärende. En relativt omfattande promemoria upprättades därför, vari bl.a. redogjordes för Lissabonfördragets bestämmelser och principerna för subsidiaritetsprövningen. Vidare innehöll promemorian en beskrivning av prövningen i och de vägledande riktlinjerna för tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och den s.k. tvåstegsmetoden. Subsidiaritetsärendets behandling i samt socialförsäkringsutskottets tidigare behandling av sakfrågan återgavs i promemorian. Slutligen redogjordes för rättslig grund samt kommissionens motivering i anledning av subsidiaritetsprincipen. Kommissionens motivering var utförlig. Regeringen informerade justitieutskottet om sin bedömning av subsidiaritetsfrågan vid ett sammanträde. Vid justitieutskottets sammanträde närvarade en tjänsteman från , som vidarebefordrade informationen till socialförsäkringsutskottet.