bet · GY01UU11 · 2011-02-21 00:00:00 — Svenska kollektivavtal måste gälla alla som arbetar på svensk arbetsmarknad. Eftersom det finns en uppenbar risk för social dumpning och successivt sänkta löner är utstationeringsdirektivets utformning helt central för att säkerställa likvärdiga villkor för alla anställda i ett land. Arbetstidens omfattning och förläggning är en grundläggande fråga för arbetstagarnas villkor och hälsa. Arbetstidsdirektivet måste omfatta hela arbetsmarknaden inom EU och den s.k. opt out-möjligheten kan inte accepteras. Kommissionens aviserade översyn av arbetstidsdirektivet presenteras som två möjliga vägar: antingen en mer begränsad översyn som framför allt skulle gälla jourtjänstgöringen och opt out-möjligheten eller en mer omfattande översyn som skulle gälla i princip hela direktivet. Vi förordar en begränsad översyn av direktivet och förutsätter att parterna ges en viktig roll i denna översyn. Ett av huvudområdena i kommissionens arbetsprogram handlar om att driva medborgarnas agenda: frihet, rättvisa och säkerhet och har kopplingar till det s.k. Stockholmsprogrammet som har behandlats i utlåtande /09:JuU31. Där har vi socialdemokrater i en reservation utvecklat vår syn på en rad frågor om bl.a. polissamarbete, rättsligt och civilrättsligt samarbete samt asyl- och migrationsfrågor. Vi anser att de ståndpunkter vi fört fram där äger fortsatt giltighet. I övrigt ansluter vi oss i allt väsentligt till utskottsmajoritetens ställningstagande i utlåtandet. Kommissionens arbetsprogram motiveringen (MP) av (MP). Kommissionen identifierar i arbetsprogrammet fem huvudområden. När det gäller huvudområdet Att åstadkomma hållbar tillväxt och ökad sysselsättning anser att en grön omställning är tydligt kopplad till skapandet av nya framtidsjobb det behövs en på EU-nivå. Nya jobb kan skapas i bl.a. miljötekniksektorn genom energieffektiviseringar, satsningar på förnybara energikällor och investeringar i utbyggnad av utsläppssnål kollektivtrafik. Klimat- och jobbpolitik går hand i hand. Politik ska handla om att möjliggöra för människor att forma sitt eget liv. I detta ligger självfallet även en strävan efter att ge människor möjlighet att röra sig fritt på en öppen arbetsmarknad i EU-området. Men målet om en integrerad arbetsmarknad i EU får inte användas som en förevändning för att pressa arbetstagarnas villkor nedåt. Behov av ständig omvandling ska balanseras mot grundläggande rättviseprinciper. Lika lön för lika arbete enligt lagar och avtal är en princip som ska gälla i hela EU. Värnet av EU:s gemensamma arbetsmarknad får heller inte tas till intäkt för att stänga gränser för människor utanför unionen som vill komma hit och arbeta. Tack vare det nya regelverk utan onödig protektionism och hinder som genomdrivit tillsammans med regeringen har nu en modell för arbetskraftsinvandring som det vore välkommet om även andra EU-länder anammade. välkomnar delar av det flaggskeppsinitiativ för att bekämpa ungdomsarbetslöshet som aviserar. Det gäller dock inte tankarna om europeiska studielån och en ungdomsgaranti på EU-nivå. Erfarenheterna av den ungdomsgaranti leder till farhågor för att det skulle kunna leda enbart till en innehållslös förvaring som sällan leder till arbete. I fråga om huvudområdet att driva medborgarnas agenda: frihet, rättvisa och säkerhet i kommissionens arbetsprogram vill särskilt lyfta fram gränskontrollen. Vi ser stora risker med tidigare presenterade planer när det gäller Stockholmsprogrammet, som innebär utbyggnad av EU-databaser som ska göras gemensamma. Att bygga gemensamma stora databaser som bl.a. innehåller information om vem som reser vart och samt uppgifter ur belastningsregister avseende alla som befinner sig inom EU är ett stort risktagande för den personliga integriteten. I övriga frågor i utlåtandet ansluter vi oss i allt väsentligt till utskottsmajoritetens ställningstagande. Kommissionens arbetsprogram motiveringen (SD) av (SD). Kommissionen lyfter i arbetsprogrammet fram fem huvudområden. När det gäller huvudområdet att driva medborgarnas agenda: frihet, rättvisa och säkerhet anser att det fortsatta arbetet, i betydligt större utsträckning än vad som framgår av arbetsprogrammet, måste inriktas på att stävja den omfattande illegala invandringen till EU som sker . Den yttre gränskontrollen måste skärpas. I övrigt ansluter vi oss i allt väsentligt till utskottsmajoritetens ställningstagande i utlåtandet. Kommissionens arbetsprogram motiveringen (V) av (V). ifrågasätter det meningsfulla i att utrikesutskottet behandlar kommissionens arbetsprogram på detta vis. Programmet hade antagits innan den svenska översättningen var klar och översänd till . Programmet hade trätt i kraft när utrikesutskottet behandlade det. Sannolikheten för att behandling av programmet skulle ha någon påverkan på EU:s politik och prioriteringar får betraktas som minimal. Processen blir i sig en tydlig illustration av EU:s demokratiska brister där de nationella parlamenten blir alltmer maktlösa vid politikens utformning. delar inte den positiva grundsyn på Lissabonfördraget som genomsyrar utlåtandet från utskottet. Lissabonfördraget genomdrevs trots att befolkningarna i , och hade avvisat dess innehåll i folkomröstningar. Fördraget i sig centraliserar mer makt till EU och slår fast unionens marknadsliberala karaktär och statsambitioner. Det är en politisk inriktning för EU som avvisar. EU befinner sig mitt i en djup ekonomisk och social kris. Krisen har sin orsak i bank- och finansspekulation och djupa ekonomiska obalanser. Krisen fördjupas av att euron visat sig fungera mycket dåligt som valutaunion. All insikt om eurons brister saknas dock i kommissionens analys och program. är valutaunionen ett hinder för ekonomisk återhämtning i stora delar av EU. anser därför att man inom EU bör planera för att möjliggöra återgång till nationella valutor. Till de huvudprioriteringar som anges i kommissionens arbetsprogram då det gäller att påskynda återhämtningen efter finanskrisen hör att återskapa tillväxt och sysselsättning. Tillväxten ska vara smart, hållbar och gynna alla. vill poängtera att det förutsätter en arbetsmarknad med goda anställnings- och arbetsvillkor där fackliga rättigheter respekteras. I många av EU:s medlemsstater har arbetslösheten varit hög, även i goda konjunkturer. Den genomsnittliga arbetslöshetsnivån är nu . Arbetslöshetsnivån måste ned och särskilt fokus bör läggas på att öka kvinnors möjligheter att förvärvsarbeta och på att undanröja diskriminerande strukturer som stänger människor ute från arbetslivet. Målet om full sysselsättning måste prioriteras. Men krisens bördor vältras nu över på EU:s löntagare och låginkomsttagare. som banker har räddats med astronomiska summor sänks löner och pensioner och välfärdsstaten demonteras i stora delar av EU. Denna politik genomförs till stora delar med EU och som pådrivare. anser att denna politik fördelar krisens bördor orättvist och försvårar en ekonomisk och social återhämtning. Till skillnad från utskottsmajoriteten som reservationslöst bejakar vad de kallar nödvändiga strukturförändringar är bekymrat över agerande i samband med budgetsaneringen. har ingripit direkt på arbetsmarknaden i de medlemsstater som beviljats stödlån från EU och IMF, utan hänsyn till tidigare försäkringar om självständighet för arbetsmarknadens parter, den sociala dialogens vikt och att EU inte ska lägga sig i lönebildningen. har kört över arbetsmarknadens parter med sina påbud till euroländer i kris att bl.a. genomföra lönesänkningar i strid med gällande kollektivavtal. Det är ett oacceptabelt angrepp på självbestämmandet för arbetsmarknadens parter och de fackliga rättigheterna som går långt utöver kommissionens befogenheter. avvisar dessa ingrepp i den fria förhandlingsrätten. I stället anser att EU bör verka för stärkta fackliga rättigheter via ett socialt protokoll i fördraget där det klargörs att man ska följa värdlandets lagar och avtal för arbetskraft som arbetar i andra EU-länder. I det sociala protokollet ska det också fastställas att grundläggande mänskliga rättigheter, såsom de definieras i och , har företräde framför ekonomiska intressen. I detta sammanhang vill också markera ståndpunkt när det gäller de två lagstiftningsinitiativ som kommissionen har för avsikt att genomföra 2011. Vad gäller utstationeringsdirektivet så fanns det när direktivet antogs av och ministerrådet en bred enighet om att direktivet skulle utgöra en miniminivå, ett golv, för de löne- och anställningsvillkor som kan krävas av ett värdland. har dock i ett antal domar, bl.a. Laval- och Rüffertdomarna, i stället tolkat direktivet som ett tak domstolen har angivit en maximinivå för vilka villkor som kan krävas av ett gästande företag. Laval- och Rüffertdomarna skapar en stor osäkerhet på arbetsmarknaden inom hela EU, och anser därför att översynen av utstationeringsdirektivet måste leda till att de inskränkningar av de grundläggande fackliga rättigheterna som dessa domar innebär elimineras. Revideringen av utstationeringsdirektivet måste leda till att karaktären av minimidirektiv säkerställs så att likabehandling av löntagare kan garanteras. Arbetstidsdirektivet syftar till att säkerställa arbetstagarnas skydd när det gäller arbetstid och rätt till pauser. Direktivet är av betydelse för alla arbetstagare i EU:s medlemsstater. När det nuvarande direktivet beslutades gavs en möjlighet att förhandla bort grundregeln om högst 48 timmars arbetsvecka genom individuella undantag, s.k. opt out. var den enda medlemsstat som utnyttjade denna möjlighet. utgör det individuella undantaget ett stort och växande problem. Hela 16 länder tillämpar nu undantaget. förespråkar en begränsad översyn av arbetstidsdirektivet med avsikt att avskaffa opt out-möjligheten. Det ska inte vara möjligt att förhandla bort grundläggande skyddsregler. Skyddet mot ohälsosamma arbetstider måste stärkas för arbetstagarna i medlemsstaterna. delar oron och kritiken mot inskränkningar i pressfriheten i några EU-länder. Vi anser att vi på motsvarande sätt bör uppmärksamma inskränkta fackliga rättigheter i EU-länder vad avser anställningstrygghet och konflikträtt. På klimatområdet anser att EU:s politik är helt otillräcklig och att ett första steg till förbättring vore att sätta målet minskning av utsläppen av växthusgaser till 2020. EU:s gemensamma utrikespolitik har gjort att självständiga röst i världen till stor del har tystnat. EU har dessutom ofta låtit egna strategiska och ekonomiska intressen ta överhanden inom utrikespolitiken. Ett exempel på det är de nära kontakterna och fördjupade relationerna med en rad auktoritära regimer i där folken genomför protester för verklig demokrati och social rättvisa. Förteckning över behandlade förslag Kommissionens arbetsprogram , KOM(2010) 623. Förteckning över utlåtanden/List of Statements Förteckningen omfattar de utlåtanden som beslutats av utskott i efter och t.o.m. . justerades utrikesutskottets utlåtande över kommissionens arbetsprogram (utl. 2009/10:UU17). Justeringsdag för utrikesutskottets utlåtande om kommissionens arbetsprogram är . I förteckningen nedan anges beteckningen på det eller de kommissionsdokument som behandlas i respektive utlåtande. The list includes statements adopted by the committees in the Riksdag between and 17 February 2011. statement on the Commission Work Programme 2010 (statement 2009/10:UU17) was approved on . The date of approval for statement on the Commission Work Programme 2011 is 17 February 2011. The list below shows the designation of the Commission document considered in each statement. Utlåtande 2010/11:KU12 Förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten. COM(2010) 291 Utlåtande 2009/10:FiU29 Utlåtande över 2020. COM(2010) 2020, COM(2009) 647 Utlåtande 2009/10:FiU40 Utlåtande om förstärkt samordning av den ekonomiska politiken. COM(2010) 250 Utlåtande 2009/10:FiU41 Utlåtande om grönbok om företagsstyrning i finansiella institut och om ersättningspolicy. COM(2010) 284 Utlåtande 2009/10:FiU42 Subsidiaritetsprövning av direktivförslag om insättningsgarantisystem. COM(2010) 368 Utlåtande 2009/10:FiU43 Subsidiaritetsprövning av direktivförslag om system för ersättning till investerare. COM(2010) 371 Utlåtande 2010/11:FiU14 Utlåtande över vitbok om försäkringsgarantisystem. COM(2010) 370 Utlåtande 2010/11:FiU19 Utlåtande över grönbok om e-upphandling. COM(2010) 571 Utlåtande 2009/10:JuU31 Handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet. COM(2010) 171 Utlåtande 2010/11:JuU4 Användning av säkerhetsskannrar vid EU:s flygplatser. COM (2010) 311 Utlåtande 2010/11:JuU6 Strategi för överföring av PNR-uppgifter till tredjeländer. COM(2010) 492 Utlåtande 2010/11:JuU21 Kontroll av Europols verksamhet. COM(2010) 776 Utlåtande 2010/11:CU6 Politiska alternativ för främjande av en europeisk avtalsrätt. COM(2010) 348 Utlåtande 2010/11:CU11 Revisionspolitik. COM(2010) 561 Utlåtande 2010/11:UU4 EU:s budgetstöd till tredjeland . COM(2010) 586 Utlåtande 2010/11:UU9 EU:s utvecklingspolitik. COM(2010) 629 Utlåtande 2010/11:SfU5 med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU. COM(2010) 365 Utlåtande 2009/10:KrU14 om att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn. COM(2010) 183 Utlåtande 2009/10:TU26 Framtidens strategi för de transeuropeiska transportnäten. COM (2010) 212 Utlåtande 2010/11:TU2 En digital agenda för . COM(2010) 245 Utlåtande 2010/11:TU10 Mot ett europeiskt område för trafiksäkerhet: politiska riktlinjer för trafiksäkerhet 20112020. COM(2010) 389 Utlåtande 2009/10:MJU27 Skogsskydd och skoglig information i EU. COM(2010) 66 Utlåtande 2010/11:MJU7 Utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen. COM(2010) 486 Utlåtande 2010/11:MJU21 Utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen m.m. en samlad marknadsordning. COM(2010) 799 Utlåtande 2010/11:NU10 På väg mot en inre marknadsakt. COM(2010) 608 gav bl.a. arbetsmarknadsutskottet möjlighet att yttra sig över Kommissionens arbetsprogram 2011, KOM(2010) 623 slutlig. behandlar i yttrandet framför allt de förslag i kommissionens arbetsprogram som berör utskottets beredningsområde. I Kommissionens arbetsprogram 2011, KOM(2010) 623 slutlig, sammanfattar Europeiska kommissionen hur de politiska riktlinjerna ska genomföras i praktiken. Till arbetsprogrammet bifogas tre bilagor: en lista över strategiska initiativ för antagande , en vägledande tabell över initiativ under övervägande för perioden 20112014 och en lista över rullande förenklingsprogram och initiativ för att minska den administrativa bördan för perioden 20112014. Av de strategiska initiativ som aviseras har två preliminärt bedömts falla inom arbetsmarknadsutskottets beredningsområde: ett lagstiftningsinitiativ om utstationering av arbetstagare och en översyn av arbetstidsdirektivet (direktiv /88). kommer EU:s arbetsmarknad att ställas inför strukturella problem vars ursprung fanns redan före krisen. Många medlemsstater har ända fått leva med en relativt hög arbetslöshet trots goda tider. Ungdomsarbetslösheten är en särskild utmaning för flera av EU:s medlemsstater. De finansiella svårigheter som många av länder genomgår i krisens spår kan göra att nödvändiga strukturförändringar framstår som svårare på kort sikt men desto angelägnare för en positiv utveckling på lång sikt. Utskottet noterar att arbetslöshetsnivån för EU som helhet inte har sjunkit utan låg kvar på enligt uppgifter från den europeiska statistikmyndigheten (Euroindicators 18/2011). finns det enligt utskottets mening anledning att välkomna att utgör ett positivt undantag, med en av de snabbast sjunkande arbetslöshetsnivåerna, från till . För att möta den dubbla utmaningen med en åldrande befolkning och en hög andel utanför arbetskraften måste EU använda sin arbetskraftspotential fullt ut. Det gäller att långsiktigt öka tillgången på arbetskraft med full sysselsättning som mål. En ökad sysselsättningsgrad kommer att få dubbel effekt genom att såväl stimulera möjligheterna för tillväxt som förbättra de långsiktiga offentliga finanserna. På det sättet kan man behålla och förbättra välfärden och öka den sociala sammanhållningen. Sysselsättning är det bästa botemedlet mot social utslagning, både för den enskilda människan och för samhället i stort. Utskottet anser att det framför allt är medlemsländerna som måste anta denna utmaning. Sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken är och bör förbli ett nationellt ansvar. Medlemsländerna kan dock hitta inspiration till förbättring och nya angreppssätt på europeisk nivå genom den öppna samordningsmetoden. Samarbetet bör behålla sin karaktär av fritt tankeutbyte. Mot bakgrund av behovet av att långsiktigt säkra tillgången på arbetskraft bör en ökad rörlighet på arbetsmarknaden ses som något positivt. bör enligt utskottets mening bejaka en öppnare arbetsmarknad, både inom unionen och i förhållande till övriga världen. Utskottet kan konstatera att farhågorna om massiv social dumpning och s.k. social turism i samband med visade sig vara felaktiga. Inte minst med tanke på den åldrande befolkningen kommer länder att vara i behov av att människor från andra länder vill arbeta i unionens medlemsländer. Steg som tas för att underlätta den fria rörligheten för arbetskraften är därför välkomna. Utskottet finner det positivt att kommissionen i flaggskeppsinitiativet En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen lyfter fram arbetskraftsinvandringens bidrag för att möta arbetsmarknadens behov. Utskottet anser dock att det hade varit önskvärt att kommissionen än tydligare hade betonat vikten av en väl fungerande integration av utrikes födda för att möta de långsiktiga utmaningar på sysselsättningsområdet som EU står inför. Positivt är även att kommissionen 2012 beräknas komma med ett förslag till ett rättsligt instrument om åtgärder för att säkra att medlemsstaterna respekterar rättigheterna för migrerande arbetstagare från EU-länder i relation till principen om fri rörlighet för arbetstagare. Det är , enligt utskottets mening, en viktig princip att medlemsstaterna inom ramen för har möjlighet att värna och utveckla sina respektive arbetsmarknadsmodeller. Enligt Lissabonfördraget ska EU respektera medlemsländernas nationella identitet som den kommer till uttryck i deras politiska och konstitutionella grundstrukturer. På så sätt ska medlemsstaterna kunna bidra till att fördelarna med arbetskraftens fria rörlighet förenas med ett socialt ansvar och goda arbetsförhållanden. I anslutning till detta noterar utskottet att kommissionen aviserar ett lagstiftningsinitiativ som syftar till att förbättra genomförandet och efterlevnaden av direktiv /71/EG om utstationering av arbetstagare. Kommissionen gör enligt utskottets mening rätt i att koncentrera ansträngningarna på att förbättra tillämpningen och genomförandet av det nuvarande direktivet. Bland EU:s medlemsstater finns många olika arbetsmarknadsmodeller och olika syn på den rimliga balansen mellan den fria rörligheten för tjänster och arbetstagares rättigheter. Utskottet ser därför ingen anledning att ifrågasätta den uppfattning som tidigare framförts till utskottet av regeringsföreträdare att en omförhandling av direktivet skulle kunna leda till ett resultat som inte vore en förbättring ur svensk synvinkel. När det gäller översynen av arbetstidsdirektivet noterar utskottet att kommissionen gör bedömningen att det i sak rådde enighet i första etappens samråd mellan arbetstagar- och arbetsgivarföreträdare på EU-nivå om att de nuvarande arbetstidsreglerna måste ändras . Parterna hade emellertid inget gemensamt önskemål om att börja förhandla. I den andra etappen av samrådet, som väntas bli klar , ombeds parterna ta ställning till två alternativa tillvägagångssätt en begränsad respektive en heltäckande översyn och till ett antal delfrågor. Med ledning av svaren kommer kommissionen att göra en konsekvensbeskrivning och återkomma med ett förslag till ny utformning av direktivet. Arbetsmarknadens parter kan dock själva inleda förhandlingar, vilket kommissionen i så fall anpassar sin tidsplan och sitt förslag till. Utskottet kan konstatera att den svenska linjen i förhandlingarna har varit att direktivet måste ge större utrymme för arbetsmarknadens parter att reglera arbetstidsfrågor i kollektivavtal. Det bör, enligt utskottets mening, även fortsättningsvis vara utgångspunkten när förhandlingarna inom EU:s institutioner inleds. Först måste emellertid utfallet av det pågående samrådet avvaktas. En arbetsmarknad för alla Att ta vara på varje människas bidrag till samhällsgemenskapen och sträva efter att varje kvinna och man ges möjlighet och incitament att etablera sig på arbetsmarknaden bör, enligt utskottets mening, vara centrala utgångspunkter för EU:s politik. Arbete skapar fria och självständiga människor, som har makt att bestämma över sina egna liv. Utskottet kan konstatera att betydligt färre kvinnor än män har denna möjlighet. var sysselsättningsgraden för europeiska kvinnor i ålderskategorin enligt statistik, medan den var för män i samma ålder: en skillnad på . Att öka etableringsgraden för kvinnor är också nödvändigt för att göra till en konkurrenskraftig ekonomi med hög tillväxt och sysselsättning. Utskottet välkomnar därför att prioriteringarna i kommissionens förslag till strategi för jämställdhet för 20102015 över lag ligger väl i linje med den svenska jämställdhetspolitiken. anser utskottet att det mot bakgrund av vikten av att öka kvinnors sysselsättningsgrad för att kunna uppnå 2020-strategins mål vore önskvärt att kommissionen på ett tydligare sätt lät ett jämställdhetsperspektiv genomsyra även de centrala sysselsättningspolitiska initiativen. Även i övrigt kräver den demografiska utvecklingen att outnyttjad arbetskraft i medlemsländernas ekonomier bättre tas till vara och att alla människor ges chansen att bidra i en arbetsgemenskap. Utskottet anser att tröskeln in på arbetsmarknaden måste sänkas för exempelvis funktionsnedsatta. Personer med funktionsnedsättningar bör enligt utskottets mening ha samma rätt som andra att delta i arbetslivet. När det gäller ungdomars väg till arbete anser utskottet att det är av särskild vikt att identifiera och fånga upp den grupp unga som riskerar att permanent utestängas från arbetsmarknaden. Utskottet vill därför betona vikten av bra utbildningssystem i , utbildningssystem som stimulerar även svagare elever att fullfölja sin skolgång och som genom exempelvis lärlingssystem och möjligheter till praktik underlättar övergången mellan skola och arbetsliv. Utskottet välkomnar flertalet av de insatser som kommissionen aviserade i flaggskeppsinitiativet Unga på väg. Initiativet innehåller emellertid även förslag till insatser där det är viktigt att ta hänsyn till medlemsstaternas olika traditioner på arbetsmarknaden vad gäller bl.a. lönebildning och parternas roll. Som utskottet framförde vid en överläggning med regeringen enligt 10 kap. 4 § RO bör det i kommande förhandlingar understrykas att det i är arbetsmarknadens parter som fastställer lönerna i kollektivavtal. Utskottet delar den uppfattning som regeringen framförde vid överläggningen att det förslag om särskilda lagstadgade minimilöner för ungdomar som läggs fram i initiativet bör avvisas. Utskottet vill också framhålla en god arbetsmiljö som ett viktigt konkurrensmedel i framtidens globala ekonomi. Förutom att det leder till bättre hälsa och ett längre arbetsliv för de enskilda arbetstagarna kan man förvänta sig positiva produktivitetseffekter av en god arbetsmiljö. Utskottet välkomnar därför att kommissionen aviserar flera förslag med sikte på en förbättrad arbetsmiljö. Dit hör den nya arbetsmiljöstrategin för åren 20132020 liksom förslag om exempelvis åtgärder mot tobaksrök och mot cancerogena ämnen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (S). Avvikande mening (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: