bet · GZ01TU1 · 2011-12-07 00:00:00 — 2011/12:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen när det gäller utgiftsområde 22 Kommunikationer. Vidare behandlas motioner från Socialdemokraterna, om alternativa anslagsberäkningar. Utskottet föreslår att godkänner de förslag till anslagsberäkningar inom utgiftsområdet som redovisas i propositionen, inom den ram på för utgiftsområdet som beslutade om . Detta innebär en kraftfull och angelägen förstärkning till trafikens infrastruktur på för drift och underhåll, reinvesteringar och s.k. trimningsåtgärder som rör vägar och järnvägar. Utskottet har vidare inte några invändningar mot regeringens förslag till låneramar, ekonomiska förpliktelser eller investeringsplaner inom utgiftsområdet. Propositionen tillstyrks därmed också i detta avseende. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om att förvärva aktierna i och att bolaget därefter ska avvecklas. Utskottet föreslår också att godkänner regeringens förslag till nytt mål för it-politiken innebärande att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Utskottet avstyrker därmed ett motionsförslag om att behålla det nuvarande it-politiska målet om ett hållbart informationssamhälle för alla. Utskottet framhåller bl.a. att det ingår i det föreslagna nya målet att alla ska kunna ta del av moderna it-tjänster i hela landet. I betänkandet behandlar utskottet även två skrivelser från regeringen (skr. 2010/11:139 och skr. 2010/11:141) med anledning av de granskningar som presenterat tidigare om kostnadskontrollen i stora järnvägsinvesteringar respektive trafikverkens produktivitet. Utskottet understryker vikten av uppföljning och utvärdering och framhåller att det med start under den föregående mandatperioden har vidtagits ett antal kraftfulla insatser för att bl.a. förbättra såväl produktiviteten som kostnadskontrollen vid järnvägsinvesteringar. Utskottet avstyrker därför förslagen i inkomna följdmotioner om uppföljningen och kostnadskontrollen på området. Utskottet bedömer att syftet med dessa blir väl tillgodosedda genom vidtagna åtgärder. Flera motioner om höghastighetsbanor och om Norrbotniabanan hanteras också i betänkandet. Motionsförslagen avstyrks med hänvisning till pågående utrednings- och beredningsarbete. Vidare behandlas ett stort antal motioner om andra särskilda infrastrukturåtgärder. Utskottet avstyrker dessa med hänsyn till rollfördelningen inom transportpolitiken där projekt för att upprätthålla och utveckla trafikens infrastruktur normalt sett inte är riksdagsfrågor utan i stället bör avgöras inom ramen för åtgärdsplaneringen. Utskottet pekar i sammanhanget på att regeringen avser att återkomma med förslag till ett nytt infrastrukturbeslut, varvid ett antal motionsyrkanden kan komma att bli tillgodosedda. I betänkandet finns fyra reservationer och sju särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål- och resultatfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer godkänner vad regeringen föreslår om ett nytt mål för it-politiken och om att de två delmålen "it ska bidra till att förbättra livskvalitet och till att förbättra och förenkla vardagen för människor och företagit ska användas för att främja hållbar tillväxt" ska upphöra att gälla. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 22 punkt 19 och avslår motion 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 31. Reservation 1 (S, MP, V) granskning av kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar 2010/11:T18 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2010/11:T19 av m.fl. (S) yrkande 1 och lägger skrivelse 2010/11:139 till handlingarna. Reservation 2 (S, MP, V) granskning av trafikverkens produktivitet lägger skrivelse 2010/11:141 till handlingarna. Anslagsfrågor m.m. inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Anslagsfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer a) bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Väghållning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 37 20132040, b) bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i intill ett belopp av högst 8 för prioriterade vägprojekt m.m., c) bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:2 Banhållning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 73 20132050, d) bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i intill ett belopp av högst 16 för prioriterade järnvägsprojekt m.m., e) bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i intill ett belopp av högst 16 för , f) bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med tjänstekoncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 , g) fastställer avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation till högst 2012, h) bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132014, i) bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132014, j) bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014, k) anvisar anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer för enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 22 punkterna 16 och 2024 samt avslår motionerna 2011/12:T276 av m.fl. (MP) yrkandena 13, 2011/12:T344 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2 och 5, 2011/12:T393 av m.fl. (S), 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkandena 14 och 10, 2011/12:T455 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2011/12:T456 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2011/12:T458 av m.fl. (V) yrkandena 1 i denna del och 4, 2011/12:T459 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 1719, 2011/12:T471 av m.fl. (MP) yrkande 10, 2011/12:T472 av m.fl. (MP) yrkandena 14, 7, 8, 1012, 14, 1618 och 20 samt 2011/12:T474 av m.fl. (SD). a) godkänner de ekonomiska målen för och den föreslagna prisrestriktionen samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet för i enlighet med vad regeringen förordar, b) bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar, c) godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20122014. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 22 punkterna 79. a) godkänner de ekonomiska målen för och bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar, b) bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar, c) godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20122015. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 22 punkterna 1012. a) godkänner Statens järnvägars ekonomiska mål och finansieringsmodell samt bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar, b) godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20122014. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 22 punkterna 13 och 14. a) bemyndigar regeringen att förvärva de aktier i (publ) som ägs av kommun, , kommun och kommun till ett belopp om , b) bemyndigar regeringen att vidta de åtgärder som krävs för att genomföra förvärvet enligt punkt a, c) godkänner att regeringen överför förvaltningen av statens aktier i (publ) till , d) godkänner att (publ) avvecklas. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 22 punkterna 1518. Åtgärder i trafikens infrastruktur 2011/12:T206 av (S), 2011/12:T215 av (KD), 2011/12:T341 av m.fl. (MP), 2011/12:T342 av (MP) yrkande 1, 2011/12:T392 av m.fl. (S), 2011/12:T399 av (KD) yrkande 2, 2011/12:T409 av m.fl. (S), 2011/12:T421 av m.fl. (S), 2011/12:T458 av m.fl. (V) yrkande 1 i denna del, 2011/12:T471 av m.fl. (MP) yrkande 7 i denna del och 2011/12:T472 av m.fl. (MP) yrkande 6. Reservation 3 (S, MP, V) Norrbotniabanan och Botniska korridoren 2011/12:T237 av (KD), 2011/12:T289 av och (båda MP), 2011/12:T344 av m.fl. (MP) yrkande 3 i denna del, 2011/12:T357 av m.fl. (S), 2011/12:T381 av m.fl. (S), 2011/12:T441 av och (båda C), 2011/12:T471 av m.fl. (MP) yrkande 7 i denna del och 2011/12:T476 av och (båda V) i denna del. Reservation 4 (S, MP, V) avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)1, (M), (S)2, (M), (S)3, (M), (S)4, (S)5, (C), i (S)6, (M), (MP)7, (KD), (SD)8, (V)9, (M) och (FP). Avstår från ställningstagande under punkt 4. Avstår från ställningstagande under punkt 4. Avstår från ställningstagande under punkt 4. Avstår från ställningstagande under punkt 4. Avstår från ställningstagande under punkt 4. Avstår från ställningstagande under punkt 4. Avstår från ställningstagande under punkt 4. Avstår från ställningstagande under punkt 4. Avstår från ställningstagande under punkt 4. I detta betänkande behandlas proposition 2011/12:1 (budgetpropositionen) i fråga om utgiftsområde 22 Kommunikationer regeringens skrivelse 2010/11:139 om granskning av kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar och yrkanden i två motioner med anledning av denna skrivelse regeringens skrivelse 2010/11:141 om granskning av trafikverkens produktivitet 167 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . godkände regeringens förslag till ramar för vart och ett av statsbudgetens 27 utgiftsområden. I detta betänkande tar trafikutskottet ställning till hur anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer ska fördelas inom den ram på 43 som fastställts för utgiftsområdet . Betänkandet omfattar också en rad andra ekonomiska och organisatoriska frågor om bl.a. låneramar, bemyndiganden, investeringsplaner och bolagsförvaltning samt förslag om ett nytt it-politiskt mål. Vidare behandlas ett stort antal motioner om främst underhåll och utbyggnad av vägar och järnvägar. När det gäller förslag om åtgärder i trafikens infrastruktur som påverkar resursförbrukningen för behandlas dessa i samband med anslagsbehandlingen. Övriga motionsförslag på infrastrukturområdet behandlas samlat med hänvisning till den ansvarsfördelning som gäller för underhåll och investeringar i vägar och järnvägar. I sammanhanget kan nämnas att frågor rörande den fysiska och ekonomiska planeringen av trafikens infrastruktur förutses komma att behandlas i samband med att regeringen lämnar ett förslag till ett nytt system för den långsiktiga planeringen av transportinfrastrukturen. Utskottet avser då att även bl.a. behandla kvarvarande yrkanden i de två följdmotioner som lämnades med anledning av granskning av kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar. Utskottet informerades i samband med beredningen av den sistnämnda granskningen av riksrevisor . I samband med utskottets budgetberedning informerades utskottet vidare av generaldirektör , . Utskottet informerades också av it- och energiminister . I betänkandet finns fyra bilagor: I bilaga 1 redovisas en förteckning över behandlade förslag. I bilaga 2 redovisas regeringens och oppositionspartiernas förslag till beslut om anslag . I bilaga 3 redovisas utskottets förslag till beslut om anslag . I bilaga 4 redovisas motionsyrkanden som avstyrkts av utskottet i förslagspunkt 11. Mål- och resultatfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till nytt mål för it-politiken om att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. avslår vidare två motionsförslag om uppföljningen och kostnadskontrollen vid stora järnvägsinvesteringar eftersom ett arbete om detta redan pågår. Utskottet framhåller att det med start under den föregående mandatperioden har vidtagits kraftfulla insatser för att komma till rätta med de problem som identifierats i förtjänstfulla granskningar på området. Utskottet understryker i sammanhanget vikten av en löpande och noggrann uppföljning. lägger därmed två regeringsskrivelser med anledning av effektivitetsgranskning till handlingarna. Utskottet välkomnar också de åtgärder som regeringen vidtagit för att utveckla och förtydliga mål- och resultatredovisningen. Utskottet konstaterar att de två senaste stränga vintrarna inneburit svåra påfrestningar för framkomligheten i trafikens infrastruktur och att det därför är angeläget att vinterberedskapen förbättras. Utskottet noterar med tillfredsställelse den fortsatt positiva utvecklingen när det gäller vägtrafiksäkerheten. Jämför reservationerna 1 (S, MP, V) och 2 (S, MP, V). Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar transportpolitik och politiken för informationssamhället. Under avsnittet Politiken för informationssamhället tar utskottet även upp till behandling regeringens förslag till nytt it-politiskt mål och det motionsförslag som väckts om att det nuvarande it-politiska målet bör bestå. Mål och resultat för transportpolitiken Målen för transportpolitiken fastställdes av i enlighet med regeringens förslag i propositionen Mål för framtidens resor och transporter (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Härigenom bestämdes att det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Det beslutades om ett funktionsmål (tillgänglighet) och ett hänsynsmål (säkerhet, miljö och hälsa); dessa mål konkretiseras i form av preciseringar inom ett antal prioriterade områden (se nedan). Funktionsmålet tillgänglighet konkretiseras genom följande preciseringar. Medborgarnas resor: Medborgarnas resor förbättras genom ökad tillförlitlighet, trygghet och bekvämlighet. Näringslivets transporter: Kvaliteten för näringslivets transporter förbättras och stärker den internationella konkurrenskraften. Regional och internationell tillgänglighet: Tillgängligheten förbättras inom och mellan regioner samt mellan och andra länder. Ett jämställt samhälle: Arbetsformerna, genomförandet och resultaten av transportpolitiken medverkar till ett jämställt samhälle. Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning: Transportsystemet utformas så att det är användbart för personer med funktionsnedsättning. Barns möjligheter att använda transportsystemet: Barns möjligheter att själva på ett säkert sätt använda transportsystemet och vistas i trafikmiljöer ökar. Kollektivtrafik, gång och cykel: Förutsättningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras. Av regeringens resultatredovisning för funktionsmålet framgår att framkomligheten på vägar och järnvägar har försämrats . För såväl person- som godstrafik på järnväg var t.ex. punktligheten den lägsta . har andelen vägsträckor som inte uppfyller kraven för bärighet ökat , vilket främst drabbat näringslivet. Orsaken till försämringen bedöms bl.a. vara den hårda vintern i början och slutet av året. Regeringen framhåller också att det finns brister i och stora förbättringspotentialer för trafikinformationen. Av redovisningen framgår vidare att tillgängligheten inom och mellan regioner sammantaget har förbättrats, även om utvecklingen skiljer sig åt mellan olika delar av landet. De största förändringarna avseende tillgängligheten för tågtrafiken är kopplade till färdigställandet av bl.a. i och . Regeringen bedömer att barnens möjligheter att använda transportsystemet i stort är oförändrade jämfört med föregående år. För övriga preciseringar av funktionsmålet bedöms trenden vara positiv, men regeringen tillstår att mycket återstår för att göra transportsystemet mer användbart för personer med funktionsnedsättning. Regeringen framhåller dock att tillgänglighetsanpassningen av hållplatser och järnvägsstationer i det prioriterade kollektivtrafiknätet har fortsatt och att andelen tillgänglighetsanpassade kollektivtrafikfordon har ökat. Vidare pekar regeringen på att gång- och cykelnätet har utökats något jämfört med föregående år. Hänsynsmålet säkerhet, miljö och hälsa Hänsynsmålet säkerhet, miljö och hälsa konkretiseras genom följande preciseringar. Trafiksäkerhet: Antalet omkomna inom vägtransportsystemet halveras och antalet allvarligt skadade minskas med en fjärdedel . Särskilt bör åtgärder som syftar till att förbättra barns trafiksäkerhet prioriteras. Antalet omkomna inom yrkessjöfarten och fritidsbåtstrafiken minskar fortlöpande och antalet allvarligt skadade halveras . Antalet omkomna och allvarligt skadade inom järnvägstransportområdet och luftfartsområdet minskar fortlöpande. Begränsad klimatpåverkan: Transportsektorn bidrar till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet fossilberoende. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Övriga miljökvalitetsmål och minskad ohälsa: Transportsektorn bidrar till att övriga miljökvalitetsmål nås och till minskad ohälsa. Prioritet ges till de miljöpolitiska delmål där transportsystemets utveckling är av stor betydelse för att nå uppsatta mål. Av regeringens resultatredovisning för hänsynsmålet framgår att den trafikslagsövergripande målsättningen om en fortlöpande minskning av antalet dödade och allvarligt skadade har uppfyllts 2010. Antalet dödade minskade inom vägtrafiken, sjötrafiken och luftfarten. Den antalsmässigt största minskningen var inom vägtrafiken, där antalet omkomna minskade från 358 till 266 personer. Regeringen uppger att den historiskt kraftiga minskningen sannolikt kan förklaras delvis av den stränga som ledde till kraftigt minskade hastigheter och den ekonomiska konjunkturnedgång som inleddes . Andra viktiga förklaringar till minskningen av antalet dödade och skadade är successiva förbättringar av vägar och fordon samt lägre genomsnittlig hastighet. Olycksstatistiken inom bantrafiken visade dock på ett ökat antal omkomna, 109 personer , dvs. en ökning med 26 personer jämfört med året innan. Obehörigt spårbeträdande uppges här vara det enskilt största problemet bakom denna ökning. Regeringen meddelar vidare att utsläppen av koldioxid från inrikes transporter har ökat igen efter att tidigare ha minskat i följd. Vägtrafikens utsläpp uppges ha ökat med , trots energieffektivare fordon och en ökad andel förnybar energi. Enligt regeringen torde detta i första hand bero på en stark konjunkturupphämtning , med ökande transporter som följd. För luftfarten minskade koldioxidutsläppen från inrikes flygningar preliminärt med jämfört med föregående år, vilket delvis förklaras av att transportarbetet med inrikes flyg har minskat något men i stor utsträckning också av effektiviseringar i flygtrafiksystemet med rakare flygvägar, bättre beläggningsgrad i flygplanen och en ökad användning av gröna inflygningar. Regeringen framför att transportsektorn har en fortsatt positiv utveckling när det gäller utsläppen av svaveldioxid, kväveoxider och flyktiga organiska ämnen. De minskade utsläppen av kväveoxider från vägtrafiken uppges vara den främsta anledningen till att det nationella utsläppsmålet troligen uppnåddes . Inom andra områden meddelas dock att utvecklingen inom transportsektorn har varit negativ eller för långsam, vilket skapar sämre förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålen. Detta uppges vara fallet framför allt för emissioner av partiklar och kväveoxider från tätortstrafik, trafikbuller samt de barriär- och fragmenteringseffekter som transportsektorns infrastruktur orsakar. Mål och resultat för politiken för informationssamhället Målet för politiken för informationssamhället är säkra, robusta och lättillgängliga kommunikationer som i första hand tillhandahålls genom effektivt fungerande marknader. Det ska finnas ett stort utbud av tjänster som underlättar vardagen för hushåll och företag i hela landet (prop. 2008/09:100, bet. 2008/09:TU1, rskr. 2008/09:154). Utöver detta övergripande mål har beslutat om mål för it-politiken, för statlig förvaltning (vilket inbegriper elektronisk förvaltning), för sektorn elektronisk kommunikation, för postsektorn samt för grundläggande betaltjänster. Målen redovisas nedan. Det nuvarande it-politiska målet beslutades och lyder: ska vara ett hållbart informationssamhälle för alla (prop. 2004/05:175, bet. 2005/06:TU4, rskr. 2005/06:142). Målet preciserades i tre delmål. It ska bidra till att förbättra livskvalitet och till att förbättra och förenkla vardagen för människor och företag. It ska användas för att främja hållbar tillväxt. ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband (delmålet förnyades genom prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU18, rskr. 2009/10:297). Förslag till nytt it-politiskt mål Regeringen föreslår i budgetpropositionen att det nuvarande it-politiska målet upphävs och att ett nytt mål införs med lydelsen: ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Regeringen förtydligar att det nya målet innebär att bättre ska tillvarata digitaliseringens möjligheter ur ett brett perspektiv och att målet i första hand ska nås genom marknadens försorg. Regeringen föreslår att delmålen 1 och 2 ovan upphävs. Regeringen menar att innebörden av dessa delmål inkluderas i det övergripande målet liksom i de områden som föreslås ingå i den digitala agenda som regeringen avser att besluta om för att i en sammanhållen strategi tillvarata digitaliseringens möjligheter. Resultatredovisning för målet för it-politiken Regeringens resultatredovisning följer den målstruktur som gällde . Regeringen uppger att det nuvarande it-politiska målet, ett hållbart informationssamhälle för alla, i absolut mening inte kan sägas vara uppnått men att utvecklingen går tydligt i rätt riktning. Regeringen framhåller att har en stark position vad gäller it-användning och bredband och att toppar flera internationella listor där man jämför olika länders it-utveckling. När det gäller delmålen om förbättrad livskvalitet, förenklad vardag och hållbar tillväxt pekar regeringen på att trenden är att andelen internetanvändare ökar och att skillnader mellan olika kategorier minskar; t.ex. har andelen av befolkningen som använder internet regelbundet ökat till , att jämföra , och skillnaden i användning mellan kvinnor och män uppgick till en procentenhet, att jämföra 2005. Regeringen anför dock att det fortfarande förkommer hinder mot allas deltagande i informationssamhället som har att göra med kompetens och förmåga, tillgång till nödvändiga resurser samt motivation och intresse att delta. Vad gäller e-inkludering och elektroniska tjänster för personer med funktionsnedsättning bedömer regeringen att () genom sin verksamhet har bidragit till att nå målet om att it ska bidra till en förbättrad livskvalitet och förenklad vardag. Regeringen uppger att det saknas en tydlig illustration av hur det digitala utanförskapet ser ut i samhället och att det därför finns ett behov av en förbättrad uppföljning av de insatser som görs. I fråga om it och miljön konstaterar regeringen att statliga myndigheter har en hög medvetenhet om it:s negativa miljöpåverkan, t.ex. i fråga om miljöfarliga kemikalier och it-produkters energianvändning, och om it som ett verktyg för miljöförbättringar inom andra områden, t.ex. vad gäller lösningar för energieffektiviseringar och resfria möten. Regeringen pekar också på att undersökningar av visar att näringslivets miljömedvetenhet inom it-området generellt sett har ökat.