bet · GZ01SoU1 · 2011-12-06 00:00:00 — En demokratiskt styrd och solidariskt finansierad vård som ges efter behov är en grundläggande del av den svenska välfärden. är det viktigt att medborgarna har valmöjlighet. Enligt vår mening är det medborgarna som ska ha rätt att välja vårdgivare, inte vårdföretagen som ska få välja patienter. Vi föreslår därför att en ny lag om medborgarnas valfrihet i vård och omsorg utformas i enlighet med vad vi framförde. Regeringen bör återkomma till med ett sådant förslag. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Lagen (2008:962) om valfrihetssystem, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So570 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2011/12:So590 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2011/12:So287 av och (båda M), 2011/12:So416 av (C), 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 14, 2011/12:So599 av (M) och 2011/12:So602 av i (M) yrkandena 1 och 2. Den borgerliga regeringen har infört en ny lagstiftning för valfrihet i vården som har givit vårdföretagarna och inte patienterna en enorm valfrihet. Ett allt vanligare alternativ till att upphandla hela verksamheter är de kundvalsmodeller som regleras av lagen om valfrihetssystem (LOV). Jag är mycket kritisk till att det är möjligt att demokratiskt styra var vårdcentralerna ska etablera sig. Det är fritt fram för vårdföretagen att öppna vårdcentraler i friska, välmående områden där vinstmarginalerna är som störst, och undvika etablering i vårdtyngda låginkomstområden där möjligheten att tjäna pengar är avsevärt mindre. Lönsamhetskriterier har överordnats befolkningens behov av jämlik vård. LOV ger privata utförare möjlighet att införa tilläggstjänster, något som inte offentliga utförare får möjlighet till. Detta är jag kritisk till. När företag erbjuder tilläggstjänster utöver den offentligt finansierade verksamhet de bedriver, innebär det att det offentliga står för grunden i verksamheten men att endast den som har råd att betala extra får tillgång till hela utbudet av tjänster. Inom äldreomsorgen är det än så länge frivilligt för kommunerna att införa LOV. Genom stimulansmedel driver dock regeringen på för att alla kommuner ska ha infört LOV . Om det inte sker hotar regeringen med tvångslagstiftning. Detta är enligt min mening helt oacceptabelt. Lagen om valfrihetssystem bör i stället avskaffas. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. , punkt 6 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So283 av och (båda S), 2011/12:So453 av och (båda S), 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 31 och 2011/12:So541 av och (båda S). På uppdrag av WHO presenterade 2008 en rapport, kallad Closing the gap, om fördelningen av den globala hälsan i världen. Uppmaningen till världens länder var att genast påbörja ett omställningsarbete för att minska sociala orättvisor och öka befolkningens hälsa. Den gav endast ett allmänt uppdrag att ta lärdom och intryck av kommissionens arbete. Enligt vår mening är det för som nation att agera. Vi föreslår därför att regeringen tillsätter en kommission för jämlik hälsa. Uppdraget ska vara att identifiera oacceptabla förhållanden som leder fram till skillnader i befolkningens hälsa samt att ta fram förslag på hur vi kan minska hälsoklyftorna. Uppdragets omfattning ska vara brett. Det kan handla om att studera ojämlika förhållanden i vården som leder till kortare livslängd beroende på var i landet man bor, men det kan också handla om att granska den ekonomiska politiken och hur den påverkar människors möjligheter till en bättre hälsa. Kommissionen bör ha en bred sammansättning och bestå av exempelvis förtroendevalda, forskare och representanter för vården och näringslivet. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Screeningprogram, punkt 10 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So249 av och (båda S) yrkande 1 och 2011/12:So499 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2011/12:So212 av (S), 2011/12:So249 av och (båda S) yrkande 2, 2011/12:So260 av och (båda S), 2011/12:So375 av m.fl. (S), 2011/12:So564 av och (båda C) yrkande 1 och 2011/12:So622 av (SD). Bröstcancer är den vanligaste dödsorsaken för medelålders kvinnor, men trots det är det bara cirka hälften av landstingen som erbjuder mammografi åt kvinnor i åldern . Övriga landsting erbjuder bröstcancerscreening först efter . Det finns inget hållbart argument för landstingen att utestänga kvinnor från mammografi. Tvärtom är det extra allvarligt att kvinnor i denna åldersgrupp inte kallas. Vi anser att det bör bli obligatoriskt att erbjuda mammografi åt alla kvinnor i i åldern . Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Screeningprogram, punkt 10 (SD) av Per Ramhorn (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So622 av (SD), 2011/12:So212 av (S) och 2011/12:So260 av och (båda S) samt 2011/12:So249 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2011/12:So375 av m.fl. (S), 2011/12:So499 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2011/12:So564 av och (båda C) yrkande 1. Över 2 000 män dör i av prostatacancer. Det är dock möjligt att finna nästan alla fall av prostatacancer på ett tidigt stadium om man genomför generella PSA-tester. Även om PSA-testerna inte alltid är entydiga eller enkla att tolka så är de jämfört med exempelvis mammografin en tydligare indikator. Enligt min mening bör en utredning av ett allmänt erbjudet PSA-test för män över en viss ålder tillsättas. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar, punkt 13 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So400 av m.fl. (S), 2011/12:So478 av m.fl. (S) yrkandena 4 och 5 samt 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 24 och 2011/12:So653 av (C). antog en nationell strategi mot hiv/aids. Målet var att halvera antalet nysmittade i vårt land . Det är ett fullt realistiskt mål. För att nå målet krävs dock ett intensifierat arbete. Antalet i nyupptäckta hivsmittade har ökat . Detta är inte förvånande. Informationsinsatser är en färskvara och behöver förnyas. måste samhället hjälpa och stödja de personer som lever i som hivpositiva. När det gäller det preventiva arbetet mot hiv och andra smittsamma sjukdomar innebär budgetpropositionen inga nya satsningar och inte heller föreslås några nya initiativ. Det har inte alltid varit så och det kommer inte att vara en hållbar strategi. Staten måste intensifiera sina insatser när det gäller smittskydd och insatser mot hiv. Ett intensifierat arbete bör bl.a. bestå av särskilda informationsinsatser kring smittskydd och hiv, statliga medel till de frivilligorganisationer som arbetar med prevention när det gäller hiv och aids, insatser för att utveckla ungdomsmottagningarnas verksamhet och ett sprututbytesprogram. Det behövs även en översyn av smittskyddslagen så att den enskilde kan låta testa sig utan att behöva vara rädd för de långtgående konsekvenser ett test kan innebära. Testning, vård och behandling måste bygga på frivillighet. Dessutom bör regeringen tillsätta en utredning med uppgift att ta fram nya metoder för att bekämpa spridningen av hiv i . Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Systembolagets CSR-arbete, punkt 14 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So332 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V, MP) yrkandena 14 och 2011/12:So513 av och (båda S). I den internationella diskussionen om företagens ansvar är en viktig fråga att etiska riktlinjer följs upp genom oberoende kontroll i samarbete med berörda parter och att uppföljningen är transparent och går att utvärdera för intressenter utanför bolaget. Systembolagets arbete med miljö, mänskliga rättigheter och etik bör därför granskas externt och i samarbete med de arbetandes organisationer och andra berörda parter. Denna process bör vara öppen och transparent. Vidare anser vi att Systembolaget bör ställa krav på underleverantörer och importörer och aktivt verka för att grundläggande arbetsrätt följs när det gäller samtliga produkter som upphandlas. Förutom att verka för att höja standarden vad gäller miljö och mänskliga rättigheter inom hela branschen, kan Systembolaget även aktivt öka sitt utbud av produkter med Fairtrade-märkning eller annan etisk och miljömässig märkning för att bidra till en hållbar utveckling och till att lantarbetare får bättre arbetsvillkor. För att möjliggöra ovannämnda krav bör 4 och 7 §§ i avtalet mellan Systembolaget och staten ses över. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Bidrag till handikapporganisationer, punkt 15 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So480 av m.fl. (S). Många ideella organisationer som arbetar med frågor som rör situationen för personer med funktionsnedsättningar eller socialt utsatta människor har möjlighet att söka och få statsbidrag till sin verksamhet. Världen förändras, så även sättet att bilda föreningar och de frågor som människor organiserar sig kring. De förordningar och riktlinjer som finns när det gäller vilka organisationer som kan komma i fråga för att söka statsbidragen är snäva. Här kan t.ex. nämnas Skoopi, som organiserar sociala arbetskooperativ som uteslutande drivs av personer med funktionsnedsättningar eller sociala hinder som gör att de har svårt att få ett annat arbete. Organisationen passar inte in i de regelverk som finns . Enligt vår mening bör en översyn göras av de förordningar och regelverk som finns för statsbidrag till organisationer som arbetar med frågor som rör personer med funktionsnedsättningar och social problematik. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Personligt ombud, punkt 16 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So349 av i (S) och 2011/12:So297 av m.fl. (MP) yrkandena 14 och 2011/12:So568 av m.fl. (V) yrkande 10. Personliga ombud arbetar med psykiskt funktionshindrade i syfte att ge dem en meningsfull tillvaro samt verka för att de aktivt kan ta del i samhället på egna villkor. Personliga ombud arbetar med personen som uppdragsgivare och i den första fasen i ett samarbete är det mycket viktigt att skapa en bra relation med klienten. Ett personligt ombud har en fristående roll gentemot myndigheter och arbetar inte med myndighetsutövning. Personliga ombud ska även bedriva uppsökande verksamhet för att nå behövande personer som har svårt att själva söka stöd. Arbetet är grannlaga, kräver tid och lyckas för det mesta. Statens bidrag till verksamheten med personliga ombud blev permanent 2001 och ett belopp fastställdes per beviljat ombud. Trots att behovet av uppräkning påtalats upprepade gånger och från flera olika håll är beloppet per beviljat ombud fortfarande oförändrat. Det innebär att den årliga uppräkningen av kostnaderna helt får bäras av kommuner och landsting. För att inte urholka verksamheten för personliga ombud är det enligt vår mening angeläget att se över de statliga bidragen till personliga ombud. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Personligt ombud, punkt 16 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So297 av m.fl. (MP) yrkandena 14 och 2011/12:So349 av i (S) samt 2011/12:So568 av m.fl. (V) yrkande 10. Jag anser att funktionen ombud behöver inrättas över hela landet. Målet måste vara att alla med psykisk funktionsnedsättning som har behov av personligt ombud också ska få ett. Det är också viktigt att de grupper som har det svårast inte blir bortprioriterade när trycket på ombuden blir för stort liksom att varje ombud inte har för många personer som han eller hon är ombud för. Det behövs betydligt fler ombud än vad som finns , både på fler platser och till antalet. Enligt min mening är det angeläget att se över de statliga bidragen till personliga ombud och införa en konstruktion med full statlig finansiering av kostnaden för dem. Därtill bör konstruktionen ändras på ett sådant sätt att de personliga ombuden kopplas till brukarorganisationerna och regionalt i stället för till kommunerna. Jag anser också att man bör ställa krav på att Arbetsförmedlingen (AF) och () centralt ska ingå i samarbetsforum för en uppföljning av reformen. Att de statliga myndigheterna finns representerade är centralt eftersom en oerhört viktig del av de personliga ombudens funktion är att lyfta fram strukturfrågor och det är avgörande att man hos berörd myndighet tar till sig problembilden och försöker göra något åt den, för att en förändring ska ske. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Personligt ombud, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So568 av m.fl. (V) yrkande 10, 2011/12:So297 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2011/12:So297 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2 och 4 samt 2011/12:So349 av i (S). Personliga ombud kan hamna i en svår sits när det uppstår konflikter mellan kommunens intressen och intressena hos den enskilde som ombudet ska företräda. Detta eftersom kommunen är ombudets uppdragsgivare, även om man inte alltid är anställd direkt av kommunen. Många menar därför att ombuden bör ges en mer oberoende ställning. Detta skulle t.ex. kunna ske om ombuden läggs direkt under länsstyrelserna eller genom att man använder sig av brukarorganisationer i större utsträckning än . Regeringen bör utreda frågan om att ge de personliga ombuden en mer oberoende ställning gentemot kommunerna. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Teckentolkning, punkt 17 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So223 av (KD). Gravt hörselskadade och döva är helt beroende av tillgången till teckentolkning för att klara den dagliga livsföringen. varierar dock möjligheten att få s.k. vardagstolkning för t.ex. sjukvårdsbesök, myndighetskontakter och arbetsplatsträffar mellan olika delar av landet, vilket drabbar många döva. Landstingen har ansvaret för att tillhandahålla vardagstolkning, och ett statsbidrag har utgått för detta ändamål. Fram fördelades statsbidraget för vardagstolkning helt och hållet utifrån det totala antalet invånare i respektive län. Det är enligt vår mening hög tid att göra något åt dagens orättvisa statsbidrag för vardagstolkning som skiljer per tolkuppdrag mellan det landsting som får mest och det som får minst. Staten måste ta ansvar för att tillgången till vardagstolkning är densamma oavsett var i landet man bor. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Servicehundar, punkt 18 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So511 av (S). Det finns rapporter som visar att sällskapsdjur bidrar till att ge människor bättre livskvalitet. Djurägare som utsätts för ökad stress besöker inte läkare lika ofta som personer med samma stressnivå som inte äger något sällskapsdjur. utbildas hundar som ett stöd för personer som är synskadade. Vi vet också att hundar kan hjälpa människor som har olika sjukdomar som exempelvis reumatism och diabetes. Dessa hundar måste ägaren själv betala utbildningen för. kan de som är drabbade av sjukdomar vara i en sådan ekonomisk situation att de inte har ekonomiska förutsättningar att köpa sig en hund då en sådan utbildning kan kosta runt . Därför borde regeringen se över förutsättningarna för hur fler kan få möjlighet att få servicehundar. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Anhörigstöd, punkt 20 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So226 av (S) och 2011/12:So328 av och (båda M), 2011/12:So443 av och (båda KD) och 2011/12:So590 av m.fl. (V) yrkandena 24 och 25. Det har blivit allt vanligare att en anhörig vårdar sin livspartner i hemmet. Inte sällan handlar det om en svårt demenssjuk make eller maka men det kan också röra sig om rent kroppsliga åkommor. Det är inte ovanligt att detta sker utan ekonomiskt stöd och utan stöd kompetensmässigt. Det finns inslag av avlastning med bland annat växelvis boende mellan eget boende och boende i särskilt boende inom kommunen. Mörkertalet är dock stort när det gäller det verkliga behovet. Allt detta vet vi och det går att på goda grunder anta att om all anhörigvård som sker i det tysta skulle upphöra så skulle samhällets sjukvård och omsorg riskera att falla samman. Enligt vår mening finns det ett behov av ökad kunskap och forskning om omfattningen av och innehållet i den anhörigvård som bedrivs i . Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Anhörigstöd, punkt 20 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So226 av (S) och 2011/12:So590 av m.fl. (V) yrkandena 24 och 25 samt 2011/12:So328 av och (båda M) och 2011/12:So443 av och (båda KD). Anhöriga gör en stor och oersättlig insats när det gäller stöd till och omsorg om äldre kvinnor och män. Men den insatsen måste alltid vara frivillig. Den äldre kvinnan eller mannen måste vilja ha hjälpinsatser från sina närstående, och de närstående måste både ha möjlighet och vilja att göra dem. har regeringen avsatt statliga stimulanspengar till kommunerna för anhörigstöd, men har dessa pengar förts över till de generella bidragen till kommuner och landsting. Därför är det nu upp till varje kommun att se till att utveckla anhörigstödet. Det är viktigt att detta sker i strukturerad form med tydligt ansvariga och med kompetent personal. Det är extra viktigt att följa vad som händer med anhörigstödet när resurserna är öronmärkta. En fråga som genast bör uppmärksammas är att äldre personer med utländsk härkomst generellt sett får mindre offentlig vård och omsorg än svenskfödda äldre. Det finns ett stort behov av att utveckla metoder för att nå anhörigvårdare med utländsk bakgrund. bör därför få i uppdrag att i utvärderingen av stimulanspengar särskilt lyfta fram hur kommunerna arbetar med stöd till anhörigvårdare med utländsk bakgrund. Enligt min mening finns det även ett behov av ökad kunskap och forskning om omfattningen av och innehållet i den anhörigvård som bedrivs i . Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Boende för äldre, punkt 21 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So265 av och (båda S), 2011/12:So483 av (M) yrkande 1 och 2011/12:So590 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 10. Det är viktigt att alla äldre kan känna att de har ett tryggt boende där de kan bo hemma så länge de kan och vill. Även om kommunerna gör bostadsanpassning, ofta till stora kostnader, blir det ändå inte alltid så tillgängligt som man kan önska. Man kan behöva se över riktade insatser såsom stöd till fastighetsägare som vill göra om en del av sina bostäder i sitt befintliga bestånd. På så sätt kan en person bo kvar i sitt område där hon eller han känner sig trygg, även om personen i fråga måste flytta. Förutom att tillgängligheten ökar kan detta även leda till ett mer blandat boende. Att installera en hiss är ofta en dyr investering men ett effektivt sätt att öka tillgängligheten. Den som har hiss i sitt boende får en bättre tillgänglighet och kan på så vis bli mindre beroende av hemtjänst för att handla och ta sig till mötesplatser och lokaler för service och kommunikation. De som bor i särskilt boende är oftast i behov av mycket omvårdnad och personalbemanningen är anpassad därefter, men alla behöver inte denna form av boende. En annan form av boende, ett trygghetsboende, som inte enbart är fysiskt anpassat utan även innehåller utrymme för social gemenskap för de boende som det kan fungera som mötesplats för boende i området, är ett behov som behöver tillgodoses. För att öka incitamentet och möjligheten för kommunerna att utveckla denna form av boende kan det vara motiverat med någon form av stimulansåtgärder, vilket alltså bör ses över. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Boende för äldre, punkt 21 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So590 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 10 samt 2011/12:So265 av och (båda S) och 2011/12:So483 av (M) yrkande 1. Trygghetsboenden är en ny form av boende för äldre , dit man själv söker utan att bli biståndsbedömd. Det fanns stora förhoppningar om att detta skulle bli ett bra boende för äldre kvinnor och män som inte behövde en plats på vård- och omsorgsboende men ville bo tryggare med möjlighet till gemenskap. Regeringens utformning med ett investeringsstöd som i stor utsträckning gått till bostadsrätter, gör att trygghetsbostäder inte kan efterfrågas av äldre med låga inkomster. Även när trygghetsboenden byggs i form av hyresrätter blir hyrorna så höga att de kräver en god ekonomi. Jag vill ha en annan inriktning som gör det möjligt för pensionärer med lägre inkomster att efterfråga lägenheter i trygghetsboende. Investeringsstödet ska göras om så att det enbart går till hyresrätter. Det är enligt min mening brådskande att utvärdera hur investeringsstödet fungerar. eller en annan lämplig instans bör få i uppdrag att utvärdera investeringsstödet till trygghetsboende. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. , punkt 22 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So473 av m.fl. (S) och 2011/12:So585 av (C). Vuxenvärldens oförmåga att förebygga, upptäcka och stoppa sexuella övergrepp och andra brott mot barn är allvarlig med tanke på att varje övergrepp och brott är en medveten handling som riktar sig direkt mot barnet och därför riskerar att skada barnet på en djup existentiell nivå. Det finns mycket att vinna på att öka vår förmåga att förebygga brott mot barn, och att upptäcka och hjälpa utsatta barn, både för individen och för samhället.