bet · GZ01UbU1 · 2011-12-09 00:00:00 — Redan den gymnasieberedning som Socialdemokraterna ledde fastslog i sitt betänkande att en ny gymnasieskola med en inriktning som ganska mycket liknar den som vår gymnasieskola har skulle bli billigare. Jo, därför att det blir skärpta krav för behörighet i gymnasieskolan, och pratar jag alltså om vår gymnasieskola. Det handlar om tidiga insatser i och ett borttagande av nuvarande begränsningar att eleven bara kan reducera kurser omfattande 250 poäng. Vi får en ökad samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet och ett förtydligande av de bestämmelser som rör tillgången till studie- och yrkesvägledning. Vi tror att det leder till en ökad genomströmning, bättre planeringsförutsättningar, färre avhopp och byten och sist men inte minst en möjlighet att fylla upp undervisningsgrupperna, vilket sparar in mycket resurser, och att antalet håltimmar minskar genom att det blir lättare att planera.Regeringen har beräknat att det ska kunna dra in 675 miljoner , och det vänder sig Socialdemokraterna mot. Däremot tror Socialdemokraterna tydligen att vår besparing är okej 2013, 2014 och 2015, för då har ni följt den fullt ut. När det gäller besparingen har vi naturligtvis lovat att vi ska följa detta noga och att finansieringsprincipen gäller, det vill säga att om det inte fungerar måste det till nya samtal med SKL och en eventuell justering i budgeten. Men hur är det mer er syn på denna inbesparing under ? Jag väljer att svara på frågan först. Vi har för att undandra den besparingen i gymnasieskolan. Sedan ligger dessa kvar i skolbudgetarna. Däremot har vi sagt att vi ska ha en utvärdering. Vi hoppas att också kan ge regeringen till känna att vi snabbt får en utvärdering av den här reformens kostnader så att kommunerna inte drabbas oskäligt mycket av detta. Om det visar sig framöver att det har blivit enorma besparingar i gymnasieskolan ska inte kommunerna överkompenseras för detta. Det är helt rimligt.Jag har inte träffat en kommunpolitiker, inte ens en moderat, som tror att det är möjligt att spara . Skillnaden mellan de här prognoserna och kommunernas budgetar är att när staten drar in statsbidragen måste kommunerna göra besparingarna. Det finns ingen återvändo. De får inte underbalansera. Det beror på den lagstiftning som finns. Men du hoppas på dynamiska effekter som i efterhand kan läggas tillbaka om det visar sig vara felaktigt. Varför riskera 1 400 lärares anställningar genom en besparing ? Varför dra in ett möjligt löneutrymme på för samtliga gymnasielärare ? Det är det regeringen gör. Regeringen finansierar i princip varenda reform som man påstår att man ska genomdriva med indragningar från gymnasieskolan . Det är gymnasieskolan som får betala regeringens politik i det här läget.Margareta svarar dock inte på min fråga om hur man ska genomföra de här besparingarna i skolan, vilka effekter de kommer att få och varför det skulle leda till färre avhopp och mindre ungdomsarbetslöshet om man drar in nästa år.Den andra frågan handlar om målsättningen. Har inte regeringen någon högre ambition för hur många unga människor som ska ha en fullständig gymnasieexamen? Ska det vara som saknar gymnasieexamen? Det är ju det som står i er strategi 2020, den EU-strategi som ni har antagit och ställt er bakom. Det innebär att ska gå från lite , där vi ligger , till lite . Det är en radikal agenda för när det gäller att se till att unga människor verkligen får den gymnasieexamen som de behöver på dagens arbetsmarknad. Det här är EU 2020. Detta är en strid om orden. De som är är . De har gått igenom gymnasiet, och av dem har misslyckats. Det är en enorm satsning som krävs för att nå upp till de mål som Socialdemokraterna har ställt upp. Jag har bett att få det förklarat för mig, och även utskottet har fått en förklaring av statssekreteraren varför målsättningen är så låg. Jo, detta ska ske , och de som är är redan över 20 i dag.Hur ska kommunerna klara 675 miljoner? Det vet jag inte, men jag har en stor tro på att kommunernas politiker klarar det. Men hur skulle de ha klarat det om er budget hade blivit verklighet? Socialdemokraterna föreslår att vi ska dubblera arbetsgivaravgiften för de unga . Det skulle verkligen innebära mycket mer än 675 miljoner för kommuner och landsting som arbetsgivare och även för den privata sektorn. Det handlar om många miljarder och inte bara om 675 miljoner. Låt mig börja med att instämma i allt som den föregående talaren, det vill säga min allianskollega, sade. Ni kommer nog att få höra mycket en gång till, men upprepning är som bekant kunskapens moder. Jag undrar dock fortfarande vem fadern är.Som bekant debatterar vi ämnet utbildning och forskning. Som ett förtydligande vill jag redan nu säga att jag kommer att koncentrera mig på barn och ungdomar, det vill säga förskola och gymnasieskola. De övriga områdena lämnar jag med varm hand till mina FP-kolleger som kommer in i debatten . Jag vill säga detta för att inte förvilla kammaren onödigt mycket.För alla oss som bryr oss om skolan i är 2011 ett mycket speciellt år. Det är fullt med reformer för att uppfylla målet att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet, som det så vackert står i budgetpropositionen. Det målet kan vi alla vara överens om, men vägen dit skiljer oss en enad allians från en låt oss kalla det mångfasetterad opposition.Herr talman! Skolans uppdrag är att eleverna ska nå målen. Bristande resurser, dålig skolmiljö eller elevernas sociala bakgrund är vanliga men ofta mycket förenklade förklaringar till varför elever inte når målen. Självklart har dessa faktorer betydelse, och självklart har pengar betydelse, men skolforskningen visar att resultaten är mer beroende av sådant som går att påverka i den direkta skolsituationen - motivation, attityder till lärandet och vikten av att anstränga sig.I rapporten , som publicerats av Kommuner och Landsting, pekar en av världens främsta utbildningsforskare, , på vad som är viktigast för elevernas studieresultat, nämligen att eleverna får tydliga mål för undervisningen, att det finns en ständig återkoppling till arbetet så att man helt enkelt vet varför man är där, att lärarens pedagogiska kunskap är god, att det finns studiero, att lärare deltar i och lär av varandras undervisning och att det finns stöd och uppmuntran i hemmet. Studien bygger på intervjuer och analyser av 80 miljoner elevers studieresultat, och jag har svårt att tro att våra elever i skulle avvika speciellt mycket från det mönstret.Folkpartiet och Alliansen inför nu en ny skollag med tydliga läro- och timplaner, tydliga mål för undervisningen där förskolan dessutom blir en egen skolform, en ny betygsskala med betyg från årskurs 6, utökade nationella prov med tydlig återkoppning, ny lärarutbildning med lärarlegitimation, fokus på kunskap och tydliggörande av vilka rättigheter lärare har i klassrummet. När vi gör det är vi på väg mot en ny skola. Det är en ny skolpolitik. Jag betvivlar inte att det kommer att ta tid. Jag betvivlar inte att vi kommer att få införa fler förändringar för att nå resultatet. Men den som påstår att inte arbetar för att ministern inte råkar vara närvarande måste ha befunnit sig i radioskugga sedan 2006.En av de största och viktigaste frågorna är att skapa likvärdiga möjligheter för eleverna. Det har flera av talarna från båda sidor tagit upp. Jag tror att vi brinner för det precis lika mycket. Kvaliteten på skolan får helt enkelt inte bero på vilken sida av gärdsgården man råkar bo. Förvisso fördelar tre fjärdedelar av kommunerna resurserna, men enligt en undersökning från har tolv av landets 49 mest bostadssegregerade kommuner fortfarande ingen modell för att ge mer pengar till skolor i socioekonomiskt svaga områden. Det är naturligtvis helt vansinnigt. Därför får nu i uppdrag att undersöka hur mycket medel man omfördelar, vilken effekt det får, vilka kriterier som följs och vilka åtgärder som behöver vidtas.Det är inte så enkelt som att bara skriva in det i skollagen och säga att det löser sig. Vi måste veta hur vi ska göra. Det är ingen hemlighet att tycker att staten bör ha huvudmannaskapet för skolan just för att undvika sådana små feltolkningar som kommunerna gör när det gäller skolan. Men till dess är det kommunerna som har ansvaret, och om de inte tar det ansvaret blir det bit för bit mer uppstyrning genom , på det sätt som sker under alliansregeringen. Det är inte något smygförstatligande, som sade, utan det sker helt öppet, helt tydligt och i totalt samförstånd inom alliansregeringen.I dag diskuterar vi budgeten, och som vanligt är det oppositionens roll att övertrumfa regeringen med satsningar och utspel. Den spelare som bara satsar på höga insatser utan någon strategi kommer dock att snart sitta där med svartepetter. Om man enbart försöker förklara den problematik vi har i svensk skola med att det är för lite pengar i systemet har man missförstått något. Det är strukturella problem vi har haft, och då är det strukturella problem som måste rättas till.Låt oss ta ett exempel på hur skolpolitiken skulle ha sett ut om oppositionen vunnit valet . Alla elever på gymnasiet skulle ha teoretisk högskolebehörighet. Det var innebörden i gymnasiereform . Man förlängde de tvååriga yrkeslinjerna, och det allmänna teoretiska innehållet ökade. SCB har presenterat siffror som visar att antalet elever som avbröt sin gymnasieutbildning tredubblades - tredubblades! - , alltså före och efter gymnasiereformen. Således struktur, inte pengar. Det motsvarar 3 800 elever, om vi räknar om det till dagens siffror.Tidigare fanns det även försök med lokala styrelser med elevmajoritet. Eleverna skulle alltså kunna rösta ned sin rektor eller lärare. Vilken elev i världen - ifall man frågade dem - skulle säga ja, jag vill gärna arbeta hårdare och ha mer läxor? Man måste sätta ned foten och visa att det är rektorn och läraren som ytterst har ansvaret.Alliansregeringen satsar rejält när det gäller en karriärutvecklingsreform inom lärarkåren med kompetensutveckling för förskollärare, förskolechefer, lärare och rektorer, med forskarskolor för lärare och en översyn av möjligheterna till verkliga karriärsteg inom yrket för att kunna höja lönerna och göra yrket mer lockande. Vi satsar på mattelyftet med fortbildning för mattelärare och mer matematikundervisning. Vi gör en läsa-skriva-räkna-satsning för de yngsta eleverna, för vi vet att det som man missar om man inte har läsfärdigheter kommer man tyvärr att få dras med hela livet. Till detta kommer ersättningar till kommunerna för implementering av den nya skollagen, satsningar på förbättrad utbildning för nyanlända elever, jämställdhet i skolan och stärkt elevhälsa.Socialdemokraterna tycker inte att vi satsar tillräckligt mycket. Det må så vara. Enligt Statskontorets beräkningar kommer ambitionen att 30 000 lärare ska delta i Lärarlyftet inte att uppnås , 2011. Det finns en eftersläpning i systemet. Oavsett hur mycket pengar vi tillför hinner lärarna inte med. Den satsning som görs är väl avvägd.Herr talman! Oppositionen beklagar med jämna mellanrum att och Alliansen inte för en skolpolitik i samråd med dem, att det görs för mycket politik av skolan. Låt mig säga att jag inte söker konfrontation för konfrontationens skull, men jag beklagar att det tog av politisk samsyn innan vi insåg vad den gamla skolan ledde till för våra elever. En tredjedel av varje årskull slogs ut i den rödgröna gymnasieskolan. En tredjedel av de årskullar som vi nu har är ungefär 40 000 ungdomar. 40 000 är ungefär som hela , skulle jag tro, som vi alla har i tankarna. 40 000 elever har blivit bortsorterade under den gamla skolpolitiken. Då är det inte lätt att ha samsyn.Ska vi komma tillbaka till en topplacering när det gäller kunskap är de strukturella reformer och omläggningar som införs livsviktiga. har en väldigt bra debattartikel i med titeln . Hon ger alla oss politiker underbetyg och behandlar alltså inte någon av oss speciellt vänligt. Hon har rätt när hon skriver: "Politikerna har sett till att lärarna förlorat sin status och stolthet och förvandlades till 'trivselvaktmästare'." En sådan skola är dömd till undergång. Det insåg och Alliansen för länge sedan. Vi i Alliansen tar nu ansvar och försöker åter få styr på skolan. Vill ni i oppositionen vara med i det arbetet är ni mer än välkomna.Med det, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. (Applåder)I detta anförande instämde (FP). I sin budget gör regeringen neddragningar till kommunerna motsvarande . Det kommer att drabba kommunerna och ytterst skolan. Vi har låtit beräkna vad dessa neddragningar skulle kunna leda till i de olika kommunerna. Det vi kan notera är häpnadsväckande. I skulle det innebära minst 79 färre lärartjänster, i skulle det kunna innebära 71 färre lärartjänster, i minst 32 färre lärartjänster , i minst 66 färre lärartjänster, i minst 53 färre lärartjänster och så vidare, och så vidare.Min fråga till är, herr talman, om hon tycker att det är rimligt att göra dessa neddragningar. Är det färre lärartjänster den svenska skolan behöver? Är det så och Alliansen vill utveckla den svenska skolan, genom att vi får färre lärartjänster i våra skolor? och Alliansen vill ha en skola där det finns lärare som är utbildade för det de ska göra, där det finns ett tillräckligt antal utbildade elever på varje plats. Ingen har argumenterat mot det. Det glömmer är att årskullarna blir mindre och antalet elever färre och att en dimensionering av skolan därför måste ske. Därmed finns inte det underskott som tar upp.Det är samma sak när har räknat in detta. Ni räknar också bort de effekter som den nya gymnasieskolan kommer att innebära i besparingar. Det är inte så att man har skurit bort 675 miljoner, utan skolan har sparat 675 miljoner genom den nya gymnasieskolan.Statistik är en fantastisk företeelse. Man kan få fram nästan precis vad man vill beroende på hur man ställer frågan. Men man måste se det i ett vidare perspektiv. Eleverna blir färre och lärarna blir utbildade. Dessutom kommer gymnasieskolan att bli en billigare skola. Vi har tidigare haft en dålig och dyr skola - den värsta av världar. Vad vi nu försöker göra - det kommer säkert att ske fler reformer som kommer att behövas på vägen - är att se till att anpassa skolans dimensionering genom att hitta smartare vägar att få bättre utbildning för våra elever. Jag pratar om en nedskärning på . pratar om de 675 miljonerna, vilket är knappt en fjärdedel av de pengarna.Vi har inte lekt med statistik. Det är som har räknat fram detta. Jag hoppas att inte börjar ifrågasätta även utredningstjänst.Ni tror att det kommer att ske besparingar i kommunerna för 675 miljoner. Men era vänner, folkpartisterna, , och centerpartisterna i Kommuner och Landsting, anser att ni har fel. De har vänt sig till oss. De anser att man inte kan göra sådana beräkningar redan nu.Jag frågar återigen : Anser ni att man utvecklar den svenska skolan genom att utsätta alla dessa kommuner för stora neddragningar bland lärarna? Förlåt, jag uppfattade inte riktigt frågan. Men jag upprepar gärna det jag sade tidigare, eftersom upprepning till slut kanske gör att även följer med. Jag ifrågasätter inte över huvud taget. Det gäller i denna fråga; annars tycker jag väldigt mycket om i andra fall också. Vad jag ifrågasätter är de faktorer som man lämnar in och vill få beräknade och vad man vill visa med just de faktorerna. Det är därför jag säger att statistik och beräkningar är underbara saker därför att man kan få ut precis vad man vill beroende på vad man matar in.Att menar att det kommer att ske nedskärningar inom lärarkåren får stå för honom. Om det sker beror det i så fall helt enkelt på att man dimensionerar lärarkåren efter att det finns färre barn. Det föds för lite barn i det här landet för att hålla uppe de siffrorna. Konstigare än så är det inte.För att komma tillbaka till gymnasiereformen och besparingarna, som man väljer att kalla det här: Om vi sitter i en förhandlingssituation med motparten, i detta fall Kommuner och Landsting, tror verkligen att motparten skulle säga att det inte är några problem och att de kommer att gå med överskott vad vi än säger till dem? Tror inte att de, som i alla förhandlingar, skulle ta hänsyn till sin egen sidas intressen? Man räknar på precis det man vill ha. Sedan börjar man förhandla om det. Detta är dock en osäkerhetsfaktor som regeringen har sagt att den kommer att föra en debatt om. Man kommer att föra en diskussion med SKL för att stämma av.Jabar vet inte hur detta kommer att se ut . Det vet inte vi heller. Men enligt de beräkningar som gjordes när lagen framlades har regeringen till och med varit försiktigare än vad som rekommenderades.Vi följer upp detta tillsammans. Jag lovar att jag kommer att vara precis lika mycket på som i denna fråga. Jag vill inte heller att kommunerna ska ha problem med lärarkåren. Jag börjar med att kommentera den senaste ordväxlingen om besparingarna i gymnasieskolan. och regeringen måste vara tydliga med att dessa besparingar ligger utöver de demografiska förändringarna. Regeringen har gång på gång sagt att detta inte har något att göra med demografin. kommuner står redan inför en jätteutmaning: att klara den demografiska omställningen av gymnasieskolan. På det har regeringen gjort prognosen och lagt ut det minskade statsbidraget till Kommuner och Landsting. Jag vill bara att kommenterar det och bekräftar att regeringen räknat med dessa besparingar utöver de demografiska förändringar som kommunerna står inför.De är inga småpengar. Jag vet att ibland gillar att tala lärarlöner. Det är i löneutrymme för samtliga gymnasielärare. Det är intressant för gymnasielärare att känna att regeringen nu när man går in för en avtalsrörelse och det är tuffa tider dessutom lägger ut besparingar som kommunerna säger att de omöjligt kan räkna hem. Det jag skulle vilja att reder ut är hur man ska göra de här besparingarna ute i kommunerna. Jag träffar inte en kommun som förstår hur den ska göra.Min huvudfråga handlar ändå - jag fick inte riktigt något svar om det - om målsättningarna om fullständig gymnasieutbildning före som regeringen har som strategi. Det handlar om EU 2020. Man ska till 2020 minska andelen som inte har en fullständig gymnasieexamen i från till . Det är en radikal agenda för att fler ungdomar ska få en gymnasieexamen i och klara sig bättre på arbetsmarknaden. Hur har regeringen tänkt? Varför har ni så låga ambitioner? Jag tror att en av förklaringarna till att utbildningsministern inte är här kan vara att han har fört den här debatten med , som är en väldigt ambitiös riksdagsledamot, ungefär tio gånger. Jag tror inte att jag kan svara på någonting som utbildningsministern inte har svarat på, men jag kan gärna upprepa något.Du har alldeles rätt när det gäller demografin, men refererade inte till de 675 miljonerna, utan var långt utöver det i sin RUT-beräkning. Där ingick också demografin.De har redan fått svar om. Bland annat kan man säga att det kan innebära en viss besparing när vi tar bort de 8 000 olika varianter man haft på gymnasiet. Eller har jag fel? får gärna svara på om han tror att det kan påverka det hela att det är billigare att ha större klasser än mängder av små grupper.För övrigt kan man också säga att är mycket, men ändå mindre än vad man beräknade det till. Regeringen valde att vara på den säkra sidan och har gått ned pengamässigt. För att få lite distans till det hela kan man också säga att det är ungefär 1 ½ procent av gymnasieskolans samlade budget i , som vi genomför reformer som kommer att dra ned kostnaden.Herr talmannen och får ursäkta mig, men jag glömde den andra frågan. Jag försöker få svar på frågan om de radikala ambitionerna när det gäller målsättningen att fler ungdomar ska ha fullständig gymnasieexamen. Regeringen har den ambitiösa målsättningen att vi ska gå från som inte har det till . Vi talar just nu om gymnasieskolan och de besparingar som regeringen har lagt ut där. Det kanske har ett samband med det. Man kanske tror att det med dessa besparingar blir svårt att åstadkomma någon förbättring över huvud taget när det gäller andelen unga människor som har gymnasieexamen.Vi har en högre målsättning och kräver att man investerar i gymnasieskolan för att minska avhoppen och göra den bättre, men också investerar i vuxenutbildning, yrkesvux och mycket annat som debatten senare kommer att handla om för att ge unga människor möjlighet att komma tillbaka och bättra på sin utbildning senare.Jag skulle vilja ha svar på frågan hur regeringen har gjort bedömningen att man ska gå från lite som inte har en fullständig gymnasieexamen till . Är det en radikal agenda för och de unga människor som behöver en gymnasieutbildning för att få jobb på arbetsmarknaden?Jag konstaterade att av de arbetslösa som saknar gymnasiekompetens är det en kraftigt växande andel som är unga. Den gruppen har ökat från . De unga människor som är arbetslösa saknar i väldigt stor utsträckning gymnasiekompetens. Då gäller det att man har insatser mot det, både genom den ordinarie gymnasieutbildningen, vuxenutbildning och annat och genom arbetsmarknadspolitiken, som ger de här unga människorna möjligheter.Regeringen har svårt att svara på varför man har satt upp de mål man satt upp. Det är noterat. Men det är en budgetdebatt , och då måste vi diskutera budgeten. Det är klart att det är lite jobbigt för regeringspartiernas företrädare att reda ut varför man lägger 5,4 miljarder på en krogmomssänkning i stället för att investera dem i bättre fortbildning av lärarna eller i en gymnasiereform som kan få en bra start i stället för att börja med besparingar. Jag förstår att det är jobbigt för regeringspartierna att reda ut detta, men det är trots allt en budgetdebatt, och politik handlar också om prioriteringar. Det var verkligen inte jag som försökte dribbla, utan jag glömde helt enkelt den andra frågan. Nej, , det är inga radikala ambitioner som regeringen har när vi säger att vi ska gå från att inte har full gymnasiebehörighet till . Det är inga radikala visioner. Däremot är det en realistisk ambition. , , är de som är 20-24-åringar . De tillhör den kvotgruppen. Med utgångspunkt i en statistik som är ganska svår att beräkna är detta en realistisk ambition. Däremot finns det ju ingen som inte önskar att ambitionen ska ställas högre. har vi att reda upp i denna gymnasieskola som har slagit ut 40 000 ungdomar . , som själv satt i utbildningsutskottet under tidigare regering, har helt plötsligt inte något som helst ansvar i detta. Vi försöker nu reda ut denna rödgröna röra som har slagit ut ett antal ungdomar som motsvarar ett varje år.Jag hoppas att vi får se utvärderingar av detta. Behövs det mer resurser har regeringen redan sagt att man kommer att tillföra dem. Jag tänkte ta upp ett ämne där vi i viss mån är eniga, och jag, nämligen detta med statens ansvar för skolan. tror jag väl inte att den segregation som vi ser i skolan bara är kommunaliseringens fel, men i mitt anförande tog jag upp detta med att resursfördelningen ser väldigt olika ut från kommun till kommun, och det beror delvis på kommunaliseringen. Detta var också en anledning till att vi motionerade om att utreda de stora skolreformerna, bland annat kommunaliseringen, fristående skolors etablering och det fria skolvalet. Det var också något som en majoritet av beslutade att man skulle göra.Tina Acketoft tycker ju liksom jag att staten behöver ta över ansvaret för skolan. Jag vill fråga henne: När kommer den här utredningen? Jag vill börja med att be om ursäkt om jag har haft fel om befolkning. Jag talar om antalet invånare i själva staden. Jag får hänvisa till SCB, för de anger faktiskt att befolkningen i stad är 41 000.Nej, jag kan inte svara på när utredningen kommer. Men är välkommen att ställa den frågan direkt till utbildningsministern vid tillfälle. Jag hade gärna ställt frågan direkt till utbildningsministern, men han behagar ju inte vara här.