bet · GY01NU20 · 2011-05-05 00:00:00 — I det föregående har lämnats en redovisning av hur de aktiviteter som aviserades i den nämnda propositionen har genomförts och planerats på olika områden. Det gäller tydligare insatser för kapitalförsörjning, ett förstärkt samarbete mellan Norrlandsfonden och , inrättande av ett råd för att följa kapitalmarknadens utveckling, uppföljning av insatser för kreditgarantier, tydligare insatser på riskkapitalområdet, vidareutveckling av informations- och vägledningsinsatser, en ökad inriktning på rådgivningsinsatser samt uppföljning och utvärdering. Detta är områden som från olika utgångspunkter tas upp i de aktuella motionerna. Här pågår det alltså ett arbete hos olika myndigheter och andra aktörer. Det finns dock ett område som jag vill lyfta fram och där jag anser att bör uppmana regeringen att agera särskilt. Det gäller kreditgarantiföreningar och stöd till dessa, vilket är föremål för yrkande i motion 2010/11:N268 (S). Kreditgarantiföreningarnas syfte är att genom kreditgarantier, rådgivning och mentorskap stärka framför allt de små och medelstora företagen. Målet för föreningarna är att fungera som ett stödsystem, och verksamheten grundar sig på ett helhetsperspektiv, där ett kompetensnätverk byggs upp runt företagaren med bl.a. mentorskap och rådgivning och där kreditgarantin är en viktig del. Föreningarna har ett utvecklat system för att hantera och begränsa riskerna av sitt engagemang. Under hela processen genomförs analyser och det sker en nära och kontinuerlig uppföljning med kredittagaren. Kreditgarantiföreningarna arbetar med ett lokalt kapital, och ofta är det fackliga organisationer, banker, kommuner och privatpersoner som står för insatserna i föreningarna. Vad gäller kommunerna finns det en diskussion huruvida de kan gå in med kapital, och besluten har i några kommuner överklagats. Elva regionala kreditgarantiföreningar och en branschspecifik förening har haft en operativ verksamhet, dvs. de har beviljat och ställt ut garantier för lån. På grund av otillräckliga resurser är flera dock under avveckling. har ca 200 företag fått garantier beviljade och utställda. Genom tidigare Nuteks program för kreditgarantiföreningar har flertalet av föreningarna haft ett stöd för att starta verksamheten. Processen att nå en etablering av verksamheten tar dock tid, och flera föreningar har stora problem att klara de uppställda målen på grund av bristande resurser. Med hänvisning till det anförda anser jag att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att vidta åtgärder för att stödja etableringen av kreditgarantiföreningar i hela landet. Med ett sådant beslut av blir motion 2010/11:N268 (S) helt tillgodosedd och tillstyrks. Övriga aktuella motioner avstyrks i berörda delar. Övergripande om företagsfrämjande insatser, punkt 1 motiveringen (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vår syn på den politik som bör bedrivas när det gäller företagsfrämjande insatser avviker från regeringens i olika avseenden. I reservationer till betänkanden våren och (bet. 2009/10:NU25 respektive bet. 2010/11:NU1) har företrädare för våra tre partier redovisat sin syn på hur näringspolitiken och företagsfrämjande insatser bör utformas. Målet för näringspolitiken bör vara att främja en hållbar tillväxt och en ökad sysselsättning genom insatser för ökad konkurrenskraft och fler och växande företag. För att klara den hårda internationella konkurrensen måste svenska företag ständigt utvecklas och nya växa fram. ska vara en ledande industrination med en kunskapsintensiv tjänstesektor. Det behövs mer forskning, fler innovationer, mer riskkapital och bättre villkor för småföretag. Forskningen måste kontinuerligt stärkas så att kan konkurrera med högt kunskapsinnehåll, inte låga löner. Ett innovationsprogram för en konkurrenskraftig industri och kunskapsintensiv tjänstesektor bör övervägas. Företrädare för våra tre partier har också föreslagit att det ska inrättas en ny riskkapitalfond, genom en extra utdelning från med . En sådan fond ska agera marknadskompletterande och aktivt stimulera det breda näringslivets kapitalbehov, men med särskilt fokus på innovativa små och medelstora industri- och tjänsteföretag. Insatser som stärker det svenska näringslivets långsiktiga konkurrenskraft ska särskilt prioriteras. Fonden ska t.ex. kunna användas för satsningar på företag som verkar i miljöteknikbranschen. Vidare förordades i reservationen (S, MP, V) att det bör utvecklas en modell för att stärka konkurrenskraften och skapa bättre samverkan mellan staten, universitet och högskolor samt näringslivets aktörer. behandlade utskottet, som nämnts, propositionen om statliga insatser för finansiering och rådgivning för företagsutveckling (prop. 2009/10:148, bet. 2009/10:NU25). I en reservation (S, V, MP) avstyrktes regeringens förslag till riktlinjer i de delar som innebär att statliga insatser i största möjliga mån ska bedrivas med medverkan av privata aktörer. Vidare föreslogs att genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att vidta åtgärder så att det inrättas en ny fond för kapitalförsörjning genom en extra utdelning från och så att utvecklingen hos ska främjas på det sätt som angavs i en motion (S, V, MP) som då var aktuell. I reservationen framfördes inga invändningar mot de förslag som regeringen hade lagt fram när det gäller kartläggning och analys i syfte att hitta möjligheter att effektivisera det statligt finansierade främjandesystemet. Eftersom systemet är fragmentiserat var bedömningen att det finns betydande skalfördelar att vinna genom att bättre samordna de olika aktörerna och i vissa fall även fusionera dem. Reservanterna uttryckte stor skepsis beträffande regeringens starka fokus på att låta privata aktörer utföra statligt finansierade främjandeinsatser. En sådan inriktning går stick i stäv med ambitionen att bättre samordna och styra det statliga främjandesystemet. Det finns redan en uppsjö av organisationer som får statligt stöd för sin verksamhet. Att bjuda in ytterligare privata aktörer skulle vara att göra främjandesystemet än mer svåröverblickbart, anfördes det i den reservation som då var aktuell. Den proposition om företagsutveckling som regeringen lämnade till bestod i allt väsentligt av till intet förpliktande riktlinjer och myndighetsuppdrag med syfte att kartlägga och analysera främjandesystemet. I det föregående har lämnats en redovisning av hur de aktiviteter som aviserades i den nämnda propositionen har genomförts och planerats på olika områden. Det är dock fortfarande mycket som består av utrednings- och beredningsarbete som ska genomföras. Det är först när förslag om konkreta åtgärder presenteras och när de omsätts i praktisk handling som en bedömning av effektiviteten i insatserna kan göras. Vi vill i detta sammanhang erinra om det beslut som har fattat om att genom ett tillkännagivande och med bifall till ett motionsyrkande (S, MP, V) uppmana regeringen att inrätta en myndighetsgemensam portal för rådgivning samt registrerings- och tillståndsärenden för personer som vill starta företag (skr. 2009/10:226, bet. 2010/11:NU8). För att klara den hårda, internationella konkurrensen måste svenska företag ständigt utvecklas och nya växa fram. Att på olika sätt underlätta för personer som vill starta företag är en central del av näringspolitiken, och en väsentlig del i detta är att inrätta en myndighetsgemensam portal. Bland det stora antal motionsyrkanden om företagsfrämjande insatser som behandlas i detta sammanhang finns det flera som har förslag om åtgärder som skulle kunna vara värda att pröva. Vi väljer dock att inte föra något vidare i form av ett förslag till riksdagsbeslut. Motionerna avstyrks därmed i berörda delar. Turism, punkt 4 motiveringen (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi har en annan syn än regeringen på statens roll när det gäller att främja utvecklingen av turistnäringen. Detta har kommit till uttryck i de förslag om anslag till turistfrämjande som företrädare för våra tre partier har lagt fram i motioner till budgetpropositionerna . I ett särskilt yttrande (S, MP, V) i anslagsbetänkandet om utgiftsområde 24 Näringsliv (bet. 2010/11:NU1) sades att staten, i samarbete med kommuner, föreningar och företag, bör ta ett ökat ansvar för att locka besökare till . Därför borde avsättas för detta ändamål under anslaget Turistfrämjande (1:7). Enligt vår mening skulle ett medelstillskott till turistfrämjande i enlighet med vad företrädarna för våra partier hade förordat ha inneburit att viktiga åtgärder för att främja besöksnäringen kunnat vidtas. I de motioner som här är aktuella finns olika förslag om och synpunkter på åtgärder som motionärerna anser bör vidtas. Flera av dessa förslag anser vi värda att pröva, vilket hade kunnat vara möjligt om turistfrämjandet hade tilldelats ökade medel. I nuvarande läge anser vi dock att det inte är meningsfullt för att göra något särskilt uttalande om turistnäringen. Därmed avstyrker vi de aktuella motionerna i berörda delar. Rymdfrågor, punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:N317 och 2010/11:N393 samt avslår motionerna 2010/11:N210, 2010/11:N390 och 2010/11:N392. har, för sin storlek, en omfattande rymdverksamhet, dvs. forskning om rymden, rymdteknisk utveckling och en kommersiell rymdindustri. Svenska rymdföretag och rymdforskare möter stor internationell respekt inom sina områden. Detta är ett resultat av innovativa satsningar på olika forsknings- och teknikprojekt. Med statliga medel har byggt upp en kompetens för att utveckla kostnadseffektiva satellitsystem för forskning och samhällsnytta kring t.ex. klimat- och säkerhetsfrågor. I de två motionerna 2010/11:N393 (M) och 2010/11:N317 (KD) föreslås tillkännagivanden om att svensk satellitsystemkompetens bör vidareutvecklas respektive om betydelsen av svensk rymdverksamhet. Bakom båda motionerna ligger en önskan om att bevara och vidareutveckla den kompetens som byggts upp inom svensk rymdverksamhet och den ställning som verksamheten uppnått . Den strategi för perioden 20112015 som Rymdstyrelsen presenterade innehåller inga planer på att vidareutveckla denna kompetens. Detta är enligt min mening beklagligt. Jag anser, i likhet med vad som anförs i den förstnämnda motionen, att det bör göras en oberoende granskning av strategin, t.ex. genom en offentlig utredning av rymdverksamhetens övergripande mål. En sådan utredning bör överväga konsekvenserna av att överge satsningar på satellitteknik och granska de stora möjligheter som finns att vidareutveckla svensk rymdteknik inom satellitområdet. Den ställning som svensk rymdverksamhet har uppnått hotas om det inte sker en tydlig återkoppling till de verktyg som gjort den möjlig, dvs. svenskledda utvecklingsprojekt som positionerar i och i världen i övrigt och en stark samverkan mellan rymdforskning och rymdteknik. De svenskledda projekten behövs som komplement till det arbete som bedrivs inom ramen för ESA:s projekt. Svenska projekt är en förutsättning för att ska kunna ta del av andra länders framsteg inom forskning och teknik. Synergi mellan forskning och teknik var en av de ursprungliga drivkrafterna bakom den svenska rymdsatsningen när den inleddes. Denna princip för den offentliga satsningen på rymdverksamhet är viktig. Med hänvisning till det anförda anser jag att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att agera i enlighet med vad jag här har anfört i fråga om betydelsen av svensk rymdverksamhet och när det gäller en vidareutveckling av svensk satellitsystemkompetens. Därmed tillstyrker jag de två nämnda motionerna. Övriga tre aktuella motioner avstyrks. Råvaror och kemikalier, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ449 yrkande 15. Jag anser, i likhet med vad som anförs i motion 2010/11:MJ449 (MP), att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att inrätta ett program för forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering av ny teknik för resurssnål och giftfri produktion, motsvarande nuvarande program inom klimat- och energiområdet. I den europeiska debatten om ekologisk omställning betonas vikten av en övergång till en ekoeffektiv ekonomi. Detta begrepp handlar om effektivt resursutnyttjande och är bredare än energieffektivitet. Det är viktigt för framtida ekonomiska utveckling att inte hamna efter i utvecklingen av en ekoeffektiv ekonomi i vidare mening. En framsynt svensk anpassning skulle förbättra förutsättningarna för export och sysselsättning. I finns en relativt etablerad politik för en mer hållbar energiförsörjning genom förnybar energiproduktion och energieffektivitet. När det gäller råvaror och kemikalier är politiken dock betydligt mindre utvecklad, även om det finns vissa ansatser. Ett framgångsrikt, regionalt exempel är satsningen på grön kemi som genomförts av och andra intressenter i . Det saknas emellertid en mer samlad, strukturerad och omfattande nationell satsning. anser att klimat- och energirelaterade åtgärder behöver kompletteras med kemi- och råvarurelaterade åtgärder. De närmare formerna och omfattningen av sådana åtgärder behöver utredas närmare. Den utredning som jag anser bör tillsättas bör ges i uppdrag att föreslå åtgärder både på utbudssidan, t.ex. motsvarigheter till energiforskningsprogrammet, energieffektiviseringsprogrammet och certifikatssystemet, och på efterfrågesidan, t.ex. motsvarigheter till klimatinvesteringsprogrammet, offentlig upphandling och klimat- och energiskatter. Utredningen bör också överväga om det kan vara ändamålsenligt att rikta särskilda insatser mot vissa sektorer, där har särskilt goda förutsättningar att vara ledande. Med ett sådant beslut av som jag förordar blir den nämnda motionen helt tillgodosedd i berörd del och tillstyrks. Frågor rörande vissa näringsgrenar, punkt 7 (S, V) (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S) anför: Vi vill i detta sammanhang erinra om de strategiska branschprogram som Socialdemokraterna har föreslagit. Dessa program återknyter till de utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft som beslutade om (prop. 2005/06:1 utg.omr. 24, bet. 2005/06:NU1). Programmen hade en planerad kostnad på , under förutsättning av minst motsvarande bidrag från näringslivet. Branschprogrammen innehöll bl.a. forsknings-, utbildnings- och infrastrukturinsatser som tagits fram i samarbete mellan stat, näringsliv och fackliga organisationer för att stärka konkurrenskraft i de aktuella branscherna (fordonsindustrin, läkemedels- och bioteknikindustrierna, metallurgin, flyg- och rymdindustrierna, IT- och telekommunikationsindustrin samt skogs- och träindustrierna). Dessa strategiprogram och branschspecifika forskningssatsningar var viktiga för att stärka de berörda företagens konkurrenskraft. Strategiprogrammen, som alltså togs fram tillsammans med de berörda branscherna, har varit framgångsrika och populära, och samarbetet mellan stat, näringsliv och akademi har stärkts. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Sk429 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fler aktörer i det civila samhället bör få möjlighet att utföra offentligt finansierade tjänster. 2010/11:C298 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avsätta resurser från staten i samarbete med turistnäringen för att utveckla branschen ytterligare. 2010/11:C311 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka möjligheterna till kvinnligt företagande på landsbygden. 2010/11:T332 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta företagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att investera i som turistland. 2010/11:MJ342 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en satsning på fiske- och upplevelseturism. 2010/11:MJ449 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om program för forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering av ny teknik för resurssnål och giftfri produktion, motsvarande nuvarande program inom klimat- och energiområdet. 2010/11:N202 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samordning mellan olika organisationer inom nyföretagarprocessen. 2010/11:N207 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka möjligheterna för kommuner att vara behjälpliga vid starten och driften av sociala företag och kooperativ. 2010/11:N208 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ett ökat samhälleligt engagemang i turist- och besöksnäringens utveckling och av att ett branschprogram upprättas för näringen. 2010/11:N210 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell strategi för rymdturism. 2010/11:N212 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mentorer för småföretagare. 2010/11:N213 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att stödja de mindre företagens CSR-arbete. 2010/11:N217 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kunskapsdrivet företagande. 2010/11:N222 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om besöksnäringen i . 2010/11:N223 av i (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om risken för förluster vid stora evenemang. 2010/11:N224 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en levande landsbygd. 2010/11:N225 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra förutsättningarna för underleverantörer till fordonsindustrin att överleva och utvecklas. 2010/11:N230 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat entreprenörskap bland kvinnor. 2010/11:N232 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell strategi för att vara värdland för stora internationella idrotts- och kulturevenemang. 2010/11:N246 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om småföretagarnas innovativa kraft. 2010/11:N248 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över om det befintliga näringslivsstödet kan utvecklas i enlighet med Start-Up . 2010/11:N249 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka turismsektorn. 2010/11:N260 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en god, långsiktig stödstruktur till sociala företag och kooperativ företagsrådgivning. 2010/11:N262 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att satsa på kulturturismen som en hållbar väg till lokal, regional och nationell utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om hur internationella marknadsföring som kulturturismland kan stärkas. 2010/11:N265 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationella evenemang. 2010/11:N267 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upprättandet av ett branschprogram för svensk försvarsindustri. 2010/11:N268 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja etableringen av kreditgarantiföreningar. 2010/11:N271 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om IFS och NRC. 2010/11:N286 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en definition av sociala företag. 2010/11:N292 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utveckling av socialt företagande och den sociala ekonomin. 2010/11:N310 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mjukvara som tillväxtmotor för svensk industri. 2010/11:N311 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ytterligare förstärka satsningarna för att få ett ökat kvinnligt företagande i landet. 2010/11:N315 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i regleringsbrevet till skrivs in att en del av de befintliga medel som avsätts för stöd till arbetsintegrerande socialt företagande även bör bidra till att stödja utvecklingen av egna intresseorganisationer för sociala företag. 2010/11:N316 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utarbeta en långsiktig handlingsplan för utvecklingen av socialt företagande. 2010/11:N317 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av svensk rymdverksamhet. 2010/11:N322 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i den kommande förordningen för arbetsintegrerande sociala företag finns en tydlig markering om att värdegrund, empowerment/egenmakt och delaktighet är basen för att ett arbetsintegrerande socialt företag ska fungera tillfredsställande, samt hur detta ska kunna mätas. 2010/11:N325 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta företagen tjäna pengar på CSR. 2010/11:N332 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om enmans- och fåmansföretagens betydelse för att minska arbetslösheten och öka välfärdssatsningarna. 2010/11:N333 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riskkapital. 2010/11:N335 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör utses till försökslän för att med hjälp av riktade insatser från statens sida utveckla de arbetsintegrerande sociala företagen och främja framväxten av nya företag. 2010/11:N339 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om näringspolitik. 2010/11:N340 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utlandsfödda småföretagare inte får missgynnas i förhållande till svenskar när de ansöker om lån. 2010/11:N341 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett branschprogram för livsmedelsindustrin. 2010/11:N344 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa gynnsammare regler för att få fler unga entreprenörer. 2010/11:N345 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja Ung Företagsamhet, Drivhuset m.fl. som skapar möjligheter för fler unga entreprenörer. 2010/11:N350 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att säkra bra lånemöjligheter för små och medelstora företag. 2010/11:N353 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av resursanvändningen inom statliga myndigheter som ska främja näringslivsutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om privata utförare i samband med offentligt finansierad näringslivsutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förenklade system för fördelning av medel till näringslivsutveckling.