bet · GY01UbU8 · 2011-03-14 00:00:00 — avslår motionsyrkanden om att bl.a. införa avgiftsfri skolmat i gymnasieskolan, att drogtesta elever i gymnasieskolan och att införa registerkontroll av personal i gymnasieskolan. Jämför reservationerna 9 (MP, SD, V) och 10 (S, SD) samt särskilt yttrande (S). föreslår i motion 2010/11:Ub293 att skolmaten ska vara avgiftsfri för eleverna i såväl kommunala som fristående gymnasieskolor. Motionärerna framhåller bl.a. vikten av att eleverna får i sig näringsriktig mat och att avgifter på skolmaten kan leda till att elever från ekonomiskt svagare familjer inte har råd med skolmaten. Ett liknande förslag förs fram i motion 2010/11:Ub403 (S). En möjlighet att drogtesta elever i gymnasieskolan bör enligt motionärerna i motion 2010/11:Ub278 (M) införas. I motion 2010/11:Ub422 (S) förespråkas styrd fortbildning för gymnasielärare för att de ska ges bättre förutsättningar att förstå varför vissa elever, som lider av t.ex. dyslexi, adhd och Aspergers syndrom, inte kan tillägna sig kunskaper på samma sätt och i samma takt som andra elever. Motionärerna i motion 2010/11:Ub258 (S) begär att lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg också ska omfatta personal i gymnasieskolan eftersom elever är minderåriga under gymnasieskolans första och andra år. I motion 2010/11:Ub456 (S) framhålls att det är mycket viktigt att elever har tillgång till skolhälsovård oavsett om man går på en gymnasieskola med en eller enskild huvudman. Yrkanden om kostnadsfria skolmåltider har behandlats vid ett flertal tillfällen av utskottet, nu senast i samband med att den nya skollagen antogs (bet. 2009/10:UbU21 s. 136 f.) . I den nya skollagen finns i likhet med den tidigare regleringen ett uttryckligt krav på kostnadsfria skolmåltider på grundskolenivå. Något motsvarande reglering om avgiftsfria skolmåltider för gymnasieelever finns inte. Utskottet hänvisade i sitt avstyrkande av den då aktuella motionen till att gymnasieskolan är en frivillig skolform och att avgiftsfria skolmåltider för gymnasieelever är en fråga som är förbehållen varje enskild kommun. Utskottet kan inte se att frågan har kommit i något annat läge nu än när senast behandlade saken. Mot den bakgrunden avstyrks motionerna 2010/11:Ub293 och 2010/11:Ub403. Med anledning av yrkandet om drogtester av gymnasieelever kan utskottet konstatera att skollagen (2010:800) inte reglerar drogtester av gymnasieelever. Enligt 2 kap. 6 § regeringsformen är dock varje medborgare gentemot det allmänna skyddad mot påtvingade kroppsliga ingrepp. Detta skydd får, enligt 12 § första stycket samma kapitel, under vissa förutsättningar begränsas genom lag. Urinprovstagning anses vara att betrakta som ett sådant kroppsligt ingrepp som avses i 2 kap. 6 § regeringsformen. Åtgärder som innebär att gymnasieelever tvingas genomgå drogtest genom urinprovtagning kräver alltså lagstöd. Det finns inga sådana bestämmelser i skollagen eller annan lag. () har i ett beslut kommit fram till att slumpvisa drogtester av gymnasieelever är tillåtna om elevens reella och fullt frivilliga samtycke införskaffats vid varje enskilt provtillfälle. JO ser svårigheter med att genomföra drogtester och menar att det kan däremot uppstå situationer när den enskildes samtycke till att lämna ett prov inte framstår som reellt och att (d)et ställs därmed stora krav på berörd personal att säkerställa att elevens medverkan är i egentlig mening frivillig . JO menade avslutningsvis att det fanns skäl att överlämna en kopia av beslutet för kännedom till (dnr 479-2010). Skolinspektionen har därefter i ett brev till påtalat behovet av förtydliganden i lagstiftningen rörande drogtester på skolområdet (dnr 2010:3546). Frågan bereds inom . Utskottet är mot den redovisade bakgrunden inte berett att ställa sig bakom någon ändring av gällande lagstiftning. Därmed avstyrks motion 2010/11:Ub278. När det gäller yrkandet om styrd fortbildning för lärare med sikte på barn med inlärningssvårigheter vill utskottet i likhet med när utskottet behandlade motsvarande yrkande (bet. 2009/10:UbU3 s. 62) framhålla att fortbildning och kompetensutveckling av lärare är en fråga som främst är en fråga för huvudmannen för skolan. Utskottet vill dock erinra om att regeringens pågående stora satsning på det s.k. Lärarlyftet omfattar kvalificerad lärarfortbildning. Bland de kurser som erbjuds på universitet och högskolor finns sådana som tar upp frågor om barns och ungdomars inlärningssvårigheter. Något uttalande från är sålunda inte motiverat, och utskottet avstyrker motion 2010/11:Ub422. Beträffande yrkandet om att registerkontroll även ska omfatta personal i gymnasieskolan vill utskottet anföra följande. Lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg syftar till att öka skyddet för barn mot att personer som dömts för vissa brott anställs i förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Den som erbjuds anställning inom de aktuella skolformerna ska lämna ett registerutdrag från belastningsregistret. Registerutdrag som ska ligga till grund för prövningen enligt lagen förutsätts i förekommande fall innehålla uppgifter om begångna sexualbrott enligt 6 kap. och andra brott som innefattar allvarliga kränkningar av andra människor, såsom mord, dråp, grov misshandel, människorov, grovt rån och barnpornografibrott. Registerkontrollen omfattar alla typer av anställningar och alla personalkategorier. I den proposition som biföll vid tillkomsten av lagen sades i fråga om registerkontroll av personal i gymnasieskolan följande (prop. 1999/2000:123 s. 22, bet. 2000/01:UbU4). När det gäller ungdomar inom gymnasieskolan kan hävdas att skyddsbehovet inte gör sig lika starkt gällande. Dessa ungdomar kan antas ha större möjligheter att freda sig själva än de mindre barnen. Mot detta kan anföras att en elev ofta befinner sig i en viss beroendeställning gentemot en vuxen person, vilket kan utnyttjas av olämplig personal. På grund av skolplikten och elevernas ålder gör sig dock argument om en trygg och säker miljö starkast gällande i den obligatoriska skolan. Utskottet står alltjämt bakom uttalandena i propositionen. Därmed avstyrker utskottet motion 2010/11:Ub258. När det slutligen gäller yrkandet om lika tillgång till skolhälsovård oavsett huvudman så kan utskottet konstatera att den nya skollagen som ställt sig bakom innehåller skärpta krav på bl.a. gymnasieskolans elevhälsa (skolhälsovården). En samlad elevhälsa har införts med förebyggande och hälsofrämjande syfte. För elevhälsans medicinska, psykosociala, psykologiska och specialpedagogiska insatser ska det finnas tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator. Detta gäller även fristående skolor (jämför bet. 2009/10:UbU21 s. 57 f.). Utskottet anser att det gällande regelverket ligger väl i linje med motionsönskemålet. Någon åtgärd från sida behövs inte. Därmed avstyrks motion 2010/11:Ub456. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Principiella utgångspunkter för gymnasieutbildningen m.m., punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Ub421 och 2010/11:Ub483 samt avslår motionerna 2010/11:Ub356, 2010/11:Ub360 och 2010/11:Ub396 yrkande 5. Dagens gymnasieskola står inför helt andra utmaningar än vad som gällde . krävs en gymnasieutbildning för att få ett jobb och för att klara sig i ett alltmer komplext och kunskapsintensivt samhälle. Dagens och framtidens arbetsliv och samhälle kräver gedigna kunskaper hos alla. Förändringarna på arbetsmarknaden, och kraven på att förvärvsarbetande ska kunna byta arbetsplats, yrke eller bransch, gör att unga som inte får med sig tillräckliga kunskaper från gymnasiet har det svårt och kommer att få det än svårare . Alla gymnasieutbildningar bör leda till en gemensam examen. Därför är det viktigt att alla gymnasieutbildningar har en stark gemensam kunskapsbas. En sammanhållen gymnasieskola gör det också lättare att byta program, vilket minskar risken för att elever avbryter sina gymnasiestudier helt och hållet. Vi anser att det borde vara en självklar utgångspunkt att alla gymnasieprogram når upp till den grundläggande nivå som gör att man klarar sig i yrkes- och samhällslivet. En sådan grundläggande nivå ska också ge grundläggande behörighet för vidare studier. För att få arbete behöver ungdomar i gymnasieskolan utbilda sig för uppgifter och färdigheter som arbetsgivarna efterfrågar. De behöver också få god information om vilka vidare studie- och yrkesmöjligheter olika studieval ger. Det finns stora behov av att långsiktigt och brett förbättra kontakterna mellan utbildning och yrkesliv inom gymnasiet. bör vidare bättre informera om möjligheterna till praktik även på de högskoleförberedande programmen. Undervisningen i de gymnasiegemensamma ämnena bör präglas mer av den utbildning som eleven går, genom s.k. infärgning. Motivationen och resultaten ökar avsevärt om eleverna ges möjlighet att arbeta med dessa ämnen i ett sammanhang som är tydligare kopplat till programmets inriktning. Inte minst för att förbättra resultaten inom de gymnasiegemensamma ämnena behöver undervisningens upplägg förnyas för att göra den mer relevant för elever med olika bakgrund och studiemål. Vissa mål i de gymnasiegemensamma ämnena kan uppnås genom starkare samverkan med karaktärsämnena. Även om utbildningen i de gymnasiegemensamma kurserna får olika upplägg ska ändå målen vara gemensamma. Den minskade tiden för de gymnasiegemensamma ämnena, kombinerat med en höjning av kraven för grundläggande högskolebehörighet, skapar en uppdelning mellan de olika gymnasieprogrammen som saknar grund. Det ökar klyftorna och det är tillväxtfientligt. Att det inte ens ska vara möjligt att nå grundläggande behörighet även om man använder hela sitt individuella val, utan att man måste läsa utökat program eller studera på komvux, förstärker denna uppdelning. Den nya skollagen flyttar ansvaret för att alla elever får nödvändiga kunskaper för ett helt yrkesliv från gymnasieskolan till komvux. Såväl de kommunala som de fristående gymnasieskolorna är naturliga delar av vårt skolsystem. Alla gymnasieskolor ska verka under samma skollag, följa samma nationella läroplan och kursplan och tillämpa samma betygssystem. Alla skolor ska också ha samma krav på öppenhet och insyn från kommun och medborgare samt meddelarskydd för de anställda. För att kommunala och fristående skolor ska få lika villkor på riktigt måste man göra en helhetsanalys av de olika huvudmännens förutsättningar. Kommunala och fristående skolor ska behandlas lika både vid extra tillskott från kommunen och vid besparingar under budgetåret. Den grundläggande utgångspunkten ska vara att vinst ska återinvesteras i verksamheten. Vi anser att specialutformade program och lokala kurser ska kvalitetssäkras nationellt. Vi vill understryka vikten av att möjligheten att anordna specialutformade program återinförs. Annars försvåras utvecklingen av gymnasieprogram med hög kvalitet. Det inskränker också elevernas möjlighet till val av inriktningar som är viktiga för arbetsmarknaden, inte minst inom mer specialiserade områden. Morgondagens samhälle möter andra utmaningar än dagens. Det är beklagligt att regeringen inte sett över programstrukturen utifrån detta. Nya inriktningar som attraherar både unga kvinnor och män kan vara ett verksamt sätt att undvika de förluster av endera könet som starka traditioner vid val och vattentäta skott mellan olika ämnesinriktningar ger upphov till. Det kan t.ex. röra sig om utbildningar som innehåller både vård och teknik eller som kombinerar bygg och arkitektur. Det får bli regeringens uppgift att återkomma till med lagförslag eller i övrigt vidta behövliga åtgärder som tillgodoser vad vi nu anfört. Behörighet till högskolan, punkt 2 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub276 yrkande 1 och avslår motionerna 2010/11:Ub319 och 2010/11:Ub457. Vi vill att alla elever ska mötas av höga förväntningar när de börjar gymnasieskolan. Historien visar att höga förväntningar leder till goda resultat. går ungefär hälften av eleverna i gymnasieskolan på ett yrkesprogram. På de flesta av dessa program når av eleverna grundläggande behörighet till högskolan. För flera av yrkesprogrammen finns det en naturlig fortsättning i utbildningar på högskolan, bl.a. vård- och omsorgsutbildningar samt olika tekniska utbildningar. Gymnasiereformen innebär att eleverna på yrkesprogrammen inte längre har grundläggande behörighet till högskolestudier. Den ålderdomliga föreställningen som motiverar skillnad mellan teoretiska och praktiska yrken gäller inte i dagens och framtidens samhälle. Det måste finnas en möjlighet för alla att kunna läsa vidare om livet tar en annan vändning än man tänkt sig. Alla nationella gymnasieprogram ska därför leda till en gymnasieexamen, vilket ska innefatta en grundläggande behörighet till högskolan. Det får blir regeringens uppgift att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad vi nu anfört. Behörighet till gymnasieskolans nationella program, punkt 3 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub276 yrkande 2. Från och med behövs det godkänt i åtta ämnen i däribland svenska, engelska och matematik för att vara behörig till ett yrkesprogram. För behörighet till de högskoleförberedande programmen kommer det att krävas godkänt i tolv ämnen inklusive svenska, engelska och matematik. De differentierade behörighetsreglerna ger en stark signal till både elever och föräldrar om vilken ambitionsnivå olika elever ska lägga sig på, vilket i förlängningen avsevärt kan minska deras framtida valmöjligheter till studier. Att dra en knivskarp gräns mellan yrkes- och studieförberedande programs behörighetskrav är inte befogat. Enskilda yrkesprogram kan nämligen mycket väl kräva lika stora förkunskaper som studieförberedande program eller större. De nya behörighetsreglerna kommer inte att leda till att eleverna får bättre kunskaper eller att fler elever når målen. Däremot ökar behörighetsreglerna sorteringen av elever genom att kanske 15 000 gymnasieelever inte kommer att bli behöriga till ett högskoleförberedande program. Vi föreslår därför att det som huvudregel ska krävas godkänt i svenska (eller svenska som andraspråk), engelska och matematik samt ytterligare fem ämnen för intagning till alla nationella program eller motsvarande. Det gör att även elever med snävare intressen med inriktning mot antingen praktisk-estetiska utbildningar eller samhällsvetenskapliga och naturvetenskapliga utbildningar får möjlighet att bli behöriga till samtliga program. Det får bli regeringens uppgift att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad vi nu anfört. Lokala styrelser med elevmajoritet, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:So543 yrkande 10 och avslår motion 2010/11:Ub259. En försöksverksamhet med lokala skolstyrelser med elevmajoritet i kommunala gymnasieskolor startades . Den möjligheten avskaffades dock 2007. Elevorganisationer, lärarorganisationerna samt Skolledarna var alla positiva till försöksverksamheten med lokala styrelser med elevmajoritet. De lokala styrelserna var ofta en viktig injektion i arbetet med att involvera eleverna djupare i skolarbetet och öka demokratiseringen av skolan. Försöket var mycket positivt. Möjligheten att inrätta lokala styrelser med elevmajoritet vid kommunala gymnasieskolor bör återinföras. Det får bli regeringens uppgift att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad jag nu anfört. Lokala styrelser med elevmajoritet, punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub259 och avslår motion 2010/11:So543 yrkande 10. har det funnits en försöksverksamhet med lokala styrelser med elevmajoritet i kommunala gymnasieskolor som avskaffats. Försöksverksamheten har fungerat ytterst väl och aktivt bidragit till bättre skolmiljöer, mer aktivt ansvarstagande från elevernas sida och ökat demokratiseringen av skolan. På samma sätt som arbetstagare har inflytande över sina arbetsplatser borde gymnasieelever ges inflytande i skolan. Möjligheten att inrätta lokala styrelser med elevmajoritet i de kommunala gymnasieskolorna bör således återinföras. Det får bli regeringens uppgift att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad vi nu anfört. Tvärvetenskaplig inriktning på samhällsvetenskapsprogrammet, punkt 7 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub473. Det socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbara samhället aktualiserar behovet av en bred förståelse för det komplexa samspelet mellan naturprocesserna och samhällsplaneringen. Tvärvetenskaplig forskning och utbildning är avgörande för att åstadkomma en kunskapsbaserad hållbar samhällsutveckling. För många ungdomar är valet mellan natur- och samhällsvetenskaplig utbildning svårt. Genom gymnasiereformen finns på naturvetenskapsprogrammet en inriktning som benämns naturvetenskap och samhälle. Vi föreslår att regeringen inrättar en motsvarande inriktning på samhällsvetenskapsprogrammet med fokus på långsiktigt hållbar samhällsutveckling. Därigenom får gymnasieskolan en gemensam tvärvetenskaplig utbildningsväg inom de båda programmen. ger eleverna möjlighet att avvakta med det definitiva valet mellan naturvetenskaps- och samhällsvetenskapsprogrammen och förhindrar därmed felval och inlåsningseffekter som kan bli konsekvensen av den beslutade gymnasiereformen. Med detta förslag kommer färre elever att behöva ta omvägen via komvux eller tekniskt basår när de vill vidare till högre studier. Dessa elever kommer således snabbare ut på arbetsmarknaden. Regeringen bör vidta behövliga åtgärder med anledning av vad jag anfört. Ämnet estetisk verksamhet, punkt 8 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub276 yrkande 3. Vi tycker att det är självklart att alla gymnasieelever ska utveckla och använda sin fantasi och kreativitet samt förmågan att kommunicera genom att delta i estetisk verksamhet. Det krävs också kunskaper för att ta del av och tolka det kulturella utbudet. Kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer är dessutom en av de åtta nyckelkompetenser för livslångt lärande som fastställts av EU, och som ställt sig bakom. Estetik, kreativitet och förmåga att uttrycka sig konstnärligt är vidare en tillgång i många yrken och bör därför ingå som ett gymnasiegemensamt ämne i de nationella programmen i gymnasieskolan. Det får bli regeringens uppgift att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad vi nu anfört. Innehåll i turismutbildningar, punkt 9 (SD, V) av (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju410 yrkande 6 och avslår motion 2010/11:Ub273. Många av eleverna i turismutbildningar på gymnasie- och högskolenivå kommer med all sannolikhet att komma i kontakt med barnsexturism och barnprostitution. Kunskaper om dessa frågor bör därför integreras i dessa utbildningar. Regeringen bör vidta behövliga åtgärder med anledning av vad vi anfört. Avgiftsfri skolmat, punkt 11 (MP, SD, V) av (MP), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub293 och avslår motion 2010/11:Ub403. Enligt skollagen (2010:800) ska skolmaten i den obligatoriska vara avgiftsfri. I gymnasieskolan, som är en frivillig skolform, har huvudmannen rätt att ta ut avgifter för skolmaten. Det sker också på vissa håll. Det finns flera skäl för att införa en rätt till avgiftsfri skolmat även vid gymnasieskolor. Exempelvis är det en så stor andel av ungdomarna som går i gymnasieskolan att den kan ses som en allmän rättighet. Vidare behöver elever en näringsriktig måltid i skolan för att klara av att prestera optimalt vid undervisningen. Avgiftsfri skolmat motverkar också att klyftor uppstår mellan eleverna eftersom elever med svagare ekonomisk bakgrund riskerar att inte ha råd med skolmaten. Mot denna bakgrund är det viktigt att införa rätt till avgiftsfri skolmat i såväl kommunala som fristående gymnasieskolor. Det får bli regeringens uppgift att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad vi nu anfört. Registerkontroll av personal i gymnasieskolan, punkt 12 (S, SD) av (S), (S), (S), (S), (S), (SD) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub258. Lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg syftar till att stärka barns och ungdomars skydd mot främst sexuella övergrepp genom att förhindra att personer som dömts för vissa brott anställs inom de aktuella verksamheterna. Arbetsgivaren är enligt lagen skyldig att kräva ett brottsregisterutdrag från den person man vill anställa. Lagen omfattar alla utan undantag för någon personalkategori som söker arbete inom förskoleverksamhet, förskoleklass, skolverksamhet för skolpliktiga barn och skolbarnsomsorg. Däremot omfattas inte anställda i gymnasieskolan. Vi menar att lagen innebär ett viktigt skydd för barn och ungdomar och bör utsträckas till att skydda alla minderåriga. Eftersom elever är minderåriga under gymnasiets första och andra år, bör lagen gälla även dem som söker arbete i gymnasieskolan. Vi anser att regeringen skyndsamt bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över möjligheten att låta lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg även omfatta anställda i gymnasieskolan. Avgiftsfri skolmat, punkt 11 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: har gymnasieskolornas huvudmän rätt att ta ut en avgift för skolmaten. En stor majoritet av kommunerna väljer ändå att ge ersättning till sina gymnasieskolor och de fristående gymnasieskolorna i kommunen så att någon avgift för skolmat inte tas ut. Vår uppfattning är att avgifter ska undvikas i skolan. För eleverna och deras familjer kan skolmåltidsavgifter vara betungande, och vi vet att skolluncherna är viktiga för elevernas välmående och hälsa. Sambandet mellan en god hälsa och goda kunskapsresultat är också väl belagt. För att kunna ställa oss bakom en reform som innebär avgiftsfri skolmat på alla gymnasieskolor i hela landet och som uppfyller finansieringsprincipen krävs dock mer fakta om de ekonomiska konsekvenserna av ett sådant förslag. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Ju410 av m.fl. (V):