bet · GY01MJU12 · 2011-02-15 00:00:00 — Det finns ett växande intresse hos konsumenterna att köpa produkter med olika typer av miljö- och klimatmärkningar. Det är positivt att certifiering på initiativ av marknadens aktörer växer fram eftersom det ökar konsumentens möjligheter att välja. Det är dock viktigt att sådana initiativ ser till en produkts hela s.k. fotavtryck, dvs. hur mycket en produkt påverkar miljön från det att den produceras till det att varan fraktas hem till konsumenten. Landsbygdsminisetern anförde vidare att myndigheterna på olika sätt kan bidra med kunskaper och verktyg som underlättar konsumenternas val. har ett sektorsansvar inom miljömålsområdet och har även beviljats särskilda medel för att arbeta med livsmedelskedjans klimatpåverkan. Från Landsbygdsdepartementet har utskottet inhämtat följande. När det gäller styrmedel inom jordbrukssektorn har flera av de insatser som finns inom ramen för det svenska landsbygdsprogrammet en direkt eller indirekt positiv effekt på utsläppen av klimatgaser från jordbruket. Exempel på direkta effekter är stöd till biogasproduktion medan det omfattande arbetet med att minska växtnäringsförlusterna från jordbruket är exempel på betydelsefulla indirekta effekter. Kopplingen mellan dessa åtgärder och klimatet har förtydligats genom en ändring av det svenska landsbygdsprogrammet 2009. rekommenderar i sina kostråd ett intag på kött och köttprodukter per person och dag. Detta skulle innebära en minskning på jämfört med nuvarande köttkonsumtion. Även arbetet med matsvinnet är viktigt. Matsvinnet beräknas enligt Landsbygdsdepartementet uppgå till i konsumentledet. För produkter som frukt och grönt beräknas hushållens svinn till och för köttprodukter . Varje svensk slänger i snitt hushållsavfall . Man har beräknat att det i EU:s 27 medlemsstater fanns ca matavfall 2007, varav hushållen står för ca , och man räknar med att avfallsmängden kommer att uppgå till . Om den totala mängden hushållsavfall i skulle minska med , skulle de årliga utsläppen av växthusgaser enligt departementet minska med . Indirekt skulle detta också kunna leda till att köttkonsumtionen kan minska, och därför är arbetet med ett minskat matsvinn angeläget. På nationell nivå har startat ett projekt som löper och in på 2011 kallat Minskat livsmedelssvinn i hem och skola. har inledningsvis sammanställt befintlig kunskap om svinn som är relevant för svenska förhållanden samt kunskap om optimal förvaring och hållbarhet gällande både kvalitetsaspekter och säkerhetsaspekter. Sammanställningarna ska utgöra underlag för att ta fram råd riktade till konsumenter för att minska svinnet. deltar också i det pågående samarbetet i Samma (Samverkansgruppen för minskat matavfall) med representanter från berörda myndigheter och organisationer. Detta samarbete kommer att leda till specifika insatser. När det gäller primärproduktionen har haft i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att minska utsläppen från jordbruket (rapport 2010:10). har remissbehandlats, och förslagen i rapporten bereds inom . Miljömålsberedningen har i ett delbetänkande föreslagit en handlingsplan för hur strategier bör utvecklas i miljömålssystemet i förhållande till miljökvalitetsmålen och generationsmålet (SOU 2010:101). I betänkandet anförs att konsumtionens betydelse för miljön, såväl inom som utanför gränser, kommer att uppmärksammas i alla delar av beredningens arbete. Beredningen avser att återkomma med förslag till vissa etappmål i miljömålssystemet. I samband med behandlingen av klimatpropositionen anförde utskottet att konsumenterna med kunskap kan göra medvetna val. Aktiviteter som ökar kunskapen kring livsmedelskedjans miljö- och klimatpåverkan i de fall där kunskapsluckor finns är särskilt angelägna, liksom aktiviteter som bidrar till att sprida kunskap om lämpliga åtgärder för att minska påverkan (bet. 2008/09:MJU28). Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och vill framhålla konsumentens viktiga roll vid valet av miljösmarta livsmedel. Med det anförda avstyrker utskottet motion MJ392 (V) yrkandena 1 och 2. Beträffande frågan om subventioner inom EU vill utskottet framhålla att allmänna och långsiktiga målsättning för framtida reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken är en avreglerad, marknadsorienterad och konkurrenskraftig jordbrukssektor styrd av konsumenters efterfrågan och hänsyn till miljön, inklusive slopade utbudsbegränsningar och marknadsprisstöd och en utfasning av direktstöd. Utskottet har inhämtat att det kopplade direktstödet i form av slakt- och handjursbidrag ska frikopplas enligt överenskommelsen om en översyn av den gemensamma jordbrukspolitiken. har beslutat att fortsätta bevilja handjursbidrag och förlägga tidpunkten för frikoppling till 2012 (regeringsbeslut ). Motion MJ392 (V) yrkande 3 avstyrks därmed. När det gäller frågan om ekonomiska styrmedel riktade mot livsmedelskedjans miljöpåverkan vill utskottet inledningsvis hänvisa till klimatpropositionen (prop. 2008/09:162). I propositionen anges de åtgärder regeringen anser är lämpliga att vidta för att uppnå målen med klimatpolitiken till 2020. När det gäller livsmedel nämns bl.a. att ytterligare insatser inom den gemensamma jordbrukspolitiken behövs för att möta de utmaningar som vi nu står inför. Inom landsbygdsprogrammet bör därför åtgärder inom klimat- och vattenområdena ha hög prioritet för att kunna medverka till att nå uppställda miljömål. Livsmedelskedjans klimatpåverkan är betydande. har ansvar att inom ramen för sitt verksamhetsområde stödja och följa upp att nödvändiga åtgärder vidtas för att minska livsmedelskedjans klimatpåverkan. Detta arbete bör stärkas. Utskottet har tidigare behandlat frågan om ekonomiska styrmedel. Utskottet hänvisade då till landsbygdsminister svar på en interpellation (2006/07:318) angående köttkonsumtionens miljöpåverkan. I sitt svar uppgav ministern att regeringen inte hade för avsikt att införa miljöavgifter på de vegetabilier som användes för djuruppfödning eller miljöbonus till vegetabilisk produktion då detta inte var styrmedel som regeringen förespråkade (protokoll 2006/07:67). Vidare uppmärksammades att skatteutskottet med hänvisning till uttalanden vid behandlingen av allmänna motioner avstyrkt motioner om beskattning av animalieproduktionens miljöpåverkan, en bedömning som miljö- och jordbruksutskottet delade (bet. 2008/09:MJU28, 2009/10:MJU1). Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker därmed motion MJ392 (V) yrkande 5. När det gäller frågan om hur kommunerna arbetar med information om kosthållning konstaterar utskottet att detta i första hand är en angelägenhet. Regeringen har dock enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet beslutat att ska bygga upp ett nationellt kunskapscenter för att stimulera kommuner och landsting att ta fram handlingsprogram för t.ex. måltider i förskola, skola och äldreomsorg för att öka förståelsen av kopplingen mellan mat och miljö bl.a. för att minska matsvinnet. Med det anförda avstyrks motion MJ392 (V) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om produktion och distribution av biodrivmedel (MP, KD), små biogasanläggningar (S), pilotlän (S, MP, V), koldioxidutsläpp från bilar (KD) och gränsvärden för partiklar (S). Jämför reservationerna 7 (S), 8 (MP, V), 9 (V) och 10 (S, MP, V). I motion MJ352 (KD) uppmärksammas behovet av stabila villkor för produktion och utveckling av biodrivmedel och en satsning på forskning och kommersialisering. Enligt motionen bör man även utreda förutsättningarna för att öka andelen förnybart bränsle och utreda ett kvotsystem. I likhet med kravet på låginblandning av etanol i bensin bör enligt motion N398 (MP) yrkande 17 införas ett krav på maximiinblandning av fossilgas i den fordonsgas som säljs som drivmedel. Enligt motion MJ325 (S) bör etableringen av mindre gårdsbiogasanläggningar underlättas. Det finns möjlighet att söka pengar för att utveckla och bygga anläggningar, men ansökningsprocessen och tillståndsgivningen är alltför krånglig. Regelverket skulle därför behöva ses över för att på så sätt underlätta projektering och byggande av små biogasanläggningar. Enligt motion MJ368 (KD) bör staten ta ett ansvar för en utbyggd biogasproduktion där tång och alger utnyttjas. och lider svårt av övergödning som bl.a. yttrar sig i en kraftig tillväxt av alger, tång och sjögräs. Det finns en möjlighet att återvinna den energi som ligger dold i tång och alger genom biogasproduktion och minska övergödningen av . I motion MJ364 (S, MP, V) föreslås att ska vara pilotlän för att bli fossilfritt 2015 samt att klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) ska återinföras för att möjliggöra för kommuner i att investera i biogaspumpar. I motion T409 (KD) yrkandena 9 och 10 anförs att genomsnittsutsläppen av koldioxid från nyproducerade bilar inom EU bör sänkas till max /km och max /km samt att ett tak för koldioxidutsläpp, som ingen bilmodell får överskrida, bör införas. Nyproducerade bilar inom EU får inte ha ett högre genomsnittsutsläpp av koldioxid än /km och max /km . Dessa gränser uttrycker en alltför låg målsättning. I motion MJ207 (S) anförs att inom EU bör verka för att gränsvärdena för utsläpp av luftförorenande partiklar sänks. Förslagen till gränsvärden för luftföroreningspartiklar tillåter alltför höga halter enligt experter inom . När det gäller frågan om produktion och utveckling av biodrivmedel kan inledningsvis nämnas att har beslutat om nya mål för förnybar energi för (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25 rskr. 2008/09:301). Andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energianvändningen. Inom transportsektorn ska andelen förnybar energi vara . Båda dessa mål utgår från de krav som ställs på inom direktivet om främjande av förnybar energi (2009/28/EG). Som vägledande mål för användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel i gäller att denna användning ska utgöra av den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål beräknat på energiinnehåll. ska användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel uppgå till . Av budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 21) framgår att utveckling, kommersialisering och spridning av ny teknik är en viktig del i arbetet med att förverkliga regeringens höga ambitioner inom klimat- och energipolitiken. Det är därför enligt propositionen angeläget att stimulera användning av energitekniker som är gynnsamma i ett klimatperspektiv, men som ännu inte är kommersiellt konkurrenskraftiga i jämförelse med på marknaden redan etablerade tekniker. ligger i den absoluta internationella framkanten vad gäller teknik för produktion av andra generationens biodrivmedel. Tekniken har nått stadiet mellan utveckling och demonstration, och behövs stöd till uppgradering av processerna till industriell skala och demonstration. Genom riktade insatser bedöms det vara möjligt att bidra till ett genombrott för kommersiellt gångbar teknik för produktion av biodrivmedel som är betydligt mer resurseffektiva än de som är kommersiellt tillgängliga. Regeringen har därför avsatt totalt 20092011 för demonstration och kommersialisering av ny energiteknik. Satsningen avser till största delen demonstrationsanläggningar för andra generationens biodrivmedel men också demonstration och kommersialisering av annan energiteknik av stor nationell betydelse och omfattande exportpotential, t.ex. teknik avseende el- och elhybridfordon och elproduktion. Det är även enligt budgetpropositionen angeläget att stimulera användning av andra energitekniker som är gynnsamma i ett klimatperspektiv, men som ännu inte är kommersiellt konkurrenskraftiga i jämförelse med på marknaden redan etablerade tekniker. Biogas och solceller är två tydliga exempel på sådana tekniker. Regeringen har gett i uppdrag att i samråd med och utveckla en sektorsövergripande långsiktig strategi och föreslå åtgärder som bidrar till ökad användning av biogas. I slutrapporten som redovisar förslaget till biogasstrategi presenteras 40 konkreta förslag och prioriteringar för att stärka biogasens konkurrenskraft och därmed realisera potentialen för lönsam biogasproduktion och användning (, Förslag till en sektorsövergripande biogasstrategi, . Förslagen bereds inom . När det gäller kvotpliktssystem för biodrivmedel, dvs. att distributörerna eller oljebolagen åläggs en skyldighet att leverera en viss andel biodrivmedel i förhållande till försäljningen av fossila drivmedel, har frågan varit föremål för olika utredningsinsatser . Den senaste utredningen gjordes av på grundval av ett regeringsuppdrag och redovisas i rapporten för biodrivmedel (ER 2009:27). förslag remitterades till en bred krets . Utredningens förslag har dock enligt vad utskottet inhämtat inte bedömts vara genomförbart med den utformning som energiskattedirektivet har (direktiv /96/EG om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet). Det pågår diskussioner om att revidera energiskattedirektivet. har aviserat planer på en ändring av direktivet . Efter det att energiskattedirektivet har omförhandlats kan det bli aktuellt att åter undersöka möjligheterna att ersätta skattebefrielsen för biodrivmedel med ett kvotpliktssystem. Med hänvisning till det arbete som pågår anser utskottet att motion MJ352 (KD) kan lämnas utan vidare åtgärd. Med anledning av frågan om maximiinblandning av fossilgas vill utskottet anföra att det har vidtagits ett flertal satsningar beträffande biogas . Enligt Energimyndigheten handlar det sett över en längre tidsperiod om mer än som svenska staten via och stöttat biogasutvecklingen i form av olika investeringsstöd, bl.a. ca till olika distributionssystem. Genom dessa satsningar har man velat bidra till stärkt konkurrenskraft för biogas. har biogasen till fordon ett starkt stöd genom skattebefrielse från koldioxidskatt. Trots detta har i sin utredning om biogasens framtida roll påpekat att den samhällsekonomiska biogaspotentialen än så länge är mindre än . Denna omsättning räcker inte för stora investeringar i gasledningar för biogas separat. har därför stött den förändring av gasbeskattning som gör det möjligt att distribuera biogas tillsammans med fossil metangas utan att biogasen behöver beskattas som övrig fossil gas. Även då gasdistributionsledningar saknas kan kostnaderna för att försörja stadsbussar, distributionsfordon och andra fordonsflottor som tankas vid särskilda depåer vara rimliga. Miljönyttan av att gas ersätter diesel i tätorter kan ändå enligt nås till rimliga kostnader (ER 2010:23). Enligt uppgift från finns inga planer på att införa regler om maximal inblandning av fossilgas i fordonsgas. I stället finns det ekonomiska incitament i form av skattebefrielse för biogas. Andelen biogas har stadigt ökat och utgör nu i genomsnitt av all gas till fordon. Biogasstrategin (ER 2010:23) bereds inom och ytterligare åtgärder som bidrar till ökad användning av biogas kan övervägas inom ramen för detta arbete. Motion N398 (MP) yrkande 17 avstyrks härmed. När det gäller frågan om att underlätta etableringen av mindre biogasanläggningar erbjuder landsbygdsprogrammet 20072013 stora möjligheter att stödja och utveckla produktion och förädling av förnybar energi, exempelvis genom investeringsstöd för biogasproduktion. Regeringen har beslutat att inom ramen för landsbygdsprogrammet förstärka möjligheterna att ge stöd till investeringar kopplade till biogasproduktion på totalt . Ytterligare medel har gjorts tillgängliga för perioden 20102013. Satsningen syftar till att minska utsläppen av växthusgaser och förbättra förutsättningar för tillväxt, innovation och nya jobb på landsbygden (prop. 2010/11:1 utg.omr. Utskottet har inhämtat att frågan om stöd till biogasanläggningar ingår i regeringens och de statliga myndigheternas arbete med regelförenklingar. ser kontinuerligt över stödhanteringen och driver projekt tillsammans med länsstyrelserna. Man arbetar bl.a. med att förenkla ansökningsförfarandet och ärendehanteringen. Utskottet avstyrker därmed motion MJ325 (S). Frågan om att använda tång och alger vid biogasproduktion har behandlats av i förslaget till en sektorsövergripande biogasstrategi (ER 2010:23). I rapporten anför att läget beträffande alger är sådant att man inte kan bedöma vare sig tillgången på alger eller de miljömässiga konsekvenserna av en rötning av dessa. Det ansågs därför inte möjligt att inkludera alger i en biogasstrategi. Däremot kan det enligt finnas anledning påbörja en forskning som senare kan resultera i ett utvecklingsprojekt. En förutsättning för en eventuell produktion är också att det finns kostnadseffektiva system dels för rötning, dels för hantering av alger i samband med insamling och transport. Enligt uppgift från är även rötning av tång på forskningsstadiet. Med det anförda avstyrks motion MJ368 (KD). När det gäller frågan om att utse ytterligare pilotlän för grön utveckling, vill utskottet uppmärksamma att samtliga länsstyrelser har i uppgift att strategiskt samordna och leda det regionala arbetet med att förverkliga den statliga politiken för minskad klimatpåverkan och energiomställning. I uppgiften ingår att stödja såväl kommunernas som näringslivets klimat- och energiarbete. För att ytterligare främja och utveckla det regionala klimat- och energiarbetet samt nyttja det för att främja en miljödriven tillväxt utsåg regeringen tre pilotlän för grön utveckling. Uppdraget riktar sig till länsstyrelserna för , och län. Länsstyrelserna i pilotlänen får vardera för att utveckla arbetsmetoder och verktyg samt dela med sig av sina erfarenheter och ge vägledning till andra län. Pilotlänen ska också bidra med analyser av konsekvenser av nationella styrmedel på regional nivå i syfte att identifiera hinder och möjligheter för minskad klimatpåverkan och energiomställning (prop. 2010/11:1 utg.omr. Utskottet har från inhämtat att det inte finns några planer på att utse fler pilotlän. Utskottet, som anser att det inte är uppgift att anvisa vilka län som ska utses till pilotlän, avstyrker motion MJ364 (S, MP, V). Genomsnittsutsläppen av koldioxid från nyproducerade bilar inom EU regleras i förordning 443/2009/EG av om utsläppsnormer för nya personbilar som del av gemenskapens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon. Genom förordningen ställs nya krav på tillverkarna av personbilar avseende koldioxidutsläpp. arbetar med att ta fram tillämpningsföreskrifter. Kommissionen har föreslagit att regelverket utvidgas med liknande bestämmelser för lätta nyttofordon, KOM(2009) 593. Kommissionen ska 2013 se över förordning 443/2009/EG och i samband med detta undersöka hur man i praktiken kan uppnå målet på CO2/km för personbilar. Inför införandet av detta steg kan enligt frågan om utsläppsnivån åter komma att behandlas. Motion T409 (KD) yrkandena 9 och 10 avstyrks därmed. Utskottet har tidigare behandlat frågan om partiklar. Utskottet refererade då till att en översyn skett av gränsvärden för partiklar i luft i samband med att EU antog ett nytt luftkvalitetsdirektiv (direktiv /50/EG av om luftkvalitet och renare luft i ). I det nya direktivet ingår reglering av fina partiklar (PM2,5). Enligt uppgift från drev vid arbetet med direktivet linjen att gränsvärdet för partiklar skulle vara betydligt lägre, men hade ingen framgång med detta (bet. 2007/08:MJU15 och 2008/09:MJU28). EU-direktivet har i genomförts med en ny luftkvalitetsförordning (SFS 2010:477) som ersätter förordningen (SFS 2001:527) om miljökvalitetsnormer för utomhusluft. I likhet med har kommunerna enligt förordningen det övergripande ansvaret för kontrollen av miljökvalitetsnormerna. Kommunerna ansvarar också för att rapportera övervakningsresultaten, informera kommuninvånarna om aktuell luftkvalitet samt underrätta om risk för överskridande till . Kommissionen ska enligt direktivet 2013 se över bestämmelserna om PM2,5 och lägga fram ett förslag för och rådet. Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anförda motion MJ207 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motioner om torv (S), biokol och klimatarbetet i statliga verksamheter (MP). Motion MJ285 (S) tar upp frågan om torvens roll i systemet med utsläppsrätter. Torven är enligt motionen en mycket viktig energikälla och bör klassas som ett biobränsle. Torvbrytning och torvförbränning är ett viktigt komplement till andra biologiska och förnybara bränslen. Inte minst viktig är torven då den förbränns tillsammans med andra trädbränslen för att skapa högre verkningsgrad och minska driftsstörningar, vilket ger mindre miljöpåverkan. Enligt motion MJ269 (MP) bör en skyndsam utredning ske kring styrmedel för att stimulera biokolteknik. Inblandning av ur atmosfären återvunnet växtkol bör betraktas som en klimatåtgärd. Koldioxidskatten bör utvecklas för att stödja denna teknik. Behoven av stöd för ombyggnad av befintliga kraftvärmeverk och andra förbränningsanläggningar till pyrolys bör utredas. I motion MJ218 (MP) yrkande 4 anförs att statligt ägda bolags investeringar bör användas för att aktivt stödja utvecklingen av biokoltekniken. Motionen tar vidare upp frågan om att statligt ägda bolags investeringar bör bidra till att minska utsläppen av koldioxid till atmosfären. Staten bör föregå med gott exempel och kräva att de verksamheter man har inflytande över prioriterar arbetet med att minska klimatpåverkan och arbetar med förebyggande anpassning som en del i sitt utvecklingsarbete. Utskottet har tidigare behandlat frågan om torv som biobränsle (bet. 2008/09:MJU28, 2009/10:MJU1). Utskottet anförde då bl.a. följande. Energitorv kan under vissa villkor användas som bränsle med ett samlat bidrag till växthuseffekten som kan vara väsentligt mindre än vad som motsvarar torvbränslets innehåll av kol. Under vissa betingelser kan användning av torv ha en positiv nettopåverkan på klimatet. För att möjliggöra en sådan användning är det viktigt att verka för att IPCC:s (FN:s vetenskapliga klimatpanel) och anpassas. Oaktat detta måste torvbrytning ske med stor hänsyn till natur- och kulturvärden. är berättigat till tilldelning av elcertifikat och är därmed i stort sett likställt med biobränslen i det nationella elcertifikatssystemet. Torven är befriad från energi- och koldioxidskatt vid förbränning, men är belastad med svavelskatt och ingår även i EU:s system för handel med utsläppsrätter. I handelssystemet har torven tilldelats en relativt hög emissionsfaktor baserad på dess innehåll av kol utan beaktande av främst torvbrukets inverkan på naturliga flöden av metan. Vidare framhöll utskottet betydelsen av att ta fram underlag och förslag som kan användas i syfte att verka för att IPCC:s och anpassas så att framtida torvbruk behandlas med utgångspunkt från verksamhetens samlade bidrag till växthuseffekten på ett klimatanpassat sätt. Ett sådant underlag som nämndes av utskottet har tagits fram av (Uppdrag om underlag avseende torvanvändning och växthusgasbalanser, ER 2010:43, ). I rapporten anförs bl.a. följande. bedömer att det är möjligt sett över en livscykel där man tar hänsyn till växthusgasutsläppen samt koldioxidupptagen över hela förloppet att anpassa emissionsfaktorn vid förbränning av torv så den bättre speglar torvanvändningens totala klimatpåverkan. Området är emellertid komplext. Hänsyn bör på olika sätt tas till bl.a. valet av mark, olika torvmarkers egenskaper, efterbehandlingens effekter, sameldningseffekter, bevarandet av biologisk mångfald och synen på andra bränslens livscykelperspektiv. bedömer emellertid att det inom ramarna för IPCC:s riktlinjer och FN:s ramkonventions regelverk inte finns någon möjlighet att använda ett perspektiv som utgår från torvens samlade effekter på växthusgasbalanserna, eftersom ett sådant perspektiv spänner över flera inventeringskategorier och kräver utrymme för uppskattade förändringar över tiden.