bet · GZ01AU1 · 2011-11-28 00:00:00 — Diskrimineringsgrunderna kön, ras och etniskt ursprung har i den nu gällande EU-lagstiftningen ett mer långtgående skydd. Syftet är att säkerställa samma nivå av skydd mot diskriminering oavsett diskrimineringsgrund. Förslaget behandlas nu inom EU. Därutöver kan nämnas att ett antal statliga myndigheter arbetar med att motverka diskriminering i sin verksamhet, såväl internt som externt. Till exempel har länsstyrelserna utarbetat en handlingsplan för lika rättigheter och möjligheter som ska genomföras 20102012. Utskottet anser att det är viktigt att förebygga diskriminering i arbetslivet och att arbetsgivare har kunskap om diskrimineringslagens bestämmelser om aktiva åtgärder. I sammanhanget noterar utskottet att DO har avslutat de ärenden om aktiva åtgärder i arbetslivet som var överförda från de tidigare ombudsmännen. DO har därutöver planerat att inleda en granskning av landstingens planer för det förebyggande arbetet mot diskriminering. Utskottet noterar dock att DO inte har initierat några granskningar av aktiva åtgärder mot bakgrund av att handläggningen av enskilda ärenden prioriterats. Inom utbildningsområdet har av samma skäl endast ett mindre antal granskningar initierats. Utskottet välkomnar därför att regeringen fattat beslut om en ändring i DO:s regleringsbrev som innebär att myndigheten särskilt ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits vad gäller tillsynen över aktiva åtgärder. Utskottet noterar även att frågor om hur efterlevnaden av bestämmelser om aktiva åtgärder i arbetslivet kan förbättras bereds i . Att som i sin motion A388 helt vilja ta bort anslaget till och på så sätt även försämra och försvåra möjligheterna för de individer som utsätts för diskriminering att ta till vara sin rätt enligt diskrimineringslagen finner utskottet såväl anmärkningsvärt som ansvarslöst. Utskottet anser att arbetet för lika rättigheter och möjligheter och arbetet mot diskriminering även fortsättningsvis måste ha högsta prioritet. En effektiv och heltäckande diskrimineringslagstiftning är nödvändig för att vi i ska kunna bekämpa handlingar som direkt eller indirekt kränker principen om alla människors lika värde. I sammanhanget vill utskottet erinra om att den svenska diskrimineringslagstiftningen grundar sig på flera internationella juridiska instrument på området till vilka har anslutit sig, däribland de tre om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering och om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. är även bundet av EU-direktivet mot etnisk diskriminering (direktiv /43/EG) respektive arbetslivsdirektivet (direktiv /78/EG). Mot bakgrund av det ovan anförda ställer sig utskottet bakom regeringens förslag om medelsanvisning på anslag 2:1 (prop. punkt 6 i denna del) och motsätter sig motion A388 i denna del. Motionerna A377 (MP) yrkande 1 i denna del och A362 (V) i denna del kan inte heller godtas. En sammanställning av anvisningar på anslag inom utgiftsområde 13 finns längre fram i betänkandet. Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlas anslag 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. och två motioner med påverkan på detta anslag. Anslag 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. används för insatser mot diskriminering, rasism, homofobi och liknande former av intolerans. Anslaget används också för stöd till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck samt för stöd till verksamheter som förebygger och motverkar diskriminering. I propositionen föreslås att anslaget ökar med under 20122014 för att finansiera kunskapshöjande insatser för barn och ungdomar om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. För att finansiera uppföljningen av rekommendation om åtgärder för att motverka diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet föreslår regeringen att anslag 2:2 minskas med . ökas anslag 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet inom utgiftsområde 5 med motsvarande belopp. I propositionen (prop. punkt 6 i denna del) föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag på ca på anslag 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. . Motioner med anslagspåverkan 2012 föreslår i motion A377 yrkande 1 att anslag 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. ökar med . Enligt partiet finns det oroande tendenser som tyder på att såväl rasism som homofobi fått ökat fotfäste i . Resurser bör tillföras antidiskrimineringsbyråer för att de ska kunna föra statistik som möjliggör jämförelser och mellan olika delar av landet. anser i motion A388 att anslag 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. ska avskaffas i sin helhet eftersom det inte bedöms resultera i någon vettig avkastning åt det svenska folket. Propositionens och motionernas förslag till anslag 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Belopp i tusental kronor 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Utskottet vill inledningsvis konstatera att rasism, främlingsfientlighet, homofobi, sexism, könsdiskriminering, diskriminering av personer med funktionshinder och andra former av intolerans är tydliga tecken på ett intolerant klimat. Det måste aktivt motverkas. Rasistiska och andra uppfattningar och värderingar som står i strid med principen om alla människors lika värde är ett hot mot hela den värdegrund som bär upp en demokrati. Arbetet mot diskriminering måste omfatta alla. Den grundläggande principen om alla människors lika värde gäller såväl inrikes födda som invandrade till . Utskottet välkomnar regeringens satsning på att skapa förutsättningar för arbetet mot rasism och liknande former av intolerans. Att ta ett samlat grepp i dessa frågor är särskilt angeläget. Utskottet noterar att regeringen tillsatt en utredning i syfte att få en kunskapsöversikt för att kunna identifiera brister som bör åtgärdas i det fortsatta arbetet (dir. 2011:39). En treårig satsning för kunskapshöjande insatser för barn och ungdomar om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans kommer också att genomföras . Utskottet noterar även att regeringen gett Forum för levande historia i uppdrag att genomföra en kartläggning av antisemitism och islamofobi (A2011/1622/DISK). Dessutom noterar utskottet att det via beviljades bidrag till 18 organisationer och att stödet fördelades mellan insatsområdena rasism, afrofobi, islamofobi, antiziganism, antisemitism, homofobi eller en kombination av dessa. Att hbt-personer fortfarande drabbas av diskriminering och kränkningar i det svenska samhället är oacceptabelt. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens satsning på att intensifiera arbetet med att främja lika rättigheter och möjligheter för hbt-personer. Utskottet noterar att hbt-personers rättigheter och möjligheter uppmärksammats i uppdrag till olika myndigheter, och att det beviljades bidrag till fem organisationer. Stödet har medverkat till att fler hbt-personer fått möjlighet att delta i organisationslivet och därmed fått stärkta rättigheter. anför i sin motion A388 att anslag 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. bör tas bort i sin helhet. Utskottet vill återigen betona att motion ger uttryck för en såväl anmärkningsvärd som ansvarslös politik. Utskottet anser att arbetet för lika rättigheter och möjligheter och arbetet mot diskriminering även fortsättningsvis måste ha hög prioritet. Att skyddas mot diskriminering är en mänsklig rättighet och inte något förhandlingsbart. Som utskottet anfört tidigare i betänkandet grundar sig den svenska diskrimineringslagstiftningen på flera internationella juridiska instrument på området som har anslutit sig till, däribland de tre om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering och om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. är som medlem i EU även bundet av EU-direktiven mot etnisk diskriminering (dir. 2000/43/EG) respektive arbetslivsdirektivet (dir. 2000/78/EG). I sammanhanget vill utskottet uppmärksamma att för mänskliga rättigheter antog en resolution som uttrycker stor oro för våld mot och diskriminering av hbt-personer. Det var första gången som en resolution om hbt-frågor antogs i FN. Även medlemsländer har enats om en rekommendation som ger uttryckligt skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Mot bakgrund av det ovan anförda ställer sig utskottet bakom regeringens anslagsförslag (prop. punkt 6 i denna del). Anslagsförslagen i motionerna A377 (MP) yrkande 1 i denna del och A388 (SD) i denna del kan inte godtas. En sammanställning av anvisningen på anslag inom utgiftsområde 13 finns längre fram i betänkandet. Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlar utskottet anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder och en motion som har påverkan på anslaget. I avsnittet behandlas även ett förslag till bemyndigande. Anslaget används för att stödja projekt och insatser som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. Anslaget kan även användas för vissa administrativa kostnader som är en förutsättning för genomförandet av uppdragen hos berörda myndigheter. satsas totalt på åtgärder inom jämställdhetsområdet. I propositionen framhålls det att erfarenheterna från regeringens jämställdhetssatsning under 20072010 visat att långsiktighet i stödet till olika verksamheter är en viktig förutsättning för måluppfyllelsen. För att säkerställa ett effektivt genomförande av satsningen krävs goda förutsättningar för planering. Myndigheterna behöver tillräckligt med tid för att förbereda genomförandet i sina verksamheter. Insatser som initierats kan komma att medföra ekonomiska åtaganden under kommande budgetår. I propositionen (prop. punkt 3) föreslås att bemyndigar regeringen att göra ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014. I propositionen skriver regeringen också att fortsatta reformer är nödvändiga för att påskynda utvecklingsarbetet inom områden som är strategiskt viktiga för jämställdhetspolitiken. Fortsatta ekonomiska satsningar bör därför göras . I propositionen (prop. punkt 6 i denna del) föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag på ca på anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder . beräknas anslaget till ca . Motion med anslagspåverkan 2012 föreslår i motion A388 att anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder tas bort. Enligt partiet bedöms anslaget inte resultera i någon vettig avkastning åt det svenska folket. Propositionens och motionens förslag till anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder Belopp i tusental kronor Utskottet ställer sig bakom regeringens ambitioner och satsningar i jämställdhetspolitiken. Regeringens satsning under den förra mandatperioden innebar en kraftig resursförstärkning för jämställdhetspolitiken och en rad viktiga reformer genomfördes för att skapa förutsättningar för jämställdhet mellan kvinnor och män. Utskottet välkomnar att regeringen fortsätter reformarbetet under innevarande mandatperiod för att påskynda utvecklingsarbetet inom områden som är strategiskt viktiga för att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Utskottet vill dock påpeka att det fortfarande finns stora brister i jämställdheten mellan kvinnor och män. Mycket återstår när det exempelvis gäller kvinnors och mäns möjligheter att komma in på arbetsmarknaden och i näringslivet, att stanna kvar och utvecklas i arbetslivet liksom att kunna kombinera arbete och familjeliv. Kvinnors löner är lägre än mäns och lönegapet är i stort sett lika stort som . Kvinnor har en sysselsättningsgrad som är lägre än mäns och de arbetar deltid i betydligt större utsträckning än män, både frivilligt och ofrivilligt. Mot bakgrund av detta ställer sig utskottet mycket kritiskt till den brist på såväl verklighetsförankring som analys som kännetecknar motion A388. Att varken inse de problem som finns när det gäller kvinnors och mäns tillgång till makt att forma samhället och sina egna liv eller vilja ge stöd åt ett aktivt arbete för att nå de mål för jämställdhetspolitiken som fastställt är att inte ta ansvar för och dess medborgare. En ansvarsfull regering tar ansvar för hela befolkningen, inte utvalda delar. Utskottet välkomnar den fortsatta ambitiösa satsning som regeringen gör på jämställdhetsområdet. Det reformarbete som initierades under den förra mandatperioden kan nu fullföljas och hållbarheten i de åtgärder som genomförts kan säkerställas. Utskottet noterar att regeringen tillsatt en delegation för jämställdhet i arbetslivet (dir. 2011:80). Delegationen ska sammanställa och göra kunskap tillgänglig om kvinnors och mäns olika villkor och möjligheter i arbetslivet liksom om de förhållanden som är grunden för dessa skillnader. Uppdraget ska redovisas . En särskild utredare har getts i uppdrag att föreslå åtgärder för att öka arbetskraftsdeltagandet och påskynda etableringen på arbetsmarknaden för nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare (dir. 2011:88). Genom att regeringen även under innevarande mandatperiod tillför jämställdhetspolitiken extra medel kan ett ambitiöst utvecklingsarbete bedrivas inom prioriterade områden även i fortsättningen. Mot bakgrund av det ovan anförda ställer sig utskottet bakom regeringens förslag om medelsanvisning på anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder (prop. punkt 6 i denna del). Det innebär att motion A388 i denna del inte kan godtas. Utskottet godtar också att bemyndigar regeringen att för ramanslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014 (prop. punkt 3). En sammanställning av anvisningen på anslag inom utgiftsområde 13 finns längre fram i betänkandet. Sammanställning av anslagen inom utgiftsområde 13 Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att bifaller regeringens förslag till medelsanvisning inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. bör även bifalla förslagen till bemyndiganden m.m. på utgiftsområdet. Jämför särskilda yttranden 3 (S), 4 (MP), 5 (SD) och 6 (V). Mot bakgrund av det som tidigare anförts av utskottet i anslutning till respektive anslag under utgiftsområde 13 tillstyrker utskottet regeringens förslag till fördelning på anslag på utgiftsområdet (prop. punkt 6). Det innebär att motionerna Sf325 (V) yrkande 13, A334 (S) yrkande 1, A362 (V), A377 (MP) yrkande 1 och A388 (SD) avstyrks. Utskottet tillstyrker även att regeringen får bemyndiganden i fråga om anslagen 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare (prop. punkt 1), 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare (prop. punkt 2) och 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder (prop. punkt 3). Utskottet tillstyrker därutöver regeringens förslag om ändrad finansiering av hemutrustningslån (prop. punkt 4). Utskottets förslag till riksdagsbeslut i fråga om anslagen på utgiftsområdet framgår av bilaga 2. En sammanställning av utskottets ställningstaganden i förhållande till oppositionspartiernas förslag finns i bilaga 3. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Verksamheten med sfi-bonus, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A372 av och (båda SD) och 2011/12:Ub494 av m.fl. (MP) yrkande 3. Försöksverksamheten med prestationsbaserad stimulansersättning, den s. k. sfi-bonusen, inleddes i 13 kommuner och permanentades . Sfi-bonusen innebär i praktiken att en elev som klarat allt eller delar av sina studier i svenska från att kursen startade har rätt till en bonus. Att människor som utmärker sig och presterar mer än vad som rimligen kan förväntas av dem också premieras är i grund och botten mycket bra. Däremot sänder det ut fel signaler att en bonus delas ut enbart för att en person åstadkommit vad som förväntas av henne. Företag delar t.ex. inte ut bonus till en anställd för att denne kommit till jobbet. På samma sätt är det både olämpligt och orimligt att en bonus delas ut för att någon presterar vad som anses vara förväntat eller för att någon fullgjort sina skyldigheter. Frågan vi ställer är: Om man nu tillåts att stanna i , utan några som helst flyktingskäl, och ges möjlighet till livslång försörjning på svenska skattebetalares bekostnad, borde det då inte kunna krävas att man lär sig det svenska språket, eller i varje fall gör vad man kan för att lära sig språket i det land man ska tillbringa resten av sitt liv? Vi menar att något är mycket fel om viljan till integration ska vara beroende av storleken på mutan som staten och/eller kommunen tillhandahåller. Dessutom kan man ställa sig frågan om sfi-bonusen fått förväntad effekt. är det nämligen studievana invandrare som tagit del av sfi-bonusen, dvs. personer som hade klarat av sina studier även utan bonusen. Det som anförts bör ges regeringen till känna. Motion A372 (SD) tillstyrks. Tolk, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A373 av och (båda SD). Enligt hälso- och sjukvårdslagen har människor som inte förstår svenska rätt till fri tolkhjälp. Samma rättigheter gäller vid kontakter med de flesta myndigheter. Tyvärr finns det människor med utländsk bakgrund som varit bosatta i som fortfarande inte behärskar det svenska språket så väl att de klarar sig på egen hand i det svenska samhället och i kontakten med svenska myndigheter och servicefunktioner. Detta förhållande är inte rimligt. Någon form av bortre gräns borde införas för hur länge man har rätt till gratis tolkhjälp. Det kan inte anses vara rimligt att skattemedel ska bekosta tolkhjälp under en hel livstid för personer som är bosatta i och som dessutom i de flesta fall även är svenska medborgare eller som rent av är födda i . Alla barn i skolåldern erbjuds plats i , och äldre personer erbjuds obligatorisk sfi. Tyvärr avslutar många sin sfi-utbildning . Alla människor som har för avsikt att bosätta sig i bör ha ett moraliskt ansvar att lära sig svenska. Det är ett mycket rimligt och adekvat krav från samhället på de personer som söker uppehållstillstånd i . Dessutom är det ett rimligt krav att ha uppnått en viss nivå i det svenska språket för att få ett svenskt medborgarskap. Vi anser att någon form av begränsning ska införas av hur länge en person ska ha rätt till gratis tolkhjälp på skattebetalarnas bekostnad. En sådan begränsning kan bestå av en bortre tidsgräns och/eller av den tidpunkt då man fått svenskt medborgarskap. Det som anförts bör ges regeringen till känna. Motion A373 (SD) tillstyrks. Kommunernas mottagande av flyktingar, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf306 av m.fl. (S) yrkande 1, 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) yrkande 12 och 2011/12:A221 av och (båda S) samt 2011/12:Sf325 av m.fl. (V) yrkande 12. Flyktingmottagandet i är inte jämnt fördelat. Ett antal kommuner tar ett stort ansvar för mottagandet, medan andra intagit en minst sagt restriktiv hållning. Denna utveckling är olycklig. Trycket på de kommuner som påtagit sig ansvaret är mycket stort, och detta tryck kan generera en rad andra problem inte minst under rådande konjunkturläge. Därför måste alla kommuner ta emot flyktingar. Flyktingmottagandet behöver också utvecklas, med den självklara utgångspunkten att alla ska ges en reell chans till egen försörjning och kunna bli en aktiv del i samhället. Det är av största vikt att frågan om ett solidariskt mottagande lyfts fram. Kommunerna måste också ges ekonomiska förutsättningar för ett långsiktigt stabilt förhållande. Det som anförts bör ges regeringen till känna. Motionerna Sf306 (S) yrkande 1, Sf311 (S) yrkande 12 och A221 (S) tillstyrks. Kommunernas mottagande av flyktingar, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf325 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2011/12:Sf306 av m.fl. (S) yrkande 1, 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) yrkande 12 och 2011/12:A221 av och (båda S). vill införa lagstiftning som gör samtliga kommuner i skyldiga att tillhandahålla flyktingmottagande. Det innebär att alla kommuner ska förbereda för mottagande av nyanlända flyktingar och anhöriga vad gäller bosättning, sfi, skola, förskola osv. En sådan pliktlag föreslogs av regeringens utredning om nyanländas arbetsmarknadsetablering (SOU 2008:58). Det exakta antalet personer som varje kommun ska ordna bosättning för ska vägas mot kommunens storlek befolkningsmässigt och preciseras i separata årliga överenskommelser. och länsstyrelserna ska teckna överenskommelser om vidarebosättning för flyktingar inom respektive län. ska ansvara för att bestämma det exakta antalet platser i respektive kommun och att överenskommelser med kommunerna kommer till stånd. På detta sätt tas regionala förutsättningar till vara, och samverkan mellan närliggande kommuner i frågor om utbildningscentrum och annan infrastruktur möjliggörs. För individens del innebär en bindande lagstiftning om kommunmottagande att ett erbjudande om boende i en kommun och påbörjande av Arbetsförmedlingens etableringsinsatser följer direkt på att uppehållstillstånd beviljats. Däremot ska inga inskränkningar göras vad gäller rätten att själv välja bostadsort. För att kommuner ska ha en rimlig möjlighet att planera och skapa goda förutsättningar för mottaggande ska en viss grundersättning betalas ut oavsett om individen accepterar erbjudandet om boende eller inte. I detta sammanhang bör regeringen överväga vilka sanktioner som bör riktas mot kommuner som bryter mot lagstiftningen. Regeringen bör återkomma med förslag till lagstiftning om att alla kommuner ska vara skyldiga att ordna vidarebosättning för nyanlända flyktingar i enlighet med det ovan anförda. Det som anförts bör ges regeringen till känna. Motion Sf325 (V) yrkande 12 tillstyrks. Invandrares etablering på landsbygden, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkande 18. Andelen företagare bland utrikes födda är generellt sett större än bland inrikes födda. Trots det är andelen utrikes födda företagare inom de gröna näringarna och i det övriga näringslivet på landsbygden mycket liten. Få nyanlända invandrare bosätter sig på landsbygden eller får arbete i företag som etablerat sig på landsbygden. Vi tror att en ökad etablering av utrikes födda på landsbygden kan åstadkommas genom att satsa på rådgivningscentrum eller jobbannonser på fler språk än svenska. I utredningen som möjlighet (SOU 2008:56) föreslås en rad konkreta åtgärder såsom grön lots, grön validering, grönt kort, grön sfi, exportsatsningar med invandrare som representanter och andra strukturella åtgärder. Att finna positiva incitament till boende utanför storstadsregionerna är en angelägenhet för alla parter. Det som anförts bör ges regeringen till känna. Motion MJ469 (MP) yrkande 18 tillstyrks. Etableringsreformen, punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:A334 av m.fl. (S) yrkande 6. Vi anser att det finns brister i etableringsreformen. Bland annat tar det att få en individuell handlingsplan från Arbetsförmedlingen och att gå från bidrag till självförsörjning.