bet · GY01NU7 · 2011-03-08 00:00:00 — Detta ger staten kontrollerande makt över bolagsordningen, och därmed behåller staten sitt dominerande inflytande. Vi anser att det ställningstagande som utskottet gjorde var välmotiverat och är lika hållbart . Tillgången till Soneras accessnät var en viktig fråga i utskottets beredning av de bemyndiganden avseende Sonera som då var aktuella. I sitt ställningstagande förutsatte utskottet, som inte hade invändningar mot regeringens förslag, att det inom ramen för det fortsatta beredningsarbetet skulle ges förutsättningar att beakta resultatet av det då pågående reform- och utredningsarbetet inom området elektroniska kommunikationer. Detta så att en konkurrensneutral tillgång till accessnätet skulle kunna säkras. Som tidigare redovisats sker statens styrning på marknaden för elektronisk kommunikation inte genom ägandet av operatörer utan framför allt genom lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, där i egenskap av sektorsmyndighet har en central roll. Utöver finns andra myndigheter såsom , , och Radio- och som har tillsyn över denna marknad. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör avslå motionerna 2010/11:Fi230 (S, MP V) och 2010/11:N1 (S, MP) i berörda delar. Även motion 2010/11:T505 (KD), i vilken tas upp frågan om tillgången till accessnätet, bör med hänvisning till vad som anförts avslås i aktuell del. , punkt 2 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:N281 yrkande 2. Vi anser i likhet med vad som anförs i motion 2010/11:N281 (V) att ska begära att regeringen återkommer med förslag om att återta bemyndigandet att minska statens ägande i . Det är beklagligt att regeringen har genomfört en försäljning av aktier i , vilket har medfört att statens ägarandel har sjunkit från till . Nordea är den bank som kanske stått starkast av alla nordiska storbanker under den nuvarande krisen. Den är välskött och har en bra intjäningsförmåga. För att möta den allt hårdare konkurrensen på finansmarknaden och den finansiella kris som världen upplever är det av vikt att fortsättningsvis har en bank med ett stort statligt inflytande. Vi anser mot den bakgrunden att bör begära att regeringen återkommer med förslag om att återta bemyndigandet att minska ägandet i Nordea. Med ett sådant beslut av som vi förordar blir den nämnda motionen helt tillgodosedd i berörd del och tillstyrks. , punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:N327 och bifaller delvis motion 2010/11:N276. Jag anser i likhet med vad som anförs i motion 2010/11:N327 (MP) att regeringen aktivt bör arbeta för att hitta en ny ägare till statens andel i SAS och att bör uppmana regeringen att möjligt inleda en försäljning. SAS har länge haft stora ekonomiska problem. Staten har vid ett flertal tillfällen varit tvungen att gå in med ägartillskott. bemyndigade regeringen att delta i en nyemission på . Regeringen räknade då med att detta ägartillskott skulle vara tillräckligt för att SAS skulle bli konkurrenskraftigt. Det dröjde dock inte längre än förrän regeringen föreslog att skulle bemyndiga regeringen att delta i ytterligare en nyemission i SAS. föreslog vid båda tillfällena att skulle avslå regeringens begäran om att delta i nyemissionerna. Företrädarna för menade att den affärsplan som bolaget hade presenterat för att klara neddragningarna medförde stora ekonomiska risker och att det inte var säkert att besparingsplanerna skulle komma att lyckas. SAS hade tidigare presenterat liknande planer som misslyckats. Flygindustrin står också inför omfattande strukturella problem i form av stora och växande klimatutsläpp i och världen. Behovet av flygresor på korta och medellånga distanser kommer att minska när snabba tågförbindelser byggs ut. har tidigare, i samband med behandlingen av regeringens proposition 2006/07:57 om försäljning av vissa statligt ägda företag (mot. 2006/07:N12), föreslagit att statens andel i SAS ska säljas. Partiet menade då att det är svårt att se någon samhällspolitisk nytta med att staten äger flygbolag. när verksamheten var ny och det var monopol åtminstone på inrikesflyget fanns anledningar till statligt ägande. är flygtrafiken konkurrensutsatt, och det statliga ägandet kan snarare vara en hämsko när det gäller att reglera och ställa hårdare miljökrav på flygtrafiken. Om en försäljning av statens andel i SAS hade genomförts , hade frågan om att senare delta i nyemissioner inte varit aktuell. Jag menar att det var fel av regeringen att inte då ta tillfället i akt och sälja statens andel i SAS. Jag anser vidare att det är av största vikt att vara försiktig med skattemedel och att staten inte bör ta på sig affärsrisker om det inte finns synnerliga skäl. Staten bör i huvudsak inte äga företag som finns på fungerande konkurrensutsatta marknader. Att delta i nyemissioner är förenat med stora affärsrisker, och det finns inget skäl till att staten äventyrar skattemedel i onödan. I stället bör regeringen aktivt arbeta för att hitta en ny ägare till SAS och sälja statens andel i bolaget. Det behöver investera i nu är förnybar energi, hållbar transportinfrastruktur, såsom spårväg och järnväg, och energieffektiviseringar. Sådana investeringar är viktigare än att fortsätta att hålla ett flygbolag under armarna. Sammanfattningsvis står jag och fast vid att statens andel i SAS bör säljas, och bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att möjligt inleda en försäljning. Med ett sådant beslut av som jag förordar blir motion 2010/11:N327 (MP) helt tillgodosedd och tillstyrks. Även motion 2010/11:N276 (M) blir i sak tillgodosedd, men det formella yrkandet avser att ska besluta om mandat för regeringen att sälja hela statens andel i SAS. Som tidigare redovisats har regeringen redan ett sådant mandat. Statens ägande av , punkt 5 (M, FP, C, KD) av (KD), (M), (M), (M), (M), (FP), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: avslår motion 2010/11:N1 yrkande 2. I motion 2010/11:N1 (S, MP) begärs ett tillkännagivande om att ska vara ett helägt statligt bolag. Detta är föranlett av vad regeringen sade i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 24 s. 60) om . Regeringen erinrade där om att den genomfört ett arbete kring bolagets framtida inriktning, som resulterat i den proposition om förtydligat uppdrag för som regeringen hade lagt fram (prop. 2009/10:179). På den grunden bygger staten sitt långsiktiga ägaransvar och kommer fortsatt att vara majoritetsägare i bolaget. En ägarbreddning kan dock komma att övervägas, påpekade regeringen vidare. Enligt vår mening finns det ingen anledning för att göra den typ av uttalande som efterfrågas i den här aktuella motionen. Det som uttrycks i budgetpropositionen är att en ägarbreddning kan komma att övervägas. sägs uttryckligen att staten ska ha ett långsiktigt ägaransvar för och att staten fortsatt ska vara majoritetsägare i bolaget. Om någon form av minskat ägande skulle bli aktuell skulle frågan på sedvanligt sätt föreläggas i form av en proposition. Med det anförda anser vi att bör avslå motionen i aktuell del. AB:s uppdrag, punkt 6 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motionerna 2010/11:N209, 2010/11:N355, 2010/11:N369 yrkande 9 och 2010/11:N373. Uttalanden av om AB:s uppdrag begärs i de fyra motionerna 2010/11:N209 (S), 2010/11:N355 (S), 2010/11:N373 (S) och 2010/11:N369 (V). Vid behandlingen av propositionen om förtydligande av uppdraget för redovisade företrädarna för våra tre partier i utskottet i en reservation sin syn på vilket innehåll uppdraget för bör ha (bet. 2009/10:NU23). Genom riksdagsbeslutet ska inte längre vara ledande i energiomställningen utan endast vara ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Vi menade att det var att ta ett steg i fel riktning och ville i stället förtydliga uppdrag som det ledande företaget i energiomställningen. Denna bedömning står vi fast vid. Vi menar vidare att det behövs en vision om att energiförsörjning på ska baseras helt på förnybar energi. Statsmakterna bör klargöra att ska vara ledande i omställningen av energisystemet och pådrivande i energiomställningen i och , dvs. på alla de marknader där bolaget är verksamt. Det gäller även relevanta dotterbolag. Vidare bör gälla att ska vara ett modernt, affärsmässigt drivet och framåtsyftande bolag. Bolaget ska öka sina investeringar i förnybar energiproduktion och inte bygga nya kärn- eller kolkraftverk. Vi vill också att ska vara en aktiv part i arbetet för ökad energieffektivisering och att bolaget kontinuerligt ska minska utsläppen av växthusgaser. ska vidare, enligt vår mening, vara en strategisk partner till basindustrin och bör, inom ramen för och miljömässiga krav, möjliggöra konkurrenskraftiga priser för den svenska elintensiva industrin. Med hänvisning till det anförda anser vi att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att agera så att uppdrag förtydligas på det sätt som vi har angett. Med ett sådant beslut blir de fyra här aktuella motionerna delvis tillgodosedda i berörda delar. , punkt 7 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:T377 yrkande 5. Vi anser i likhet med vad som anförs i motion 2010/11:T377 (MP) att kraven på vinstutdelning till staten från bör slopas. Detta krav bör i stället ersättas med ett krav på att upprätthålla och utveckla tågtrafiken. SJ:s enda uppgift är att vara företagsekonomiskt lönsamt och leverera ekonomiskt överskott till statskassan. Detta går stick i stäv med de transportpolitiska målen och missgynnar resenärens behov. Vi anser därför att de politiska uppdragen till SJ behöver förtydligas, så att bolaget blir drivande i att nå ett effektivt och klimatsmart transportsystem. SJ har en nyckelroll att spela i en sådan omställning. är det ofta billigare att flyga än att ta tåget. Den som vill fatta ett miljömässigt hållbart beslut får därmed helt felaktiga signaler. Flyget är helt befriat från koldioxidskatt, vilket innebär en subvention av ett miljöförstörande transportmedel. Regeringens höjning av banavgifterna blir ytterligare ett sätt att ge både väg- och flygtrafik nya fördelar i jämförelse med det miljömässigt bästa alternativet. Kravet på vinstutdelning till staten från SJ bör alltså slopas, och bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att genomföra detta. Det är bättre att överskottet används till investeringar och underhåll för en bättre service och att det successivt uppnås en bättre balans mellan priset på tåg- och flygbiljetter. Det ska vara billigare att åka tåg än att flyga. Med ett sådant beslut av som vi förordar blir den nämnda motionen helt tillgodosedd i berörd del och tillstyrks. , punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:N234 yrkandena 13 och bifaller delvis motion 2010/11:N400. I likhet med vad som anförs i motion 2010/11:N234 (V) anser jag att ska begära att regeringen lägger fram ett förslag som stoppar utförsäljningen av Sveaskog AB:s andel av . Vidare bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att använda statens ägande i Setra via för att utveckla företaget genom investeringar i moderniserad produktion och vidareförädling och göra en översyn av hur staten bäst kan bidra till att skogsnäringen utvecklas med tanke på den nuvarande bristen på råvara. förbereds utförsäljningen av statens andel i skogsindustriföretaget , som är ett halvstatligt företag, där statens andel ägs via . Setra är en viktig arbetsgivare i branschen och spelar en stor roll för näringslivet på flera mindre orter, inte minst på landsbygden. Riskerna med en utförsäljning av Setra är betydande. menar att den måste stoppas. Risken är att ägandet tas över av spekulanter som inte är intresserade av att utveckla produktionen långsiktigt utan är ute efter kortsiktiga vinster eller tillgången till skogsråvara. Staten bör vara kvar som ägare och använda sitt ägande till att trygga och modernisera produktionen och öka förädlingsgraden av virket. På så sätt kan många jobb tryggas och skapas på orter som skulle vara utsatta om inte Setra hade produktion där. Ett långsiktigt, statligt ägande kan ge utveckling i landsbygden och inte minst i inland. En översyn bör göras av hur staten bäst kan bidra till att skogsnäringen kan utvecklas mot bakgrund av den nuvarande bristen på råvara. Med ett sådant beslut av som jag förordar blir den nämnda motionen helt tillgodosedd och tillstyrks. Även motion 2010/11:N400 (S), där det föreslås ett tillkännagivande om statens roll för stabilitet inom träförädlingsbranschen, blir därmed till viss del tillgodosedd. Ägarstyrning, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:N233 och 2010/11:N281 yrkande 1 och avslår motion 2010/11:N211. Jag anser i likhet med vad som anförs i motionerna 2010/11:N233 (V) och 2010/11:N281 (V) att bör göra ett tillkännagivande om att det ska införas ett moratorium för statliga utförsäljningar och om att regeringen ska uppmanas att föra en offensiv statlig företagspolitik. Enligt har suveräna stater rätt att skydda vissa nationella tillgångar. Partiet är för ekonomisk demokrati och att medborgarna får mer makt över produktion och företag, och det gemensamma ägandet bör öka. Det statliga ägandet utgör dock endast en av flera olika ägandeformer. Grunden för det statliga ägandet bör vara samhällsintresset. Statligt ägande innebär att det i sista hand är folkvalda företrädare som har inflytandet och bestämmanderätten. förlorar inte bara finansiellt på de utförsäljningar som regeringen genomför, genom att utdelningar från både helstatliga och delstatliga företag försvinner, utan det är även makt över avgörande samhällsnytta och makt över en del produkter och tjänster, såsom krediter, telefon och el, som i stället kan hamna i händerna hos andra staters bolag. Staten avhänder sig politiska instrument som kan vara viktiga i den hårdnande globala konkurrensen. och är exempel på länder som agerar annorlunda. Regeringen måste, mot den angivna bakgrunden, stoppa utförsäljningarna, analysera situationen och inse att världen efter den globala krisen ser annorlunda ut. som regeringen gör en sådan analys behövs ett moratorium vad gäller utförsäljningar och minskat ägande i statliga företag. De statliga företagen representerar mycket stora värden och måste skötas med stor omsorg. Värdeskapande är det övergripande målet, och varje enskilt företag ska ges de bästa förutsättningarna för utveckling. Jag anser dock att de statliga företagen behöver ta ett större ansvar för att bidra till en långsiktigt hållbar samhällsutveckling och vill därför se en tydligare styrning av de statliga företagen och en bredare definition av företagens målsättningar. Staten bör i sin roll som en betydande ägare också ha ett stort ansvar inte bara för de enskilda företagen utan även för samhällsutvecklingen i stort. Mot regeringens utförsäljningspolitik vill sätta en offensiv statlig företagspolitik, där regeringen bör försöka se framåt på utvecklingen i världsekonomin och i det svenska samhället. Staten har här en naturlig roll att spela dels att förädla det existerande statliga företagandet, dels att utveckla det på angelägna områden. Med ett sådant beslut av som jag förordar blir de nämnda motionerna helt tillgodosedda i berörda delar och tillstyrks. En del av det som sägs i den tredje här aktuella motionen motion 2010/11:N211 (S) ligger i linje med vad jag förordar, men något särskilt tillkännagivande av det slag som begärs i motionen anser jag inte behövs. Jämställdhet, punkt 11 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:C259 yrkande 2 och avslår motion 2010/11:N408. Vi anser i likhet med vad som anförs i motion 2010/11:C259 (S) att bör göra ett tillkännagivande om att regeringen bör bedriva ett aktivt utvecklingsarbete för ökad jämställdhet i statliga bolag. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Under det övergripande målet finns fyra delmål varav det första har följande lydelse: En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. När det gäller makt och inflytande kan det konstateras att de statliga bolagen lyckats betydligt bättre när det gäller en jämn fördelning i styrelserna jämfört med privata bolag. I de statliga bolagens styrelse är av ledamöterna män, medan motsvarande siffra i de privata bolagens styrelser är . Trots att kvinnor utgör halva befolkningen, har i genomsnitt bättre betyg och utbildar sig i högre grad än män missar företag att tillvarata den kompetens som kvinnor besitter. När det gäller andelen kvinnor på vd-poster och i ledningsgrupper är det inga större skillnader mellan statliga och privata bolag, utan även i de statliga bolagen är kvinnor underrepresenterade på högre chefspositioner. Med hänvisning till det anförda anser vi att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att aktivt arbeta för att öka andelen kvinnor på vd-poster och chefsbefattningar samt i ledningsgrupper och att verka för att jämställdhetsarbetet i statliga bolag aktiveras och systematiseras. Därmed blir den nämnda motionen tillgodosedd i berörd del och tillstyrks. Den andra här aktuella motionen, 2010/11:N408 (S), avstyrks. , punkt 2 (MP) (MP) anför: de gröna anser att statligt ägande kan vara riktigt när det finns särskilda skäl. I de fall staten väljer att äga företag förutsätter det en aktiv ägarroll. Företagen ska ges i uppdrag att vara ledande när det gäller hållbar utveckling. Ägandet och förvaltningen måste vara transparenta. Målen för verksamheten måste vara entydiga och möjliga att utvärdera. Och det statliga ägandet bör struktureras på ett sådant sätt att alla relevanta intressenter ges möjlighet att delta i förvaltning och styrning av bolagen. Staten har inte varit en aktiv ägare i . Marknaden är konkurrensutsatt och företaget har fått utvecklas på marknadens villkor. Statens viktigaste roll i förhållande till den finansiella infrastrukturen är att övervaka och agera tillsynsmyndighet. Intressekonflikter kan uppstå mellan staten som ägare av banken och som tillsynsmyndighet och reglerare. Möjligheterna att påverka med ägande i Nordea är också begränsade. Av dessa skäl menar att regeringens bemyndigande att sälja Nordea kan kvarstå. Innan en försäljning av statens återstående andel i Nordea sker bör regeringen dock genomföra en analys av vilka effekter en eventuell försäljning får på Plusgirot och vidta sådana åtgärder att tillgången till Plusgirot som en del i en grundläggande infrastruktur säkras för konsumenterna. Plusgirot är ett av Nordea helägt dotterbolag och utgör en viktig betalningsinfrastruktur som många är beroende av. Det är också viktigt att analysera eventuella risker för ägarkoncentration på bankmarknaden. Det är nödvändigt för den gröna omställningen att utveckla former för att öka tillgången på riskkapital och lånemöjligheter för de investeringar och den teknikutveckling som behövs för att skapa ett ekologiskt hållbart samhälle. Här kunde ett statligt ägande i bankverksamhet användas för att driva på utvecklingen. Med den begränsade påverkansmöjlighet som staten har i Nordea och den breda verksamhet som en bank bedriver i övrigt, ser vi större möjligheter att verka för detta på andra sätt. Det kan ske via de befintliga marknadskompletterande investeringsfonder och liknande som staten förfogar över. vill betona att statlig utförsäljning bör ske på marknadsmässiga villkor. Ägarnas, dvs. skattekollektivets, intressen ska säkras. Försäljningarna ska ske till den som lämnar det ekonomiskt mest fördelaktiga budet. Att utifrån ideologiska motiv sälja till underpris är helt oacceptabelt. menar vi att ett spritt och decentraliserat ägande i samhället bör främjas. Vi är också mycket positiva till att anställda i större utsträckning kan vara ägare av de företag där de arbetar, liksom att när så är motiverat utforma företag som s.k. Företagens anställda borde ges förtur vid en försäljning av statens kvarvarande aktier i . Även försäljning till anställda ska dock ske på marknadsmässiga villkor. , punkt 7 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi vill särskilt kommentera behovet av nya investeringar när det gäller . Bolaget har och föregående år pekat på behov av nya investeringar i bl.a. tågmaterial. Problemet med denna brist har SJ delvis löst genom att minska antalet avgångar. Detta är dock enligt vår mening inte hållbart i längden. Vi noterar att finansmarknadsminister har uttalat att regeringen är villig att diskutera lägre vinstuttag av staten från SJ i tider då bolaget behöver göra stora investeringar. Vi instämmer i detta och menar att avkastningskravet skulle kunna begränsas mot bakgrund av SJ:s behov av investeringar. De medel som SJ i så fall inte skulle behöva leverera in till staten skulle i stället användas för investeringar. Detta bör kunna ske på ett sådant sätt att det inte strider mot . AB , punkt 9 (MP) (MP) anför: Regeringen har utlovat en översyn av AB och avser att ta fram ägardirektiv till bolaget. Liksom utskottet i övrigt utgår jag ifrån att utskottet på något vis kommer att vara delaktigt i utformningen och behandlingen av direktiven, och jag avvaktar med krav på vidare åtgärder tills den processen är avslutad. Redan nu vill jag dock klargöra att min uppfattning är att omfattningen av verksamheten i bör begränsas till det som direkt är relaterat till att få ut svenska företag på exportmarknaden. Det bör också tydliggöras att bolaget enbart ska ägna sig åt verksamhet som är marknadskompletterande. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2009/10:140 Regeringens skrivelse 2009/10:140 redogörelse för företag med statligt ägande. Följdmotion med anledning av skrivelse 2009/10:140 2010/11:N1 av m.fl. (S, MP): begär att regeringen återkommer med förslag om att återta regeringens bemyndigande att minska ägandet i Posten och samt att inskränka regeringens mandat att ytterligare minska ägandet i Sonera i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska vara ett helägt statligt bolag. Redogörelse /11:RRS6 styrelses redogörelse om AB . Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Fi230 av m.fl. (S, MP, V): beslutar att återta regeringens bemyndigande att minska ägandet i Posten och samt att inskränka regeringens mandat att ytterligare minska ägandet i Sonera. 2010/11:C259 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bedriva ett aktivt utvecklingsarbete för ökad jämställdhet i statliga bolag. 2010/11:T377 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slopa kraven på vinstutdelning till staten från SJ. 2010/11:T505 av (KD):