bet · GY01NU11 · 2011-02-24 00:00:00 — 2010/11:NU11 Vissa immaterialrättsliga frågor I betänkandet behandlar utskottet nio motioner om olika immaterialrättsliga frågor. Motionsyrkandena gäller bl.a. olika patenträttsliga frågor, åtgärder mot piratkopiering, fildelning, det civilrättsliga sanktionsdirektivet, tillsättande av en kommission och legalisering av söktjänster på Internet. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns sju reservationer, varav två avser utskottets motivering. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2010/11:N205, 2010/11:N288 och 2010/11:N346 yrkandena 14. avslår motion 2010/11:N338. Reservation 1 (S) avslår motion 2010/11:N440 yrkandena 14. Reservation 2 (MP, V) avslår motion 2010/11:N440 yrkandena 5 och 6. Reservation 3 (MP) Reservation 4 (S) motiveringen Reservation 5 (V) motiveringen avslår motion 2010/11:N307. Återgivning av konstverk i digital form avslår motion 2010/11:N273. Tillsättande av en kommission avslår motion 2010/11:T275 yrkande 3. Reservation 6 (S) Legalisering av söktjänster på Internet avslår motion 2010/11:N326. Reservation 7 (MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (MP), (M), (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (S), (M), (SD), (V), (S), (S) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas nio motioner från allmänna motionstiden om olika immaterialrättsliga frågor. Huvuddelen av motionerna rör frågor om patent och upphovsrätt. Motionsyrkandena gäller bl.a. olika patenträttsliga frågor, åtgärder mot piratkopiering, fildelning, det civilrättsliga sanktionsdirektivet och tillsättande av en kommission. En förteckning över behandlade motionsyrkanden finns i bilagan till betänkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om olika patenträttsliga frågor som bl.a. gäller förbättrade ekonomiska förutsättningar för att försvara patent i tvister, ett stärkt skydd mot patentöverträdelser och en utredning om förändringar i patentsystemet. Utskottet hänvisar främst till pågående arbete inom EU och till tidigare ställningstaganden. I motion 2010/11:N346 (M) framförs att forskare och uppfinnare måste få bättre rådgivning i patentfrågor och att detta bör vara ett prioriterat inslag inom ramen för den rådgivning om företagande som bekostas med offentliga medel. Vidare förespråkar motionärerna att de ekonomiska förutsättningarna för att försvara patent vid konflikter med stora företag måste förbättras och att en översyn av vilka medel som är lämpliga för att uppnå detta behövs. Motionärerna anser även att möjligheterna att begränsa parternas kostnader i patentmål bör ses över. Som exempel nämns en översyn av domstolars möjligheter att avvisa bevisning och att stävja försök att fördröja processer. Vidare föreslås att staten ska bli mer aktiv när det gäller att beivra brottet patentintrång. Kravet i patentlagen om att åtal endast får väckas av allmän åklagare om åtal av särskilda skäl är påkallat från allmän synpunkt bör enligt motionärerna tas bort. I motion 2010/11:N288 (FP) anförs att det finns behov av ett stärkt skydd mot patentöverträdelser och att regeringen bör se över det nuvarande patentsystemet i dess helhet. Frågor som enligt motionären behöver besvaras är hur patentintrång motverkas, om det behövs uppdateringar av nuvarande patentkriterier, hur etableringen av fler svenska patent underlättas samt hur såddkapital bäst kan komma till nytta för att stödja svenska innovationer. Ett tillkännagivande om en utredning av behovet av strategisk forskning om förändringar i det nuvarande patentsystemet begärs i motion 2010/11:N205 (C). Motionärerna anser att det behövs konsekvensanalyser för att belysa effekterna av vad eventuella förändringar i patentsystemet skulle innebära inom exempelvis bioteknikområdet. För att förbättra det europeiska patentsystemet förs det inom EU förhandlingar som syftar till att skapa ett EU-patent och att inrätta en enhetlig europeisk patentdomstol. EU-patentet ska göra det möjligt att genom en ansökan få ett patent som täcker hela EU. Utgångspunkten i förhandlingarna är att Europeiska patentverket (European Patent Office, EPO), som beviljar europeiska patent under europeiska patentkonventionen (European Patent Convention, EPC), ska bevilja även EU-patentet. kom rådet överens om en allmän inriktning vad gäller förslaget till EU-patentförordning. EU-patentets översättningsarrangemang är dock tänkt att regleras genom en särskild förordning. Avsikten är att de båda förordningarna ska träda i kraft . kom Europeiska kommissionen med ett förslag till förordning om översättningsarrangemang för EU-patentet. Förordningen reglerar vilka språk EU-patentet ska kunna beviljas på och under vilka förutsättningar översättningar av EU-patentet ska ske. Trots intensiva förhandlingar om översättningsarrangemangen stod det klart att det var omöjligt att nå en överenskommelse med alla medlemsstater inom en rimlig tid. Kommissionen lämnade därför , på begäran av flera medlemsstater (däribland ), ett förslag till rådsbeslut om bemyndigande av ett s.k. fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd (KOM(2010) 790). Utskottet uttalade i ett utlåtande (utl. 2010/11:NU10) sitt stöd för det fördjupade samarbetet och underströk betydelsen av att och rådet skyndsamt antar förslagen. Rådgivning till forskare och uppfinnare i patentfrågor () har i uppdrag att tillhandahålla effektiva och ändamålsenliga system för registrering av industriella rättigheter samt arbeta för att förbättra förutsättningarna för företagande och entreprenörskap genom ändamålsenlig och kvalitativ information och service i immaterialrättsliga frågor. PRV ska även verka för en bättre service för medborgare och företag1[ Regeringens beslut om regleringsbrev , N2010/7775/MK, N2010/8185/KLS (delvis).]. PRV ger information genom t.ex. förebyggande kommunikationsinsatser, utbildningar och genom PRV:s kundtjänst. Enligt uppgift från arbetar regeringen fortfarande med frågan om hur man kan gå vidare med åtgärder dels för att öka patentmedvetandet hos små och medelstora företag, dels för rådgivning och finansiering för företagen när det gäller patentskydd och andra immaterialrättsliga skydd2[ Jämför bet. 2009/10:NU9 s. Ekonomiska förutsättningar för att försvara patent Enligt har frågan om försäkringslösningar eller annat statligt stöd när det gäller patentintrång och skydd för patent för främst små och medelstora företag utretts i . Det har konstaterats att en statlig försäkring inte går att genomföra eftersom denna blir alltför dyr för staten. En försäkringslösning för patentinnehavare är enligt regeringens mening inte en fråga för staten utan för den privata marknaden. Det finns flera privata alternativ när det gäller försäkringslösningar mot patentintrång för företagen. Någon särskild översyn av de ekonomiska förutsättningarna för att försvara patent vid konflikter med stora företag planeras inte. Regeringen avser dock, som redovisats i det föregående, att vidta åtgärder när det gäller möjligheterna för svenska företag att få hjälp med kompetens och stöd i patentsammanhang när det gäller rådgivning och finansiering. Åtgärder för att begränsa parternas processkostnader I mål om patentintrång är det de allmänna bestämmelserna i som är tillämpliga när det gäller rättegångskostnader och bevisning. När det gäller rättegångskostnader ska domstolen, om motparten inte vitsordar ombudskostnaderna, pröva om ombudskostnaderna är rimliga (jfr 18 kap. 8 § , förkortad RB 3[ Enligt 18 kap. 8 § första stycket första meningen RB ska ersättning för rättegångskostnad fullt motsvara kostnaden för rättegångens förberedande och talans utförande jämte arvode till ombud eller biträde, såvitt kostnaden skäligen varit påkallad för tillvaratagande av partens rätt.]). Vidare har domstolen möjlighet att avvisa bevisning bl.a. om bevisningen med avsevärt mindre besvär eller kostnad kan föras på annat sätt (35 kap. 7 § RB). Enligt patentlagen (1967:837) finns det ett krav om att åtal för patentintrång endast får väckas av allmän åklagare om åtal av särskilda skäl är påkallat från allmän synpunkt (9 kap. 57 §). Europeiska kommissionen förväntas presentera ett reviderat förslag till straffrättslig tillnärmning av lagstiftningen på immaterialrättens område. Frågor om patentintrång är ofta tekniskt komplicerade och resurskrävande. Enligt uppgift från skulle ett avskaffande av den aktuella begränsningen i patentlagen kunna leda till betydande merarbete för de brottsutredande myndigheterna. Det kan även enligt finnas skäl att avvakta vad som händer inom EU på området. Kriterierna för patenterbarhet följer till stora delar av de internationella överenskommelser som har ingått, bl.a. den europeiska patentkonventionen. Det pågår enligt uppgift från inte något nationellt arbete eller några aktiva internationella förhandlingar med syfte att ändra de befintliga patenterbarhetskriterierna. De svenska användarna av patentsystemet efterfrågar enligt inte heller några sådana ändringar. Det arbete som bedrivs för att förbättra patentsystemet syftar främst till att förenkla förfarandet för att få patentskydd och till att förbättra förutsättningarna för parterna vid en tvist om patent. Målet med ett förbättrat patentsystem i är som nämnts att inrätta ett EU-patent och en enhetlig patentdomstol. En sådan reform skulle göra det enklare för patentsökanden att få patent och ge bättre möjligheter att skydda sitt patent t.ex. vid patentintrång som omfattar flera länder. Sådana fördelar skulle enligt få särskild betydelse för små och medelstora företag, eftersom de drabbas hårdast av bristerna i dagens patentsystem. Patenterbarhetskriterierna för EU-patentet skulle vara desamma som redan gäller för de befintliga europeiska patenten enligt den europeiska patentkonventionen. Inom för den intellektuella äganderätten (, ) pågår diskussioner om att effektivisera tillämpningen av konventionen om patentsamarbete (, PCT). En sådan reform skulle kunna leda till förenklingar för en patentsökande som vill skydda sin uppfinning i flera länder. Detta initiativ PCT roadmap är fortfarande i ett tidigt stadium. Arbetet för att motverka patentintrång baseras till stor del på regler som har antagits inom EU, framför allt rådets förordning (EG) nr 1383/2003, den s.k. tullförordningen4[ Rådets förordning (EG) nr 1383/2003 av om tullmyndigheternas ingripande mot varor som misstänks göra intrång i vissa immateriella rättigheter och om vilka åtgärder som ska vidtas mot varor som gör intrång i vissa immateriella rättigheter. ], och direktiv /48/EG (det civilrättsliga sanktionsdirektivet, även kallat Ipreddirektivet5[ och rådets direktiv /48/EG av om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter.]). Dessa regelverk är föremål för översyn på EU-nivå. har uppgett att kommissionen förväntas presentera konkreta förslag till justeringar . Kommissionen väntas även, som nämnts, att presentera ett reviderat förslag till straffrättslig tillnärmning av lagstiftningen på immaterialrättens område. EU vidtar även andra typer av åtgärder för att förbättra arbetet mot immaterialrättsintrång, t.ex. inom ramen för det europeiska observationscentrumet mot varumärkesförfalskning och piratkopiering (se närmare nedan i avsnittet om åtgärder mot piratkopiering). På EU-nivå pågår vidare arbete som syftar till att förbättra skyddet för immateriella rättigheter i tredjeländer (länder som inte är medlemmar i unionen). EU gör t.ex. en översyn av den strategi för detta arbete som antogs 20046[ Strategi för säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter i tredjeländer (Europeiska unionens officiella tidning, 2005/C 129/03).]. Frågan diskuteras dessutom med ett antal tredjeländer inom ramen för EU:s pågående förhandlingar om olika handelsavtal. Hur kan såddkapital främst komma till nytta för att stödja svenska innovationer? har uppgett att utgångspunkten för de statliga insatserna för att främja företagsutveckling är att staten vill kompensera för brister i marknadens funktionssätt, vilka kan hämma näringslivets utvecklingsmöjligheter och därmed konkurrenskraften. Som exempel på statliga insatser har departementet nämnt bl.a. informationsinsatser, främjandeinsatser och direkta finansiella stöd. tillhandahåller t.ex. både rådgivnings- och finansieringsinsatser, och stöder s.k. inkubatorer och erbjuder bl.a. finansieringsinsatser. PRV tillhandahåller, som nämnts, informationsinsatser. Strategisk forskning om förändringar i patentsystemet Kommittén om patentskydd för biotekniska uppfinningar, som bl.a. hade i uppdrag att utvärdera effekterna av genomförandet av direktiv /44/EG om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar och bedöma behovet av särskilda åtgärder för att underlätta tillgången till patentskyddad teknik inom hälso- och sjukvården samt forskningen, redovisade resultatet av sitt arbete (SOU 2008:20). Beredning av utredningens lagförslag pågår inom . har hänvisat till en tidigare riksdagsbehandling av en motion med liknande innehåll, i samband med vilken departementet inte såg något behov av någon annan översyn av patentsystemet när det gäller biotekniska uppfinningar än den som redan skett (jfr bet. 2009/10:NU9 s. 11). I motionsbetänkandet om vissa immaterialrättsliga frågor (bet. 2009/10:NU9) avstyrkte utskottet motionsyrkanden om olika former av statligt stöd i patenttvister. Dessutom avstyrktes ett yrkande om en ändring av åtalsprövningsreglerna med hänvisning till det pågående arbetet inom EU. När det gäller motion 2010/11:N205 (C) om en utredning av behovet av strategisk forskning om förändringar i patentsystemet avstyrktes en motion med liknande innehåll av utskottet (bet. 2009/10:NU9). Utskottet hänvisade till att det immaterialrättsliga skyddet är väsentligt för att främja innovation och kreativitet, även inom bl.a. bioteknikområdet, och att utskottet inte var berett att föreslå riksdagsinitiativ i fråga om utredningar om förändringar i patentsystemet. En avvikande uppfattning redovisades i en reservation (V, MP). Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i motionerna 2010/11:N346 (M) och 2010/11:N288 (FP) vad gäller behovet av ett väl fungerande patentsystem. Ett EU-patent och en enhetlig europeisk domstol skulle innebära stora fördelar för svenska innovatörer. En patentsökande skulle, om det fanns EU-patent, enklare kunna få patent och dessutom efter beviljat patent ha bättre möjligheter att skydda patentet t.ex. vid patentintrång som omfattar flera länder. Arbetet med att förbättra patentsystemet i fortsätter. Utskottet har mot bakgrund av EU-patentets betydelse för industri och konkurrenskraft uttalat stöd för att nu gå vidare med förslaget om ett s.k. fördjupat samarbete om ett enhetligt patentskydd. Vad gäller motionsyrkandena om en översyn av de ekonomiska förutsättningarna för att försvara patent vid konflikter med stora företag och en utredning av behovet av strategisk forskning om förändringar i patentsystemet får utskottet hänvisa till sitt ställningstagande (bet. 2009/10:NU9). Detsamma gäller yrkandet i motion 2010/11:NU205 (C) om en ändring av åtalsprövningsreglerna. När det gäller motionsyrkandet om att möjligheterna att begränsa parternas processkostnader i patentmål bör ses över, är domstolen som redovisats i det föregående redan skyldig att pröva om motpartens ombudskostnader är rimliga om dessa inte vitsordas. Dessutom har domstolen möjlighet att avvisa bevisning. Sammanfattningsvis anser utskottet att det inte finns skäl för några uttalanden från med anledning av de aktuella yrkandena i motionerna 2010/11:N346 (M), 2010/11:N288 (FP) och 2010/11:NU205 (C). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om förbättrad lagstiftning för att motverka piratkopiering. Utskottet hänvisar till pågående insatser på området. Jämför reservation 1 (S). I motion 2010/11:N338 (S) anförs att det finns ett behov av ökad aktivitet och förbättrad lagstiftning för att motverka piratkopiering. Motionären efterfrågar åtgärder för att komma till rätta med piratkopieringen, som enligt honom är ett internationellt problem. Av regeringsformen framgår att det ska finnas lagbestämmelser om författares, konstnärers och fotografers rätt till sina verk (2 kap. 16 §). I Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna anges att immateriell egendom ska vara skyddad (artikel 17.2). antogs ett EU-direktiv om säkerställande av skydd för immateriella rättigheter med bestämmelser av civilrättslig karaktär, dvs. det nämnda s.k. civilrättsliga sanktionsdirektivet. Syftet med direktivet är att närma medlemsstaternas lagstiftningar till varandra när det gäller att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter för att på så sätt uppnå en hög, likvärdig och enhetlig skyddsnivå för immateriella rättigheter på den inre marknaden. beslutade (prop. 2008/09:67, bet. 2008/09:NU11) att anta de lagändringar som följer av direktivet. Lagändringarna trädde i kraft . Lagändringarna innebär bl.a. att domstol har fått möjlighet att ålägga vissa aktörer att ge rättighetshavare information om intrångsgörande varors och tjänsters ursprung och distributionsnät (s.k. informationsföreläggande). antog kommissionen en rapport till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och om tillämpningen av direktivet (KOM(2010) 779). En utvärdering av medlemsstaternas genomförande av direktivet pågår , som troligen kommer att leda till att kommissionen föreslår vissa ändringar i direktivet. Annat arbete på EU-nivå mot bl.a. piratkopiering Förordning (EG) nr 1383/2003 om tullmyndigheternas ingripande mot varor som misstänks göra intrång i vissa immateriella rättigheter och om vilka åtgärder som ska vidtas mot varor som gör intrång i vissa immateriella rättigheter, tullförordningen, innehåller som titeln antyder bl.a. bestämmelser om att tullmyndigheterna ska ingripa mot varor som misstänkts göra intrång i någons immateriella rättighet. Kompletterande bestämmelser till förordningen finns i i tullagen (2000:1281). Som nämnts ovan i avsnittet om olika patenträttsliga frågor är tullförordningen och det civilrättsliga sanktionsdirektivet föremål för översyn på EU-nivå. Kommissionen förväntas dessutom presentera ett reviderat förslag till en straffrättslig tillnärmning av lagstiftningen på immaterialrättens område. Som ett led i EU:s ansträngningar att förstärka det immaterialrättsliga skyddet för förbättrad konkurrenskraft i presenterade kommissionen en europeisk strategi för industriell äganderätt (KOM(2008) 465), där åtgärder aviserades som syftar till att bekämpa varumärkesförfalskning och piratkopiering. antog konkurrenskraftsrådet en resolution om en övergripande europeisk plan för bekämpning av varumärkesförfalskning och piratkopiering. I resolutionen ställde sig rådet bakom de åtgärder som kommissionen föreslagit i sin strategi. Kommissionen uppmanades att bygga vidare på existerande strukturer inom kommissionen och skapa ett europeiskt observationscentrum mot varumärkesförfalskning och piratkopiering (observatoriet). Syftet med observatoriet är att förbättra kvaliteten på information och statistik relaterad till varumärkesförfalskning och piratkopiering på den inre marknaden, identifiera och sprida bästa praxis (best practice) från nationella myndigheter och den privata sektorn om strategier och åtgärder för att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter samt att öka allmänhetens medvetenhet om effekter av olika typer av immaterialrättsintrång. antogs rådets resolution om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter på den inre marknaden. I resolutionen anförs bl.a. att rådet stöder det fortsatta arbetet inom observatoriet och uppmanar kommissionen att analysera tillämpningen av det civilrättsliga sanktionsdirektivet samt att marknadens aktörer uppmuntras att nå frivilliga lösningar. antog en motsvarande resolution om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter på den inre marknaden. I resolutionen framhålls bl.a. vikten och behovet av ett starkt immaterialrättsligt skydd även på Internet. Som möjliga åtgärdsförslag nämns bl.a. utarbetandet av självsanerande åtgärder eller, om sådana inte etableras eller inte är tillräckligt effektiva, lagstiftning. Förhandlingar om ett nytt internationellt handelsavtal med åtgärder mot piratkopiering och varumärkesförfalskning (ACTA) Förhandlingar om ACTA (Anti-Counterfeiting Trade Agreement), som är ett handelsavtal mot piratkopiering och varumärkesförfalskning, inleddes . De förhandlande parterna är , EU och dess medlemsstater, , , , , , , , och . Huvudsyftet med ACTA är att förbättra respekten för redan befintliga immateriella rättigheter. Avtalet blev klart . Avtalstexten kommer att översättas till alla EU-språk. Därefter återstår undertecknande och ratificering av avtalet. Genom ACTA skapas en särskild kommitté, där företrädare för de länder som anslutit sig till ACTA kommer att träffas och bl.a. utbyta erfarenheter och kunskaper om olika frågor. ACTA innehåller vidare bestämmelser som i allmänna ordalag uppmuntrar till bl.a. samarbete, utbildning och informationsutbyte, inom ramen för respektive lands lagstiftning. Med hänvisning till att det redan pågår olika insatser för att motverka piratkopiering på svensk, europeisk och övrig internationell nivå, anser utskottet att det saknas anledning för att göra något uttalande med anledning av yrkandet i motion 2010/11:N338 (S). Det bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som gäller bl.a. fildelning och lagring av information om Internetanvändares trafik. Jämför reservation 2 (MP, V). I kommittémotion 2010/11:N440 (MP) föreslås att fildelning för privat bruk mellan privatpersoner avkriminaliseras. I anslutning till detta föreslås att ska omförhandla det EU-direktiv som kräver kriminalisering av fildelning. Enligt förslaget ska Internetoperatörer inte få lagra information om enskilda Internetanvändares trafik. Motionen innehåller även ett ställningstagande om man aldrig får kompromissa om den personliga integriteten och rätten till privatliv i framtida lagförslag som motiveras av skiv- och filmbolagsbranschens vinstintresse. Utvecklingen av den digitala tekniken har medfört att upphovsrättsligt skyddade verk kan kopieras snabbt och enkelt och överföras mellan olika länder, t.ex. via Internet, på ett helt annat sätt . Detta är bakgrunden till och rådets direktiv /29/EG av om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället, det s.k. Infosocdirektivet. Detta direktiv syftade till att upprätthålla och anpassa balansen mellan den digitala utvecklingen och viktiga allmänna intressen av att få nyttja verk. Direktivet avser att harmonisera upphovsrätten så att den inte motverkar handel med varor och tjänster över medlemsstaternas gränser. Vidare är avsikten med direktivet att anpassa och komplettera den nuvarande lagstiftningen om upphovsrätt och närstående rättigheter för att på ett tillfredsställande sätt svara mot den tekniska utvecklingen, t.ex. vad gäller nya nyttjandeformer. Ett annat syfte med direktivet är att främja sysselsättning och tillväxt. Genom en hög skyddsnivå avser direktivet att uppmuntra till investeringar i kreativ och innovativ verksamhet, investeringar som i sin tur leder till tillväxt och ökad konkurrenskraft för europeisk industri inom ett brett område av industri- och kultursektorn. En hög skyddsnivå anges vara av avgörande betydelse för det intellektuella skapandet och gagnar såväl upphovsmän och närstående rättighetshavare som konsumenter och allmänheten i stort. bör en skälig avvägning göras mellan rättighetshavarnas intressen och olika användarintressen. Direktivet bygger på två internationella fördrag som antogs av för immaterialrätt, (), nämligen dels Wipofördraget om upphovsrätt, dels Wipofördraget om framföranden och fonogram. Ett annat viktigt syfte med Infosocdirektivet är att se till att medlemsstaterna uppfyller huvuddelen av de förpliktelser som följer av Wipofördragen på ett samordnat sätt.