bet · GY01UbU11 · 2011-03-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av fler utbildningsplatser för läkare. 2010/11:Ub395 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrade villkor för sjuksköterskor som vidareutbildar sig till specialistsjuksköterskor. 2010/11:Ub396 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fortsatt utbyggnad av den högre utbildningen. 2010/11:Ub397 av i (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning med inriktning mot rehabilitering och arbetsförmågebedömning. 2010/11:Ub398 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för de nya universiteten. 2010/11:Ub399 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om högskolan på . 2010/11:Ub409 av Skånberg (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett obligatoriskt utbildningsmoment i suicidprevention och omhändertagande av suicidnära personer i all högskoleutbildning med vårdinriktning. 2010/11:Ub412 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allmäntjänstgöring och specialisttjänstgöring för sjuksköterskor. 2010/11:Ub413 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av geriatrik på läkarutbildningen. 2010/11:Ub436 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . 2010/11:Ub438 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lärarutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hbt-kompetens i yrkesexamen. 2010/11:Ub445 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det livslånga lärandet och högre utbildning. 2010/11:Ub452 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en försöksverksamhet med en högskola för långsamt lärande studenter i . 2010/11:Ub461 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda ett nära samarbete mellan och . 2010/11:Ub462 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat inslag av entreprenörskap inom vårdutbildningar på högskola och universitet. 2010/11:Ub463 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om universitet, högskolor och forskning i . 2010/11:Ub469 av de (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undervisning i försäkringsmedicin i läkarutbildningen. 2010/11:Ub470 av de (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning för att säkerställa kvaliteten i lärosäten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . 2010/11:Ub472 av i och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av en fri tentamensrätt. 2010/11:Ub474 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör ta initiativ till en ny kartläggning av det långsiktiga behovet av läkare och att läkarutbildningen dimensioneras efter detta. 2010/11:Ub476 av Finn och (M, FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning och forskning i geriatrisk klinisk farmakologi. 2010/11:Ub482 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lärarutbildning, kompetensutveckling, lärarlegitimation och lärares karriärvägar. 2010/11:Ub485 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska vara en ledande kunskapsnation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nytt resurstilldelningssystem som möjliggör högkvalitativ utbildning och forskning i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om investeringar i höjd kvalitet, omfattningen på undervisningen och fler praktikplatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om breddad rekrytering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bygga ut högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetslivserfarenhet ska vara meriterande vid tillträde till högskola och universitet. 2010/11:T332 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av utbildning för utveckling. 2010/11:MJ422 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla studenter på de utbildningar där djurförsök traditionellt förekommer bör få grundläggande utbildning om alternativa metoder. 2010/11:N323 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning i de landsbygdsdominerade regionerna. 2010/11:N405 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa gynnsamma förutsättningar för de nya lärosätena. 2010/11:N421 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att åtgärder för att stärka ledningskompetensen inom socialt företagande bör utredas. 2010/11:A407 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder som innebär att arbetsmiljökunskap förmedlas i utbildningssystemet. Det finns många sätt för en socialdemokrat att inleda en debatt om svensk högskola och svensk högskolepolitik. Jag skulle kunna stå här och tala om hur utbildning bygger individer, vidgar vyer och skapar kreativa, självständiga och kritiskt tänkande människor. Det är både sant och relevant. Men tänkte jag välja ett annat anslag. Ni vet ändå att jag tycker allt detta.I dag vill jag tala om det mer fyrkantiga och konkreta resultatet av utbildning. Jag tänker på studenternas självklara plats på den hett eftertraktade arbetsmarknaden och inte minst arbetsmarknadens desperata efterfrågan på examinerade studenter med rätt utbildning. Om vi ska klara jobben måste vi klara utbildningen i framtiden.Tittar man på den borgerliga utbildningspolitiken ur ett arbetsmarknadsperspektiv är det mest anmärkningsvärda den misshushållning med mänskliga resurser som de borgerliga partierna ägnar sig åt både i arbetsmarknadspolitiken och i utbildningspolitiken.Hur ett parti som kallar sig det nya så ofta bortser från arbetsmarknadens kompetensförsörjningsbehov är obegripligt. Hur den liberala utbildningsministern som ena stunden talar om elevers bristande respekt för sina lärare i nästa stund visar uppenbar brist på egen respekt för forskning och expertis är om möjligt ännu märkligare.Är det någon här inne som tror att dagens och framtidens samhälle och arbetsmarknad ställer mindre krav och har lägre förväntningar när det gäller arbetskraftens kunskapsnivå än gårdagens? Nej, jag tror att vi alla är överens om att kunskapsnivån inom alla delar av arbetsmarknaden kommer att öka. God utbildning, och till och med högskoleutbildning, är inte bara en konkurrensfördel på den arbetsmarknad som erbjuder de goda jobben utan en inträdesbiljett.Med den utgångspunkten behöver vi bli extremt effektiva när det gäller att ta till vara varenda unge som har viljan och möjligheten att skaffa sig utbildning. Allt annat är resursslöseri. Vad gör då den borgerliga regeringen? Den gör precis tvärtom. Den låter kompetens läcka på precis alla nivåer.Min dotter går i femman. fick hon hem en blankett med språkval. Man kan se det som en liten fälla. Hon hade redan bestämt sig för att läsa spanska. Men en del av hennes elvaåriga skolkamrater gjorde andra val som påverkar deras möjligheter att senare i livet tillgodogöra sig de meritpoäng som lättare tar dem vidare i utbildningssystemet. Därmed riskerar vi att redan där tappa ett gäng begåvningar.Sedan kommer gymnasieskolan där man tvingar elever att välja mellan yrkesutbildning och högskolebehörighet. Där förlorar vi några till. Faktum är att där förlorar vi både begåvningar inom yrkesutbildningen och begåvningar i högskolan.Vi kan sedan titta på de försämrade och svårgenomträngliga antagningsreglerna. Där försvann några till. Det faktum att vi inte har byggt ut högskolan, vilket i princip alla andra länder i västvärlden gör, har gjort att de stora kullar som har gått ut gymnasiet har fått slåss hårdare om de platser som finns har utestängt ytterligare en rad begåvningar.Om vi ska klara jobben har vi inte råd med det. Vi kan tala om , eller för den delen av eleverna ska gå till högskolan. Men målet måste väl vara att alla som har ambitionen och förutsättningarna att läsa på högskolan ska göra det. Framtidens arbetsmarknad kommer att sluka dessa personer med hull och hår.Herr talman! För varje skolstadium som passerar tappar vi begåvningar som aldrig når högskolan. Snacka om att vi har en begåvningsreserv. Borgerlig skolpolitik i allmänhet går i och för sig som jag förstår det ut på just det. Borgerlig högskolepolitik går i synnerhet ut på det. Det är omöjligt att inte se mönstret.Håll kreti och pleti ute från högskolan genom krångliga och ensidiga antagningsystem som gynnar dem som kommer från studievana hem. Begränsa antalet platser så att bara de som har de bästa ingångsvärdena, observera ingångsvärdena, kan komma in och inte de som har störst förmåga att utvecklas och skulle få det bästa studieresultatet eller göra den största bildningsresan.Den ovarsamma hanteringen av små och medelstora högskolor syftar till samma sak. Genom en politik som långsamt svälter ut dem kastar man bort den möjlighet som de har att bidra till regional utveckling men också möjligheten att bidra till att minska den sociala snedrekrytering som utestänger många som vill och kan från högre utbildning.Genom att man inte satsar mer på kvaliteten i högskolan leder det till att antalet undervisningstimmar minskar dramatiskt. Det drabbar exakt samma grupp. Studievana studenter med föräldrar som har akademisk bakgrund kommer säkert att klara sig ändå, de andra gör det inte. Det är inte smart. Det är inte framtidsinriktat. Det är misshushållning med resurser.Herr talman! När man reser runt i Högskolesverige är det två bekymmersamma faktorer som lyfts betydligt oftare än andra. Det ena är kvaliteten i den högre utbildningen. Det överskuggar allt. Det behövs ökade resurser så att studenter, särskilt inom humaniora och samhällsvetenskap, kan få mer lärarledd tid och så att uppsatsstudenter inte tvingas skriva två och två för att få tillgång till sin handledare.Det system som resurserna fördelas utifrån måste ha legitimitet hos lärosätena, lärarna och studenterna. Det håller inte att först avstå från att satsa på utbildningsvetenskaplig forskning och sedan underkänna lärosäten för att de saknar just sådan. Vi har högre ambitioner med kvaliteten än den borgerliga regeringen. Men det behövs betydligt mer än det vi också har avsatt för att komma till rätta med detta.Det andra som nämns är bristerna i studentens koppling till arbetslivet. Förutom att det ger sämre verklighetsförankring och minskar chanserna för välavvägda studieval påverkar det också möjligheterna att få in en fot på arbetsmarknaden efter avslutad utbildning speciellt för dem som inte redan har kontakter och nätverk. Målsättningen borde vara att alla studenter erbjuds praktik under sin utbildning. Där har vi öronmärkt pengar för att öka studenternas koppling till arbetsmarknaden.Herr talman! Argument om rättvisa, jämlikhet och bevis på att ett samhälle aldrig är starkare än sina svagaste individer har aldrig bitit på borgerligt styrda regeringar. Men hur är det med arbetsmarknadsperspektivet? Hur resonerar det nya när alla aktörer på arbetsmarknaden påpekar behovet av en välutbildad arbetskraft och gör er uppmärksamma på matchningsproblemen på alla nivåer?Hur tänker ni att vi ska klara en framtida arbetsmarknad när vi inte tar till vara en av våra viktigaste tillgångar och låter gäng efter gäng motiverade och begåvade studenter läcka ut från alla nivåer i stället för att investera i utbildning för jobb? Det hoppas jag få svar på i dagens debatt.Jag står bakom samtliga reservationer men yrkar för tids vinnande bara bifall till reservation 1 och 14. Den högre utbildningen i håller generellt sett en hög kvalitet, men den kan bli bättre. Framför allt är högskolan ojämn, fokuserad på genomströmning och inte kvalitet. Det behövs mycket mer för att den ska bli tillgänglig i bred bemärkelse. Det är inte bara undervisningen som behöver stärkas utan även handledningen.Riksdagen borde ge studenter en garanterad miniminivå lärarledd undervisning . Det tycker vi är rimligt. Det kan verka lite. Men för en hel del studenter, särskilt inom humaniora och samhällsvetenskap, skulle detta kunna göra en stor skillnad.Enligt siffror från har nästan hälften av studenter eller mindre lärarledd tid . Det håller inte. Det ska göra skillnad att läsa på universitet och ha ett lånekort på universitetet.Om vi i menar allvar med kvaliteten i högskolan är det i grundutbildningen vi måste börja. Hög kvalitet måste vara målet. Att planera för och belöna kvaliteten måste också vara vägen framåt. har vi ett resurstilldelningssystem som i stort sett fördelas efter genomströmning. Ju fler som studerar snabbare, ju mer resurser får ett lärosäte. Per definition belönas sänkta kvalitetskrav. För inte så länge sedan träffade jag en universitetslektor som jag har känt . Vi började samspråka och kom snart in på resurstilldelningssystemet. Hans uppfattning var att nuvarande system är korrumperande. Jag frågade vad han menade. Jo, den premierar genomströmning i stället för kvalitet. Han måste låta studenterna passera igenom för att få pengar. Ett sådant system vill han inte ha.Att fortsätta att låta nära hälften av studenterna på högskolan passera utan att få tillräckligt med lärarledd tid, handledning och återkoppling på sitt lärande är att belöna universiteten efter genomströmning och inte efter kvalitet. En bättre balans mellan genomströmning och kvalitet borde vi kunna hitta.Herr talman! trädde en ny diskrimineringslag i kraft. Lagen innehåller bland annat ett förbud mot diskriminering på grund av sexuell läggning, könsöverskridande identitet eller uttryck inom utbildningssystemet, det vill säga även inom högskolan. För att den nya lagen ska fungera i praktiken krävs dock att frågor som berör hbt-personers livsvillkor integreras i den högre utbildningen. Enligt vår mening är det önskvärt att utbildningar i hbt-frågor integreras i all grundutbildning som bedrivs vid högskolor och universitet i syfte att ge nödvändig kompetens. Diskrimineringsgrunderna borde dessutom vara en del av de kvalitetskriterier som ser till i sin tillsyn av högskolorna.Studentens rätt att organisera sig och bevaka sina intressen är i högsta grad en fråga om kvalitetssäkring i den högre utbildningen. Det är inte tillräckligt att garantera studentkårerna insyn eller representation i beslutsfattande organ. Högskolorna behöver också stötta studentens förutsättningar att bedriva ett aktivt studentpolitiskt arbete i fria och oberoende kårer.Den 1 juli 2010 avskaffades kårobligatoriet. Det var bra i grunden men underfinansierat. Verksamheten vid studentkårerna blir därför stympad och möjligheten att utöva inflytande kan försämras. För att åtminstone säkra ett minimum av studentinflytande kommer högskolorna och studentkårerna att tvingas göra nedskärningar i den övriga verksamheten, som framför allt handlar om studiesociala frågor. Vi anser att det är omöjligt att öka mångfalden, motverka diskrimineringen och skapa jämställdhet på högskolorna om inte studenterna tar aktiv del i detta arbete. Därför måste det finnas tillräckligt statligt stöd till den studiesociala verksamheten för att finansiera detta.När beslutet nu har trätt i kraft bör det tillsättas en utredning med uppgiften att göra en utvärdering av hur studieinflytandet fungerar i praktiken samt komma med förslag som tryggar såväl studentinflytandet som den studiesociala verksamheten vid universitet och högskolor.Herr talman! Världen blir en bättre plats av att vi människor möts, lär känna varandra, byter erfarenheter och bryter invanda föreställningar om andra. Ur detta perspektiv är högskolans internationalisering viktig, men det ökar också kvaliteten att motiverade studenter från hela världen läser på svenska högskolor. En öppen värld är en bättre värld. Men med införandet av studieavgifter tar ett steg bort från internationellt samarbete och kontakter med omvärlden. tar avstånd från studieavgifter på svenska universitet och högskolor.Herr talman! Jag vill yrka bifall till reservationerna 9, 10, 17 och 21. Vår högskola ska vara spjutspetsen i vårt svenska utbildningsväsen. I takt med att vårt samhälle går alltmer från ett industrisamhälle till ett tjänste- och IT-samhälle behövs allt fler med akademisk utbildning. Aldrig har så många studenter varit inskrivna på högskolan som . Efterfrågan på högre utbildning kommer även i fortsättningen att vara mycket stor. I då individens konkurrenskraft ökar och man är flexibel på arbetsmarknaden är det glädjande att många väljer att skaffa sig högre utbildning. Det är också glädjande att direktövergången till högskolestudier har ökat . av eleverna som gick ut med slutbetyg påbörjade universitetsstudier. Regeringen har också bemött den ökade efterfrågan på högre utbildning genom att tillföra 10 000 nya platser och 2011.Likt idrotten är inte elit och bredd varandras motsatser. Tvärtom är de varandras förutsättningar. En bra grundutbildning leder till att många kan satsa på elitnivå. Dessa elitstudenter kommer i sin tur att inspirera andra likt en perpetuum mobile.Herr talman! Man kan angripa problemen på många olika sätt. Denna debatt ska inte framför allt handla om grundskola och gymnasium, men det är ofrånkomligt eftersom allt hänger ihop. Det är av yttersta vikt att högskoleutbildningen kan börja på rätt nivå. Många års nedmontering av kunskapskraven av tidigare regeringar har gjort att man på många högskolekurser har fått ta om vissa delar av gymnasieutbildningen, inte minst arrangörer av civilingenjörsutbildningar har framfört dessa problem. Det är därför den nuvarande regeringen har genomfört och genomför de största satsningarna någonsin inom skolan. Det är det bästa sättet att komma till rätta med de snedfördelningar som finns i dagens högskola.Om man ska vara snäll mot oppositionen kan man säga att när ni hade regeringsmakten genomförde ni en del reformer. Syftet var kanske gott men det blev fel. Det är därför det är så viktigt med en ständig uppföljning, och det är därför vi föreslår ett permanent statligt följa upp samtliga reformer så att de kan rättas till om något går fel.Vi tycker att det är oerhört viktigt att satsa på kvaliteten i högskolan. Ni byggde ut högskolan tidigare men tillförde inga nya pengar, vilket har lett till att kvaliteten har gått ned. Detta är uppenbart vad gäller utbildningen till lärare. Här finns en dubbel effekt, dels går inte studenterna ut med tillräckligt hög utbildning, dels föranleder detta att kommer de elever de ska undervisa inte att få tillräckliga kunskaper.Det finns fortfarande problem med att det är alltför få sökande per plats, det vill säga att alla som söker kommer in. Att se över lärosätenas examensrätt var en mycket klok åtgärd, och vi hoppas att det kommer att leda till att kvaliteten på lärarutbildningarna stramas upp ordentligt.Det är också viktigt med förändringarna i lärarutbildningen som genomförs, att den delas in på ett annat sätt än vad som har varit fallet. Att återgå till en modell där läraren är specialist på ett fåtal årskurser och ämnen är en mycket klok åtgärd. Vi tror också att införandet av lärarlegitimationer kommer att stärka rättssäkerheten och höja kvaliteten och statusen hos lärarna.En adekvat och attraktiv lärarutbildning är en grundförutsättning i Alliansens satsning på läraryrket. En annan viktig reform är då att höja läraryrkets status.Hela kommer regeringen att satsa på forskarskolor, där 2 000 lärare och förskollärare ges möjlighet att utbilda sig till lektorer. Lärare och förskollärare får alltså läsa till en licentiatexamen i de ämnen som de har utbildning att undervisa i. Det är en kraftfull satsning för att höja lärarnas kompetens, status och löner. Allt detta i kombination med en lärarlegitimation och lärarlyft ska ge en stolt yrkeskår som åtnjuter stor respekt.Både socialdemokrater och vänsterpartister talar om den sociala snedrekryteringen vid våra lärosäten. Vi menar att det är fel sätt att komma till rätta med detta att återinföra den så kallade 25:4-regeln. Vi tror att det finns andra sätt. Framför allt angriper vi problemet från grunden genom satsningar inom förskolan, och gymnasiet. kunskapsuppföljningar i form av skriftliga omdömen, nationella prov och tidigare betyg tror vi kommer att råda bot på åtminstone vissa delar av den sociala snedrekryteringen.Den sociala snedrekryteringen till högskolorna måste bemötas redan när barnen är små. Det tror vi är ett långt mer konstruktivt sätt än att konstruera specialregler, undantag eller kvotgrupper för att komma åt den sociala verkligheten. Att alla elever ska uppnå goda kunskaper som förbereder dem för högre studier är definitivt en både kvalitets- och rättvisefråga.Herr talman! Vi politiker är bra på en hel del saker, framför allt att skapa förutsättningar, ge förutsättningar och sätta ramar. Men vi är inte bra på att vare sig äga spritfabriker eller detaljstyra högskolan. Därför värnar Alliansen om den höga kvaliteten och de fria universiteten.Jag vill med detta yrka bifall till utskottets förslag till beslut i betänkandet. (Applåder)I detta anförande instämde , och (alla M) samt (FP) och (KD). sade i sitt anförande att aldrig har fler läst på högskolan än . Allt annat vore ju skandal med tanke på hur många som är i den åldern och hur konjunkturen har sett ut. Vi tror att vi kan ännu mycket bättre, och det tror man i också.I förra veckan var delar av utbildningsutskottet i , och jag har fått en rapport från besöket. Bland annat träffade de kommissionären , och hon var lite förbryllad. Den har ett mål på som ska påbörja eftergymnasiala studier, men det är ju redan uppnått. Någon måste gå före, menar hon, och det har ju alltid gjort förut. Vad är det som har hänt i ? Varför har ni tappat den ambitionen? Och jag vill fråga om samma sak. Framför allt tycker vi att det är viktigt att slå vakt om kvaliteten och se hur långt vi har kommit . Sedan kan jag garantera att vi kommer att göra allt för att ännu fler som vill det ska gå till högskolan och få en akademisk utbildning. Men det är viktigt att kvaliteten följer med . Jag satt i utbildningsutskottet redan 2002-2006. Kvalitet var någonting som vi pratade väldigt mycket om, och där hade vi väldigt höga förväntningar. Men visar det sig att vi har en högre ambition när det gäller att förstärka kvaliteten. Vi har aldrig sett det som en motsättning att fler ska kunna gå ut högskolan och att satsa på kvaliteten.Att nöja sig när vi har är inte framtidsinriktat, särskilt inte när det är en betydligt högre procent som vill och har förutsättningar att studera på högskolan.Jag undrar hur ni tänker om framtiden. Tror ni på allvar att ett land som ska konkurrera med servicejobb på den globala arbetsmarknaden? Tanken är väl kanske inte att vi just nu ska ha en lång debatt om framtid, men vi tror att den är ganska ljus. Och vi tror att de reformer som vi genomför nu på utbildningspolitikens område kommer att innebära att eleverna och de framtida arbetarna, tjänstemännen och akademikerna kommer att möta framtiden med en bättre utbildning.Vi kommer att bygga ut utbildningarna i takt med att vi ser att behoven ökar. Detta är ett motionsbetänkande som behandlar ungefär 90 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden.