bet · GY01CU18 · 2011-04-05 00:00:00 — I motion 2010/11:C218 föreslår (FP) ett tillkännagivande om att det i bör införas en särskild regel som utesluter den förälder som mördat eller på annat straffbelagt sätt bragt den andra föräldern om livet från vårdnaden om gemensamma barn. I motion 2010/11:C228 av (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av att överväga en översyn och reformering av lagstiftningen med hänsyn till barnets bästa. I motionen framhålls barnens rätt till båda sina föräldrar. (KD) föreslår i motion 2010/11:C308 ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över den ändring av som gjordes 2006 samt överväga om de frivilliga samarbetssamtalen vid vårdnadstvister ska ersättas av obligatoriska medlingssamtal. Utredningen bör överväga en återgång till lag, så att kravet på att domstolen ska fästa särskilt avseende vid föräldrarnas förmåga att samarbeta i frågor som rör barn ses över. I motion 2010/11:C333 av m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om att vårdnadsreglerna bör ändras så att samarbetssvårigheter ej utgör en grund för att döma till enskild vårdnad. Motionärerna anför att regeringen bör utreda förutsättningarna för att tilldela barn en god man i de fall där föräldrarna omöjligen kan samarbeta i avgörande frågor om barnets uppfostran (yrkande 2). Även i motion 2010/11:C337 av och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om en översyn av lagstiftningen i syfte att öka jämställdheten mellan mammor och pappor vid separationer och vårdnadstvister. Rättsförhållandet mellan barn och föräldrar regleras i . Denna lagstiftning har under genomgått betydande förändringar såvitt gäller regelverket när föräldrarna separerar och föräldrarna inte kan komma överens om hur deras barn ska ha det. De senaste större ändringarna i vårdnadsreglerna beslutades av och trädde i kraft (prop. 2005/06:99, bet. LU27, rskr. Ändringarna syftade framför allt till att förstärka barnperspektivet i lagstiftningen. De innebar bl.a. att betydelsen av barnets bästa kommer till klarare uttryck i lagen och att barnets bästa ska vara avgörande för alla beslut om vårdnad, boende och umgänge. Genom lagändringarna markerades ytterligare i lagtexten den betydelse som risken för att barnet far illa måste få vid beslut som rör vårdnad, boende och umgänge. och domstolen ska vid bedömningen av barnets bästa fästa avseende särskilt vid risken att barnet eller någon annan i familjen utsätts för övergrepp eller att barnet olovligen förs bort eller hålls kvar eller annars far illa. har tidigare behandlat motionsyrkanden med motsvarande innebörd, i betänkande 2008/09:CU10. Utskottet utgick, liksom tidigare, från att regeringen kontinuerligt kommer att följa och utvärdera utvecklingen på området, utan att något formellt tillkännagivande från sida var nödvändigt. Enligt utskottet borde motionerna avslås. Regeringen har gett i uppdrag att följa upp hur vårdnadsreform slagit igenom i arbete (dnr. 7179/2010). Uppdraget ska redovisas . Vidare har regeringen haft ett möte med representanter för Domstolar, och om utfallet av vårdnadsreform, främst såvitt avses frågan om i vilken omfattning domstolarna efter vårdnadsreformen dömer till gemensam respektive ensam vårdnad. Utskottet kan konstatera att regeringen tagit olika initiativ för att följa och utvärdera utvecklingen på området. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns skäl att föreslå någon åtgärd från med anledning av motionerna. De bör således avslås. Riskbedömningar vid vårdnadstvister m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om riskbedömningar vid vårdnadstvister m.m. Utskottet hänvisar till gällande rätt och pågående arbete. I motion 2010/11:C221 av och (båda KD) begärs ett tillkännagivande med innebörden att en ordentlig bedömning av risken att barnen ska bortrövas bör göras i samband med vårdnadsprocesser (yrkande 1). Motionärerna föreslår även ett tillkännagivande om att umgängesrätten bör inhiberas med omedelbar verkan när en förälder befaras planera att föra bort sitt barn (yrkande 2). I motion 2010/11:C314 föreslår och (båda M) ett tillkännagivande om att en kunskapssammanställning bör göras om risken för bortförande av barn vid vårdnadstvister (yrkande 1). Genom vårdnadsreform markeras ytterligare i lagtexten den betydelse som risken för att barnet far illa måste få vid beslut som rör vårdnad, boende och umgänge. Enligt 6 kap. 2 a § ska barnets bästa vara avgörande för alla beslut om vårdnad, boende och umgänge. Vid bedömningen av vad som är bäst för barnet ska det fästas avseende särskilt vid risken för att barnet eller någon annan i familjen utsätts för övergrepp eller att barnet olovligen förs bort eller hålls kvar eller annars far illa. ska göra en riskbedömning i utredningar om vårdnad, boende och umgänge av risken för att barnet eller någon annan i familjen utsätts för övergrepp, att barnet olovligen förs bort eller hålls kvar eller annars far illa. I propositionen med förslag till nya vårdnadsregler anförde regeringen att det bör vara uppgift att sammanställa kunskap om och medverka till metodutveckling för hur riskbedömningen ska göras när socialnämnden utreder frågor om vårdnad, boende och umgänge (prop. 2005/06:99 s. 43). fick i uppdrag av regeringen att sammanställa kunskapsläget kring hur riskbedömningar ska göras när socialnämnden utreder frågor om vårdnad, boende och umgänge samt att redovisa hur metoder inom området kan utvecklas. har gett i uppdrag att ta fram ett riskbedömningsinstrument att användas av i samband med ärenden om vårdnad, boende och umgänge (dnr. 0-846/2009) i syftet att utveckla ett vetenskapligt bedömningsinstrument för risk- och skyddsfaktorer i sådana tvister. har redovisat uppdraget i rapporten riskbedömning för vårdnad, boende och umgänge. Utskottet konstaterar att barnets bästa enligt 6 kap. 2 a § FB ska vara avgörande för alla beslut om vårdnad, boende och umgänge. Vid bedömningen av vad som är bäst för barnet ska det fästas avseende särskilt vid risken för att barnet eller någon annan i familjen utsätts för övergrepp eller att barnet olovligen förs bort eller hålls kvar eller annars far illa. Vidare kan utskottet konstatera att redovisat ett uppdrag till regeringen som gått ut på att ta fram ett instrument för riskbedömningar som ska kunna använda i ärenden om vårdnad, boende och umgänge. Mot den redovisade bakgrunden är utskottet inte berett att föreslå något initiativ från med anledning av motionsyrkandena. Motionerna bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om särskilt förordnad vårdnadshavare. Utskottet hänvisar till gällande rätt. I motion 2010/11:C286 av (C) föreslås ett tillkännagivande om att föräldrar ska ges det avgörande inflytandet över vem som ska bli vårdnadshavare i händelse av föräldrarnas död. I motionen framförs att sådana, s.k. vårdnadstestamenten, bör vara vägledande och endast undantagsvis kunna omprövas av sociala myndigheter. Om barnet står under vårdnad av båda föräldrarna och en av dem dör, ska den andre föräldern, enligt 6 kap. 9 § FB, ensam ha vårdnaden. Om båda föräldrarna dör, ska rätten på anmälan av socialnämnden eller när förhållandet annars blir känt anförtro vårdnaden åt en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare. Enligt 6 kap. 10 a § fjärde stycket FB ska domstolen beakta önskemål som förts fram av föräldrarna när det gäller att förordna vårdnadshavare efter föräldrarnas död. Deras val av vårdnadshavare ska sålunda följas, om det inte är olämpligt att förordna den utpekade personen. Utskottet kan inte komma till någon annan slutsats än att innehållet i gällande rätt ligger i linje med motionsönskemålet. Motionen bör därför avslås. Fler än två vårdnadshavare Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som behandlar frågan om ett barn ska kunna ha fler än två vårdnadshavare. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 5 (MP, V). I motion 2010/11:C304 föreslår (MP) ett tillkännagivande om att barn ska kunna ha fler än två juridiska vårdnadshavare (yrkande 1). m.fl. (V) föreslår i motion 2010/11:Ju401 ett tillkännagivande om att regeringen ska tillsätta en utredning i syfte att ändra reglerna i så att det blir möjligt för ett barn att ha fler än två vårdnadshavare (yrkande 12). Också i motion 2010/11:So543 av m.fl. (MP) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda möjligheten för barn att ha fler än två vårdnadshavare (yrkande 4). Enligt 6 kap. 2 § första stycket FB står barn under vårdnad av båda föräldrarna eller en av dem, om inte rätten har anförtrott vårdnaden åt en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare. Vårdnaden om ett barn består till dess att barnet fyller eller ingår äktenskap. På talan av socialnämnden får rätten enligt 6 kap. 15 a § FB besluta om umgänge mellan barnet och någon annan än en förälder. Vid bedömningen av om en sådan talan ska föras ska socialnämnden särskilt beakta barnets behov av umgänge med sina morföräldrar och farföräldrar och andra som står barnet särskilt nära. Utskottet har behandlat motsvarande yrkanden, bl.a. (bet. 2008/09:CU10) och därefter i förenklad form (bet. 2009/10:CU8). I betänkandet redogjordes för att utskottet tidigare, bl.a. i samband med lagstiftningsärendet om nya vårdnadsregler (bet. 2005/06:LU27), tillstyrkt de ändringar som infördes om att barnets behov av umgänge med andra än föräldrarna ska lyftas fram vid socialnämndens bedömning. Utskottet fann därför inte skäl att föreslå någon ändring av tidigare ställningstagande och avstyrkte motionsyrkandet. Utskottet har inte någon annan uppfattning än den utskottet tidigare gett uttryck för. Motionerna bör därför avslås. Automatisk gemensam vårdnad för ogifta föräldrar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör automatisk gemensam vårdnad. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 6 (S). I motion 2010/11:C245 av m.fl. (KD) föreslås ett tillkännagivande om en sådan ändring i som innebär att ogifta föräldrar automatiskt får gemensam vårdnad vid barnets födelse. och i (båda S) föreslår i motion 2010/11:C309 ett tillkännagivande om en översyn av i syfte att ge båda föräldrarna, oberoende av civilstånd, automatisk gemensam vårdnad vid barnets födelse (yrkande 2). Också i motion 2010/11:C328 av (S) föreslås ett tillkännagivande om en översyn av i syfte att ge föräldrarna gemensam vårdnad oavsett civilstånd. Motion 2010/11:C333 av m.fl. (M) innehåller förslag till ett tillkännagivande om en översyn av vårdnadsreglerna så att ogifta föräldrar automatiskt ska få gemensam vårdnad efter det att faderskapet har fastställts (yrkande 1). Ett barn står enligt 6 kap. 3 § FB från födelsen under vårdnad av båda föräldrarna, om dessa är gifta med varandra, och i annat fall av modern ensam. Ingår föräldrarna senare äktenskap med varandra, står barnet från den tidpunkten under vårdnad av dem båda, om inte rätten har anförtrott vårdnaden åt en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare. Om en av föräldrarna är ensam vårdnadshavare och föräldrarna vill utöva vårdnaden gemensamt, kan de tillsammans ge in en ansökan till domstolen, som då ska besluta om gemensam vårdnad om det inte är uppenbart att sådan vårdnad är oförenlig med barnets bästa. Föräldrarna kan också få gemensam vårdnad genom registrering hos efter anmälan av dem båda. En sådan anmälan kan göras antingen till socialnämnden i samband med att nämnden ska godkänna en faderskapsbekräftelse eller en bekräftelse av föräldraskap eller direkt till under förutsättning att beslut om vårdnaden inte har meddelats tidigare och att föräldrarna och barnet är svenska medborgare. I övrigt kan ändring i vårdnaden ske genom avtal som godkänns av socialnämnden eller genom beslut av domstol. Om det döms till äktenskapsskillnad mellan föräldrarna står barnet även därefter under båda föräldrarnas vårdnad, om inte den gemensamma vårdnaden upplöses enligt 6 kap. 5, 7 eller 8 § FB. Ska barnet även efter domen på äktenskapsskillnad stå under båda föräldrarnas vårdnad, ska rätten i domen erinra om att vårdnaden alltjämt är gemensam. presenterades departementspromemorian Gemensam vårdnad för ogifta föräldrar samt en språklig och redaktionell översyn av 6 kap. (Ds 1999:57). I promemorian föreslås bl.a. att föräldrar som inte är gifta med varandra när barnet föds ska få gemensam vårdnad när har förflutit från det att faderskapet har fastställts genom en bekräftelse som har godkänts av socialnämnden, om ingen av föräldrarna till socialnämnden anmäler att han eller hon motsätter sig gemensam vårdnad. Promemorians förslag behandlades i proposition /10:192 Umgängesstöd och förutsättningar att tala med barn. I propositionen gjorde regeringen bedömningen att förslaget om automatisk gemensam vårdnad i promemorian (Ds 1999:57) inte bör genomföras. Vid behandling av propositionen konstaterade utskottet (bet. 2009/10:CU20) att situationen är annorlunda nu mot den som gällde när promemorians förslag lämnades . Någon presumtion för gemensam vårdnad finns , utan det måste i stället i varje enskilt fall göras en bedömning med utgångspunkt i vad som är bäst för barnet. Utskottet instämde i regeringens bedömning att förslaget om automatisk gemensam vårdnad för ogifta föräldrar inte borde genomföras. Utskottet anser inte att det finns skäl att frångå tidigare ställningstagande. Motionsyrkandena bör därför avslås. Beslutanderätten vid gemensam vårdnad Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör beslutanderätten vid gemensam vårdnad. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete. Jämför reservation 7 (MP, V). I motion 2010/11:C342 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att reglerna om beslutanderätt vid gemensam vårdnad bör ses över så att var och en av vårdnadshavarna ges möjlighet att samtycka till icke-operativ hälso- och sjukvård samt stöd och insatser enligt för barnet. m.fl. (MP) föreslår i motion 2010/11:So543 ett tillkännagivande om att stärka barns rätt till vård när vårdnadshavarna inte är ense genom att det ska vara möjligt för var och en av vårdnadshavarna att söka vård för barnet (yrkande 35). Den som har vårdnaden om ett barn ansvarar för barnets person och har rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets personliga angelägenheter. Har barnet två vårdnadshavare ska dessa enligt 6 kap. 13 § FB utöva sina rättigheter och skyldigheter mot barnet tillsammans. Det krävs alltså normalt gemensamma beslut i frågor som rör vårdnaden. Undantag gäller om en av vårdnadshavarna till följd av frånvaro, sjukdom eller annan orsak är förhindrad att ta del i sådana beslut om vårdnaden som inte utan olägenhet kan skjutas upp. Båda vårdnadshavarna kan inte heller förutsättas delta i alla de vardagliga avgöranden som måste träffas när det gäller omsorgen om barnet, t.ex. om mat, kläder och sovtider. Genom vårdnadsreform infördes en möjlighet för domstolen att vid gemensam vårdnad besluta om barnets boende, om umgänge med den förälder som barnet inte bor tillsammans med och om resekostnader vid umgänget. Men i övrigt krävs fortfarande att vårdnadshavarna kan enas i frågor som rör barnet (prop. 1997/98:7, bet. LU12, rskr. överlämnade en särskild utredare betänkandet Beslutanderätt vid gemensam vårdnad m.m. (SOU 2007:52) till . I detta föreslås bl.a. att en av vårdnadshavarna ska kunna tilldelas rätt att fatta beslut på egen hand när det gäller barnets tillgång till hälso- och sjukvård samt tandvård, barnets tillgång till insatser enligt socialtjänstlagen och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade och förskoleverksamhet för barnet samt barnets skolgång och skolbarnsomsorg. Barnets andra vårdnadshavare ska inte kunna motsätta sig de beslut som fattas av vårdnadshavaren med självständig beslutanderätt. Enligt förslaget ska vårdnadshavarna i övrigt fortfarande vara likställda. avlämnade regeringen proposition (2009/10:192) Umgängesstöd och förutsättningar att tala med barn. I propositionen gör regeringen bedömningen att det inte bör införas någon möjlighet för domstolen att, om barnet står under vårdnad av båda föräldrarna, ge en av föräldrarna självständig beslutanderätt i vissa frågor. I stället bör andra lösningar övervägas, t.ex. att på de områden där det finns ett särskilt behov reglera frågan i vilken utsträckning en vårdnadshavares bestämmanderätt kan frångås. Vid riksdagsbehandlingen instämde utskottet i regeringens bedömning (bet. 2009/10:CU20). Inom har upprättats promemorian (Ds 2011:5) Barns rätt till vård och sociala insatser stärks. Förslagen i promemorian syftar till att stärka barns rätt till vård och sociala insatser vid gemensamt vårdansvar. I promemorian föreslås att psykiatrisk eller psykologisk utredning eller behandling samt vissa insatser enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade ska få ges till barnet om det krävs med hänsyn till barnets bästa trots att endast en av vårdnadshavarna har samtyckt till det. Det föreslås vidare att socialnämnden ska ges befogenhet att pröva om insatsen krävs med hänsyn till barnets bästa. De frågeställningar som aktualiseras i motionerna är, som redovisats ovan, föremål för beredning inom . Det pågående beredningsarbetet bör, enligt utskottets mening, inte föregripas genom någon åtgärd från , varför motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet Utskottet avslår ett motionsyrkande som rör samarbetssamtal. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete. m.fl. (KD) föreslår i motion 2010/11:C325 ett tillkännagivande om att samarbetssamtal eller avtal för separerade föräldrar också bör innehålla ekonomisk rådgivning och beslut kring ekonomin för resor till och från föräldrarna vid boende på olika orter (yrkande 2). Enligt 6 kap. 18 § FB kan föräldrar enligt 5 kap. 3 § socialtjänstlagen genom samarbetssamtal få hjälp att nå enighet i frågor om vårdnad, boende och umgänge. I mål om vårdnad, boende eller umgänge får rätten uppdra åt socialnämnden eller något annat organ att i barnets intresse anordna samarbetssamtal i syfte att nå enighet mellan föräldrarna. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att granska hur fördelningen av kostnader och inkomster som är kopplade till ett barn påverkar och stöder en fungerande försörjning och omsorg om barnet när dess föräldrar inte lever tillsammans. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag (dir. 2009:56 och 2010:89). Enligt direktiven ska utredaren analysera hur reglerna om ekonomiskt stöd till barnfamiljer påverkar separerade föräldrars beslut rörande vårdnad, boende, umgänge samt fördelningen av försörjningsansvar för det gemensamma barnet. Hur existerande regelverk underlättar eller försvårar samarbete mellan föräldrarna ska kartläggas. Vidare ska utredaren vid behov föreslå förbättringsåtgärder, regelförändringar och andra åtgärder som kan underlätta och uppmuntra samarbete mellan föräldrar som inte lever tillsammans. Utgångspunkterna för utredaren ska vara att föräldrar har ett gemensamt ansvar för att ta hand om och försörja sitt barn och att ett välfungerande samarbete dem emellan gagnar barnet. Föräldrarna ska sätta barnets bästa främst exempelvis vad gäller frågor om ekonomi, vårdnad, umgänge och boende efter en separation. Utskottet anser att det pågående beredningsarbetet inte bör föregripas genom någon åtgärd från sida. Motionen bör därför avslås. Juridiskt biträde för barn Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör juridiskt biträde för barn. Jämför reservation 8 (S, MP). m.fl. (MP) begär i motion 2010/11:So543 att regeringen ser över möjligheten för barn att få ett eget offentligt biträde. Motionärerna anser att barn bör ha rätt till eget offentligt biträde med särskild kompetens i mål som rör vårdnad boende och umgänge för att säkerställa att barnet kommer till tals och att barnets intressen tas till vara (yrkande 30). Också i motion 2010/11:C326 av och (båda KD) föreslås ett tillkännagivande om att barn bör ha egna juridiskt ombud som har särskild barnkompetens som tillvaratar deras intressen under en vårdnadsutredning. (KD) föreslår i motion 2010/11:C236 ett tillkännagivande om att införa en rättighet för barn att få ett juridiskt ombud med barnkompetens enligt intentioner. I motion 2010/11:So257 föreslår (S) ett tillkännagivande om att regeringen bör lägga fram de förslag till lagändringar som krävs för införlivande av den europeiska konventionen om utövandet av barns rättigheter. Enligt motionären krävs detta för att barn ska tillåtas delta i det rättsliga förfarandet (yrkande 2). Inom har utarbetats en konvention om barns rättigheter, Europeiska konventionen om utövandet av barns rättigheter. Konventionen öppnades för undertecknande . undertecknade konventionen men har ännu inte ratificerat den. Syftet med konventionen är att förbättra barns ställning i familjerättsprocesser. Konventionen är avsedd att vara ett komplement till och ska hjälpa länderna att genomföra på ett riktigt sätt. I konvention uppmanas staterna bl.a. att överväga att införa bestämmelser om t.ex. att barnet ska få ställning av part och rätt till ett eget ombud i processer som rör barn. I departementspromemorian Utövandet av barns rättigheter i familjerättsprocesser (Ds 2002:13) föreslås att ratificerar den ifrågavarande konventionen, och flera lagändringar föreslås i syfte att stärka barnets rätt i processen, bl.a. att det i särskilt konfliktfyllda vårdnadsmål ska vara möjligt för domstolen att förordna ett särskilt biträde för barnet. Departementspromemorian har remissbehandlats. har i ett tillkännagivande till regeringen anfört att det inte helt kan uteslutas att införande av möjligheten att kunna förordna juridiskt biträde för barn i vissa särskilt konfliktfyllda vårdnads- och umgängestvister ytterligare skulle kunna stärka barnets rätt. Utskottet ansåg att frågan borde bli föremål för särskild uppmärksamhet inom ramen för det utredningsarbete som då bedrevs i anledning av konvention om barnets rättigheter (bet. 1998/99:LU18, rskr. 1998/99:185). har därefter i ett tillkännagivande till regeringen anfört att alla barn bör ha rätt till ett eget juridiskt biträde i alla mål om vårdnad, boende och umgänge. Vidare anfördes att detta juridiska biträde på ett bättre sätt än respektive förälders juridiska biträde kan bevaka barnets rätt i förhållande till båda sina föräldrar och att det därför fick ankomma på regeringen att utarbeta erforderliga lagförslag och återkomma till (bet. 2005/06:LU27, rskr. 2005/06:309). Utskottet har behandlat liknande motionsyrkanden (bet. 2007/08:CU14) och därefter i förenklad ordning (bet. 2009/10:CU8). Utskottet ansåg då att det pågående beredningsarbetet inte borde föregripas genom någon åtgärd från . I skrivelse 2010/11:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen redovisar regeringen att avsikten är att frågan ska behandlas i en proposition om stärkt skydd för barn i internationella situationer. Propositionen ska överlämnas till . Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd från med anledning av motionsyrkandena, varför dessa bör avslås. Olovligt bortförda barn i internationella förhållanden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bortförda barn i internationella förhållanden. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete på såväl nationell som internationell nivå. I motion 2010/11:C221 av och (båda KD) föreslås ett tillkännagivande om att larmnumret 116 000 aktiveras i och att information sprids om detta larmnummer (yrkande 3). Motionärerna anför också att de bilaterala kontakterna mellan och andra länder bör förbättras med det särskilda syftet att effektivisera tidiga insatser i samband med bortföranden av barn. Ett tillkännagivande yrkas i enlighet därmed (yrkande 4). Med olovligt bortförande av barn i internationella förhållanden avses framför allt då en förälder utan den andra förälderns medgivande för med sig sitt barn till ett annat land.