bet · GZ01UbU6 · 2011-11-21 00:00:00 — 2011/12:UbU6 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2011/12:9 om statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning som överlämnats till med anledning av insatser för akademiker med utländsk utbildning förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? (RiR 2011:16). Skrivelsen har inte föranlett några motioner. Regeringen instämmer i iakttagelse att det nuvarande systemet som involverar ett antal myndigheter kan göras mer ändamålsenligt och effektivt. Regeringen kommer att överväga behovet av nya eller förändrade insatser för akademiker med utländsk utbildning i arbetet med den samlade strategi för integration som regeringen avser att presentera i samband med budgetpropositionen . I skrivelsen redovisar regeringen också andra åtgärder med anledning av granskningen. Utskottet vill framhålla att granskning avser ett viktigt område. Åtgärder som bidrar till att kompetensen hos akademiker med utländsk utbildning bättre kan tas till vara är angelägna. Utskottet konstaterar att det finns olika tillfällen för regeringen att återkomma till och redovisa vidtagna åtgärder och slutliga ställningstaganden i de frågor som aktualiseras med anledning av iakttagelser. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. I betänkandet finns ett särskilt yttrande (SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skrivelse 2011/12:9 lägger skrivelse 2011/12:9 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (S), (MP), (KD), (SD), (S), (M), (FP) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2011/12:9 om statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning. överlämnade granskningsrapporten för akademiker med utländsk utbildning förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? (RiR 2011:16) till . överlämnade granskningsrapporten till regeringen . Med anledning av granskningsrapporten överlämnade regeringen skrivelse 2011/12:9 om statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning till . Inga följdmotioner har väckts i ärendet. Vid utskottets sammanträde informerade riksrevisor med medarbetare utskottet om (RiR 2011:16). granskningsstrategi Etablering och integration Inom effektivitetsrevision sker granskningen främst inom ramen för s.k. granskningsstrategier. En granskningsstrategi är en serie granskningar på samma tema. Strategierna omfattar områden eller teman där identifierat väsentliga frågeställningar som revisionen belyser ur olika aspekter i ett antal granskningar. Den aktuella granskningen ingår i granskningsstrategin Etablering och integration. har konstaterat att utrikes födda, jämfört med inrikes födda, generellt sett har det svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. Granskningsstrategin avgränsas till områdena arbetsmarknad och utbildning, där det finns indikationer på att de statliga insatserna inte är ändamålsenliga och effektiva. I huvudsak fokuserar granskningsstrategin på nyanlända i arbetsför ålder från s.k. tredjeländer, dvs. länder utanför EU/EES/. Skrivelsen innehåller regeringens bedömningar med anledning av . Regeringen instämmer i iakttagelse att det nuvarande systemet som involverar ett antal myndigheter kan göras mer ändamålsenligt och effektivt. Regeringen avser att i samband med budgetpropositionen presentera en samlad strategi för integrationspolitiken. Regeringen kommer att överväga behovet av nya eller förändrade insatser för akademiker med utländsk bakgrund i arbetet med strategin. I skrivelsen redovisar regeringen åtgärder med anledning av granskningsrapporten. Skrivelse 2011/12:9 Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2011/12:9 till handlingarna. Utskottet konstaterar att det finns olika tillfällen för regeringen att återkomma till och redovisa vidtagna åtgärder och slutliga ställningstaganden i de frågor som aktualiseras med anledning av iakttagelser. Jämför särskilt yttrande (SD). har granskat statliga insatser inom utbildningsområdet för att tillvarata kompetensen hos akademiker med utländsk utbildning. Resultatet av granskningen har presenterats i rapporten för akademiker med utländsk utbildning förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? (RiR 2011:16). Syftet med granskningen är att undersöka om statens insatser inom utbildningsområdet är ändamålsenliga och effektiva samt om insatserna underlättar etableringen på arbetsmarknaden för akademiker med utländsk utbildning. I granskningens syfte har det ingått att identifiera de hinder som finns på utbildningsområdet för en snabbare etablering inom ett urval kvalificerade yrken för akademiker med utländsk utbildning, orsakerna till dessa hinder samt effekterna för individ och samhälle. Den övergripande revisionsfrågan är: Är de statliga insatserna inom utbildningsområdet ändamålsenliga och effektiva i syfte att möjliggöra att akademiker med utländsk utbildning kan etablera sig på svensk arbetsmarknad i enlighet med sin utbildningsnivå? Granskningen omfattar de insatser som statliga myndigheter genomför för att personer som avslutat en högskoleutbildning i ett annat land ska kunna etablera sig på den svenska arbetsmarknaden och få användning av sin kompetens. Granskningen avser såväl regeringens styrning och uppföljning som genomförandet av verksamheterna. Granskningen avser främst åren 20082010, vilket innebär att den nya lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, som trädde i kraft , inte inbegrips. Granskningen avser vägen till svensk läkar- respektive sjuksköterskelegitimation samt lärarbehörighetsbevis. Granskningen omfattar regeringen, , samt universitet och högskolor med särskilt uppdrag från regeringen att anordna kompletterande högskoleutbildningar för personer med avslutade utländska högskoleutbildningar. Vidare omfattas länsstyrelsernas regionala samordning av den kommunala undervisningen i svenska för invandrare och yrkessvenska, med särskilt fokus på målgruppsanpassad svenskundervisning för invandrade akademiker. Med utländska/utrikes födda/utlandsfödda akademiker avses i granskningen personer födda i ett annat land än med en minst tvåårig eftergymnasial utbildning på universitets- eller högskolenivå, som har avslutats med en examen. Med inrikes födda/infödda akademiker avses personer födda i med samma definition av utbildningsbakgrund som ovan. Gruppen utländska/utrikes födda/utlandsfödda akademiker kan i sin tur delas in i två grupper: personer med utbildning från EU/EES/respektive personer med utbildning från tredjeland (dvs. alla länder utanför EU/EES/). Akademiker med utländsk utbildning erbjuds en rad statliga insatser för att underlätta etableringen på arbetsmarknaden. har ansvar för att bedöma högskoleutbildningar som leder till yrken som är oreglerade i och för att utfärda utlåtanden. Utlåtandena anger kortfattat vilken svensk högskoleexamen som den utländska utbildningen motsvarar och kan användas av den sökande på arbetsmarknaden. Vill man utöva ett reglerat yrke (för vilket det krävs legitimation eller motsvarande) ska man vända sig till den myndighet som är behörig för det yrket. var behörig myndighet för läraryrket och utfärdade behörighetsbevis fram till (är det som är behörig myndighet för att utfärda behörighetsbevis till lärare och förskollärare). bedömer avslutade utländska högskoleutbildningar inom de 21 reglerade yrken som finns inom hälso- och sjukvårdsområdet (t.ex. läkare och sjuksköterska) och utfärdar legitimationer. Vidare finns särskilda kompletterande högskoleutbildningar som kompletterar utländska akademikers utbildning i syfte att underlätta etableringen på arbetsmarknaden. Regeringen har gett ett särskilt uppdrag till åtta universitet och högskolor att anordna sådana utbildningar. De anordnas framför allt för utländska lärare samt för läkare, sjuksköterskor och tandläkare med en högskoleutbildning från tredjeland. Länsstyrelserna har ett uppdrag att samordna mottagandet av nyanlända, där den kommunala undervisningen i svenska för invandrare och yrkessvenska numera ingår. övergripande slutsats är att det nuvarande systemet som involverar ett antal myndigheter kan göras mer ändamålsenligt och effektivt. I det följande redovisas viktigaste iakttagelser. Vägen till etablering på svensk arbetsmarknad är inte tillräckligt känd Det finns behov av tidigare och tydligare information om de insatser som finns för akademiker med utländsk utbildning. Det finns också behov av att och fortsätter se över informationen både till de sökande och till de myndigheter som tidigt möter akademiker med utländsk utbildning i syfte att förkorta tiden fram till utlåtande, behörighetsbevis och legitimation. Ett komplext system av statliga insatser Akademiker med utländsk utbildning som vill etablera sig i möts av ett komplext system av statliga insatser och aktörer som finns i olika sektorer. I proposition 2008/09:175 Gränslös kunskap högskolan i globaliseringens tid (bet. 2008/09:UbU19, rskr. 282) redovisades en mer effektiv ordning för att bedöma hälso- och sjukvårdsutbildningar från tredjeland. Förändringar med anledning av propositionen har dock gett upphov till oklarheter i ansvarsfördelningen mellan och , något som myndigheterna emellertid inte särskilt har tagit upp med regeringen. Det har gjort att regeringen inte sett någon anledning att följa upp att utvecklingsarbetet fortlöper som förväntat. Resultatet är att den tänkta effektiviseringen av systemet inte har förverkligats fullt ut. Lång tid i väntan på arbetsmarknadsetablering Olika faktorer förklarar den tid det tar för akademiker att få sina utländska utbildningar bedömda som grund för utlåtande, behörighetsbevis eller legitimation. För t.ex. förklaras tidsåtgången till största del av de tredjelandsutbildades genomförande av myndighetens kompletteringsprogram. har som en konsekvens av förändrade regler för arbetskraftsinvandring slutat att begära uppehålls- och arbetstillstånd av dem som är utbildade i tredjeland och som ansöker om prövning. I det avseendet gör en annan bedömning än . ändrade praxis har medfört en ökning av ansökningar från t.ex. läkare bosatta i tredjeland. Kortare totaltider ger ekonomiska vinster Även små förkortningar av de sökandes arbetslöshetstider ger enligt granskning betydande ekonomiska vinster. Om de drygt 700 akademiker med utländsk utbildning som räkneexemplen är baserade på skulle kunna etablera sig på arbetsmarknaden inom sitt yrke en månad tidigare så skulle den samhällsekonomiska vinsten, dvs. värdet av produktionstillskottet, bli i storleksordningen . Regeringen har inte säkerställt att anslagna medel motsvarar efterfrågan på kompletterande högskoleutbildningar Under 20082010 har regeringen endast använt drygt 110 av för anordnandet av kompletterande högskoleutbildningar. anser hälften av de berörda lärosätena att ersättningen inte täcker kostnaderna för att bedriva den kompletterande utbildningen. har emellertid inget underlag för att bedöma om lärosätena får täckning för sina kostnader för de kompletterande högskoleutbildningarna. lämnar följande rekommendationer i rapporten. Mot bakgrund av granskningens resultat anser att regeringen bör ta ett större ansvar för att samordna och effektivisera systemet av insatser för att underlätta för personer med utländsk högskoleutbildning att etablera sig på arbetsmarknaden i . Konkret bör regeringen göra följande. Regeringen bör säkerställa en departementsövergripande samordning och uppföljning av befintliga insatser. Regeringen bör förtydliga vilka krav de myndigheter som bedömer utländska högskoleutbildningar bör ställa på uppehålls- och arbetstillstånd. Regeringen bör följa upp att det finns kompletterande högskoleutbildningar som är anpassade till såväl studenternas som arbetsmarknadens efterfrågan. Regeringen bör förtydliga och följa upp länsstyrelsernas ansvar för att samordna målgruppsanpassad undervisning i svenska i länets kommuner. anser att , och lärosäten som anordnar kompletterande högskoleutbildningar bör vidta en rad åtgärder för att påskynda genomströmningen i systemet. , och lärosäten som anordnar kompletterande högskoleutbildningar bör i samråd med andra berörda myndigheter förbättra informationen till akademiker med utländsk utbildning. Syftet bör vara att information samordnat, tydligt och tidigt ska nå akademiker med utländsk utbildning. och bör se över sina interna processer i syfte att korta handläggningstiderna. bör förtydliga syftet med verkets utlåtanden och i samråd med företrädare för arbetsmarknaden anpassa dem efter arbetsmarknadens och de sökandes behov. Regeringens skrivelse 2011/12:9 Med anledning av har regeringen överlämnat skrivelse 2011/12:9 om statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning till . Skrivelsen innehåller regeringens bedömningar med anledning av granskningsrapporten. Regeringen har i beredningen av sin skrivelse remitterat till 19 remissinstanser, däribland , , berörda universitet och högskolor och sex länsstyrelser. Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen instämmer i iakttagelse att det nuvarande systemet som involverar ett antal myndigheter kan göras mer ändamålsenligt och effektivt. Integrationspolitikens genomförande förutsätter insatser inom många politikområden och av ett stort antal aktörer, vilket ställer höga krav på samsyn och samverkan. Behovet av samsyn och samverkan inom och mellan myndigheter ombesörjs bäst inom ramen för en samlad strategi. Det finns en arbetsgrupp inom med uppgift att ta fram en ny integrationspolitisk strategi. Frågor om insatser för akademiker med utländsk bakgrund kommer att uppmärksammas i arbetet med strategin. Regeringen instämmer i uppfattning att det är otillfredsställande att myndigheter som har i uppdrag att bedöma utländska högskoleutbildningar gör olika bedömningar av om krav ska ställas på uppehålls- och arbetstillstånd för personer med liknande bakgrund som vill få sin utländska högskoleutbildning bedömd. Regeringen avser att se över frågan. Regeringen instämmer delvis i påpekande om outnyttjade resurser och iakttagelsen att regeringen inte har säkerställt att anslagna medel motsvarar efterfrågan på kompletterande högskoleutbildningar. Regeringen vill dock understryka att det har varit svårt att beräkna antalet helårsstudenter eftersom utbildningarna inom hälso- och sjukvårdsområdet är relativt nystartade. Satsningen har visat sig kräva stora insatser av lärosätena, och det har funnits svårigheter för de medverkande lärosätena att nå upp till det maximala antalet registrerade studenter som framgår av regleringsbrevet. Regeringen instämmer i att det inte är tillfredsställande att anslagna medel inte har använts fullt ut men vill betona att det är viktigt att medlen hanteras ändamålsenligt och att erfarenheter gjorda under satsningen på nuvarande yrkesgrupper (dvs. jurister, lärare, läkare, sjuksköterskor och tandläkare) tas till vara. Regeringen har valt att inte utöka satsningen till fler yrkesgrupper innan befintliga kompletterande högskoleutbildningar fungerar väl. Den ersättning som ges till lärosäten som anordnar kompletterande högskoleutbildningar är högre än ersättningen till ordinarie utbildningar inom samma utbildningsområde. beslutade regeringen om ett tillägg till återrapporteringskraven i regleringsbrevet för . Tillägget gäller anslag 2:53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, och syftet är att få bättre kännedom om utfallet av utbildningen och de kostnader som de medverkande lärosätena har för kompletterande högskoleutbildningar, bl.a. i fråga om antagning, validering, undervisning, verksamhetsförlagd utbildning och uppföljning. granskning visar att de lärosäten som anordnar kompletterande högskoleutbildningar anger att bristande kunskaper i svenska språket hos dem som ansöker och antas till utbildningarna är det största hindret för att studenterna ska kunna genomföra utbildningen med godkänt resultat inom utsatt tid. Regeringen ser svenskundervisning för invandrare (sfi) som ett viktigt verktyg för att rusta de berörda individerna för arbetsmarknaden. Regeringen har genomfört ett omfattande program för högre kvalitet och bättre likvärdighet i sfi. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare som ska undersöka hur valfrihet och individuell anpassning kan ökas inom sfi och föreslå hur ett system med sfi-peng kan utformas. Utredarens förslag ska vidare syfta till att utbildningen blir mer flexibel för att i högre grad kunna kombineras med bl.a. arbete, praktik och yrkesutbildning samt annan vuxenutbildning och högre utbildning. Utredaren ska också föreslå åtgärder för hur samverkan mellan huvudmän och andra instanser såsom Arbetsförmedlingen och länsstyrelser kan förbättras. Regeringen framhåller att enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning får omfattningen av utbildningen vara upp till 120 högskolepoäng för varje student. Detta ger lärosätena frihet att utforma utbildningen utifrån behov. I regeringens skrivelse anges att samtliga sex länsstyrelser som har fått på remiss välkomnar ett förtydligande kring länsstyrelsernas ansvar i att samordna målgruppsanpassad undervisning i svenska i länets kommuner. Flera länsstyrelser har dock understrukit att länsstyrelserna inte haft ett specifikt uppdrag att samordna målgruppsanpassad undervisning i svenska före ikraftträdandet av etableringsreformen . Regeringen överväger hur samordning av målgruppsanpassad undervisning bäst kan stärkas och vilken roll länsstyrelserna ska ha i detta sammanhang. Regeringen instämmer i de rekommendationer har lämnat till myndigheterna. Det är av central betydelse att akademiker med utländsk utbildning efter ankomsten till får information om de möjligheter som finns att bäst tillvarata sin kompetens. Remissvaren visar att myndigheterna arbetar med att förbättra informationen och se över sina interna handläggningsprocesser. anför att den avser att påbörja arbetet med att utfärda föreskrifter om krav för utfärdande av legitimation för personer med utbildning från länder utanför EU/EES/. Regeringen anser att det är av stor vikt att systemet är samordnat och tydligt för den enskilda personen och att ansvarfördelningen mellan myndigheterna är klarlagd. I syfte att få mer ändamålsenliga statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning och för att systemet ska fungera effektivt, avser regeringen att ge i uppdrag att i samverkan med berörda universitet och högskolor samt vidareutveckla och precisera arbetsformen för bedömning av legitimation för hälso- och sjukvårdspersonal utbildad utanför EU/EES/. och flertalet remissinstanser har pekat på vikten av en långsiktig satsning och kontinuitet för kompletterande högskoleutbildningar, särskilt för att i ett tidigt skede kunna nå och informera målgruppen. Regeringen avser att fortsätta den långsiktiga satsningen på kompletterande högskoleutbildningar för nuvarande yrkesgrupper. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen kommer att överväga behovet av nya eller förändrade insatser för akademiker med utländsk utbildning i arbetet med den samlade strategi för integration som regeringen avser att presentera i samband med budgetpropositionen . I syfte att skapa ett tydligare och mer samordnat system för integration av utländska akademiker med hälso- och sjukvårdsyrken, avser regeringen att ge i uppdrag att i samverkan med berörda universitet och högskolor samt vidareutveckla och precisera arbetsformen för bedömning av legitimation för hälso- och sjukvårdspersonal utbildad utanför EU/EES/. Vidare avser regeringen att se över frågan om de myndigheter som bedömer utländska högskoleutbildningar bör ställa krav på uppehålls- och arbetstillstånd. Regeringen överväger hur samordning av målgruppsanpassad svenskundervisning bäst kan stärkas och vilken roll länsstyrelserna ska ha i detta sammanhang. Slutligen avser regeringen att fortsätta den långsiktiga satsningen på kompletterande högskoleutbildningar för nuvarande yrkesgrupper. Med dessa åtgärder anser regeringen att frågan är slutbehandlad. Anslaget 2:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning behandlas i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 246 f.). Regeringen anför i budgetpropositionen att av medlen under detta anslag är avsett att fördelas till ett antal lärosäten för kompletterande utbildningar för personer med utländsk examen enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. pågår kompletterande utbildningar för lärare, jurister, läkare, tandläkare och sjuksköterskor. Det finns, framhåller regeringen, ett stort behov av sådan utbildning för exempelvis läkare. Medel under anslagsposten ska dessutom finansiera planering och, om möjligt, genomförande av ytterligare kompletterande utbildningar, t.ex. för personer med examen inom andra reglerade hälso- och sjukvårdsyrken, inom ramen för olika integrationsinsatser. I rapporten för invandrare en om arbetsmarknadsintegration (Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2011:5) framhålls vikten av en förenkling av systemet för validering av utbildning och yrkeserfarenhet för att invandrares kunnande och yrkeserfarenhet ska tas till vara på ett bättre sätt. är det krångligt för många invandrare att få sin kompetens styrkt, och svårt för de ansvariga myndigheterna att systematiskt följa upp och förbättra sitt valideringsarbete. Humankapital är en nyckelfaktor på arbetsmarknaden, och en väl fungerande validering är det bästa sättet att göra det mesta möjliga av det humankapital de utrikes födda har med sig till , och därmed så fort som möjligt göra dem delaktiga i det svenska samhället. Utskottet vill framhålla att granskning avser ett viktigt område. Åtgärder som bidrar till att kompetensen hos akademiker med utländsk utbildning bättre kan tas till vara är angelägna. Som framgår av den aktuella granskningen innebär den tidsmässiga avgränsningen att den inte inbegriper åtgärder som har vidtagits med anledning av den nya lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, som trädde i kraft . Utskottet konstaterar att regeringen kommer att behandla frågan om insatser för akademiker med utländsk utbildning i arbetet med den samlade strategi för integration som regeringen avser att presentera i samband med budgetpropositionen . Som framgår av regeringens skrivelse avser regeringen att ge berörda myndigheter vissa uppdrag i syfte att skapa ett tydligare och mer samordnat system för integration av utländska akademiker. Regeringen avser vidare att se över frågan om de myndigheter som bedömer utländska högskoleutbildningar bör ställa krav på uppehålls- och arbetstillstånd. Vidare överväger regeringen hur samordning av målgruppsanpassad svenskundervisning bäst kan stärkas och vilken roll länsstyrelserna ska ha i detta sammanhang. Regeringen avser att fortsätta den långsiktiga satsningen på kompletterande högskoleutbildningar för nuvarande yrkesgrupper. Regeringen kommer alltså att vidta åtgärder med anledning av granskningen. Utskottet kan konstatera att regeringen i Årsredovisingen för staten, som överlämnas till , ska lämna en samlad redovisning av vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledning av iakttagelser (10 kap. 6 § budgetlagen [2011:203]). Regeringen anför i Årsredovisningen för staten 2010 att den i årsredovisningen för staten också kommer att lämna en uppföljning och redovisning av åtgärder som vidtagits efter det att de särskilda skrivelserna med anledning av granskningsrapporter beslutats (skr. 2010/11:101 s. 257). Som framgått anger regeringen vidare i den nu aktuella skrivelsen att den avser att i samband med budgetpropositionen presentera en samlad strategi för integrationspolitiken.