bet · GZ01NU2 · 2011-12-12 00:00:00 — 2011/12:NU2 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utskottet tillstyrker de av regeringen föreslagna anslagen (totalt ca ) och bemyndigandena för inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt (prop. 2011/12:1). Företrädarna för Socialdemokraterna, har i sina budgetalternativ föreslagit högre anslag till regionala tillväxtåtgärder än regeringen. har även föreslagit en högre nivå på anslaget till transportbidrag. Företrädarna i utskottet för de ovan nämnda partierna har avstått från att delta i beslutet om anslag då de anser att deras respektive budgetalternativ bör ses som sammanhållna paket, där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden som innebär andra anslagsnivåer än de som regeringen har föreslagit. I fråga om den regionala tillväxtpolitikens inriktning framhåller utskottet att det har föreslagits och genomförts ett antal åtgärder i linje med den gällande strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning. Samtliga motioner med andra uppfattningar om det aktuella politikområdets inriktning avstyrks av utskottet. I en reservation (S, MP, V) redovisas en annan syn på den regionala tillväxtpolitiken. Beträffande pekar utskottet bl.a. på att huvuddelen av tillgängliga medel för nuvarande programperiod redan är intecknade och att förhandlingar har inletts på EU-nivå inför den programperiod som påbörjas . Samtliga motionsyrkanden med anknytning till dessa frågor avstyrks. I en reservation (S, MP, V) framförs uppfattningen att måste få bättre utväxling på de resurser som kanaliseras via strukturfondsprogrammen. När det gäller organisering och lokalisering av statliga myndigheter bör nuvarande principer följas i enlighet med de grunder som uttalat, menar utskottet. Enligt en reservation (S, V) bör regeringen bättre beakta det regionalpolitiska perspektivet i samband med omorganisering av statlig verksamhet. I en annan reservation (SD) förordas att det ska tas fram en plan för utlokalisering av statlig verksamhet från . Med hänvisning bl.a. till de insatser som görs för att säkerställa tillgången till kommersiell och offentlig service på landsbygden avstyrker utskottet motioner med krav på ytterligare åtgärder på detta område. I fyra reservationer (S; MP; SD; V) framförs andra uppfattningar om vad som behöver göras för att förbättra servicen på landsbygden. Förslag om återföring av medel från vatten- och vindkraft och andra naturresurser till berörda områden avstyrks också av utskottet, som erinrar om gällande principer för statens budgetsystem. Ett annat synsätt redovisas i en reservation (V). Under rubriken vissa skärgårdsfrågor avstyrker utskottet två motioner. En annan uppfattning om vilket beslut borde fatta angående dessa båda motioner redovisas i en reservation (S). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Den regionala tillväxtpolitikens inriktning 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkande 13, 2011/12:N212 av (KD), 2011/12:N287 av m.fl. (M), 2011/12:N303 av m.fl. (V) yrkande 1, 2011/12:N342 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 46, 2011/12:N353 av och (båda S), 2011/12:N412 av (S) och 2011/12:N423 av m.fl. (S) yrkandena 13. Reservation 1 (S, MP, V) 2011/12:N218 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:N289 av (KD) och 2011/12:N342 av m.fl. (S) yrkande 7. Reservation 2 (S, MP, V) Organisering och lokalisering av myndigheter 2011/12:N202 av Arhe Hamednaca (S), 2011/12:N204 av (S), 2011/12:N216 av m.fl. (S), 2011/12:N281 av (C), 2011/12:N302 av (S) och 2011/12:N325 av (M). Reservation 3 (S, V) Reservation 4 (SD) Kommersiell och offentlig service på landsbygden 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkandena 8 och 16, 2011/12:N219 av (M) yrkandena 1 och 2, 2011/12:N248 av m.fl. (M) yrkande 1, 2011/12:N249 av och (båda M) yrkandena 1, 2 och 5, 2011/12:N283 av m.fl. (S), 2011/12:N303 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4 och 5, 2011/12:N328 av m.fl. (S), 2011/12:N342 av m.fl. (S) yrkande 8, 2011/12:N344 av m.fl. (S) yrkande 4, 2011/12:N351 av (M) och 2011/12:N379 av i (C). Reservation 5 (S) Reservation 6 (MP) Reservation 7 (SD) Reservation 8 (V) Återföring av medel från vatten- och vindkraft samt vissa andra naturresurser 2011/12:N237 av (KD), 2011/12:N303 av m.fl. (V) yrkande 12, 2011/12:N326 av och (båda M), 2011/12:N338 av och (båda M), 2011/12:N339 av och (båda M), 2011/12:N341 av och (båda M), 2011/12:N377 av och (båda C) och 2011/12:N395 av Per Åsling och (båda C). Reservation 9 (V) 2011/12:N286 av m.fl. (S) och 2011/12:N331 av (S). Reservation 10 (S) Utvecklingen i vissa geografiska områden 2011/12:T249 av och (båda FP) yrkande 4, 2011/12:T333 av (FP) yrkande 3, 2011/12:MJ452 av m.fl. (M) yrkande 3, 2011/12:N275 av (C) yrkandena 1 och 2, 2011/12:N296 av m.fl. (S), 2011/12:N312 av (FP), 2011/12:N323 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2011/12:N371 av och (båda S), 2011/12:N386 av m.fl. (S) och 2011/12:N388 av m.fl. (S) yrkandena 13, 5 och 6. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt Bemyndigande för anslaget 1:1 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 under 20132020. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 19 punkt 1. Bemyndigande för anslaget 1:3 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 under 20132016. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 19 punkt 2. Anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt anvisar för anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 19 punkt 3. Motioner som rör anslagen m.m. 2011/12:N206 av (C), 2011/12:N333 av m.fl. (S), 2011/12:N349 av m.fl. (S), 2011/12:N366 av m.fl. (V), 2011/12:N369 av och (båda S), 2011/12:N418 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2011/12:N422 av m.fl. (SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (M), (S)1, (M), (S)2, (M), (S)3, (S)4, (S)5, (C), (S)6, (M), (SD)7, (V)8, Boriana (M), (MP)9 och (FP). Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. I detta betänkande behandlas proposition 2011/12:1 (budgetpropositionen) vad gäller utgiftsområde 19 Regional tillväxt 70 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . beslutade att ge övriga utskott tillfälle att yttra sig över budgetpropositionen . beslutade näringsutskottet att avstå från att yttra sig till finansutskottet. I stället har respektive partis uppfattning klargjorts i utskottets protokoll och meddelats finansutskottet genom ett protokollsutdrag. tog ställning till regeringens förslag i budgetpropositionen till fördelning av utgifter på utgiftsområden (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU1). Utgångspunkten för detta betänkande är således att utgiftsramen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt är fastställd . I betänkandet redovisas inledningsvis den regionala tillväxtpolitikens allmänna inriktning. Vidare behandlas frågor om , lokalisering av myndigheter samt återförande av medel från vatten- och vindkraft och andra naturresurser till de regioner där de genereras. Servicefrågor liksom ett antal motionsyrkanden om utvecklingen i vissa geografiska områden tas också upp. Slutligen behandlas anslagsfrågor. Den regionala tillväxtpolitikens inriktning Utskottets förslag i korthet avslår motioner om den regionala tillväxtpolitikens inriktning. Utskottet hänvisar till genomförda och planerade åtgärder på området. Jämför reservation 1 (S, MP, V). Utgiftsområde 19 Regional tillväxt omfattar medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av central och regional projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd, samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Dessutom omfattar utgiftsområdet vissa insatser med anledning av försvarsomställningen som finansieras av ett äldre anslag. Regionala hänsyn ska tas också inom andra utgiftsområden. Målet för politiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Regionala hänsyn och tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden är av särskild betydelse för måluppfyllelsen. Detta är en följd av att den regionala tillväxtpolitiken omfattar betydligt fler åtgärder än de som finansieras inom det här aktuella utgiftsområdet. Prioriterade områden inom den regionala tillväxtpolitiken är innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete. Dessa framgår av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013. I skrivelsen Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221) tydliggörs inriktningen av den regionala tillväxtpolitiken. Där lyfts även en god tillgång till kommersiell och offentlig service fram. Resurser för de prioriterade områdena finns inom flera olika politikområden. Det regionala tillväxtarbetet bedrivs bl.a. i form av regionala strategier och program som genomförs i samspel med den nationella och den europeiska nivån. EU:s sammanhållningspolitik är, och ska vara, en betydande och integrerad del i den regionala tillväxtpolitiken. Strukturfondsprogrammen är instrumenten för genomförandet av sammanhållningspolitiken i och utgör en betydelsefull del av det regionala tillväxtarbetet. Sammantaget ska den regionala tillväxtpolitiken inriktas på prioritering av innovation och förnyelse, entreprenörskap, kompetensförsörjning och ett ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet och strategiskt gränsöverskridande samarbete i det regionala tillväxtarbetet strategiska statliga insatser och åtgärder för hållbar tillväxt i samspel med aktörer på såväl lokal, regional, europeisk som global nivå tillvaratagande av de unika förutsättningar för individers utvecklingskraft och företags konkurrenskraft som finns i olika typer av regioner såsom gles- och landsbygder, små och medelstora städer samt i storstadsområden ett tvärsektoriellt arbetssätt och en mer samordnad stat i samverkan med aktörer på lokal och regional nivå ett ytterligare stärkt lokalt och regionalt inflytande och ansvar över statliga medel, vilket bl.a. skapar bättre förutsättningar för ett regionalt ledarskap en god tillgång till kommersiell och offentlig service för medborgare och näringsliv i alla delar av landet ökat fokus på demografiska utmaningar, internationalisering och hållbarhet med särskilt stärkt fokus på miljö, klimat och energi, jämställdhet, folkhälsa samt integration och mångfald i det regionala tillväxtarbetet regionala strategier och program som genomförs i partnerskap och i samspel med den nationella och den europeiska nivån i syfte att stärka det lokala och regionala tillväxtarbetet. Den regionala tillväxtpolitikens strategier består av olika former av planer och dokument som säkerställer genomförande och utveckling av verksamheten som helhet eller en avgränsad del. Strategierna används för bl.a. analys, prioritering, finansiering, genomförande och uppföljning av hållbart regionalt tillväxtarbete. Dessa omfattar ofta även vision, mål, policy och handlingsplan. I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:N342 efterfrågas ett tillkännagivande om den regionala utvecklingspolitikens inriktning som leder till ett samhälle där människor har frihet att förverkliga sina drömmar och där välfärd och möjligheter kommer alla till del. Motionärerna vill göra den regionala utvecklingspolitiken till en central fråga, där konsekvenserna av politiken är närvarande i utformningen av strategiska politiska beslut. Detta förutsätter en samordning mellan olika politiska nivåer och politikområden. Därför måste den nationella nivån, enligt motionärerna, samverka med regioner och kommuner för att skapa bästa möjliga utvecklingsmöjligheter. Deras övergripande regionalpolitiska utgångspunkt är att den ekonomiska tillväxten är summan av tillväxten i landets alla delar. De statliga insatserna måste därför vara inriktade på att regionerna ska få möjlighet att växa och utvecklas efter sina förutsättningar. Den regionala utvecklingspolitiken ska bidra till att skapa en värdeburen hållbar tillväxt, med väl fungerande lokala arbetsmarknadsregioner och en god servicenivå i alla delar av landet. Vidare pekar motionärerna på demografins betydelse för utformningen av den regionala utvecklingspolitiken. De konstaterar bl.a. att antalet personer i kommer att öka med . Det måste finnas en grundläggande insikt om att möjligheterna att finansiera framtidens välfärd ser extremt olika ut i olika delar av landet. För vissa mindre regioner kommer den överskuggande framtidsutmaningen att vara att klara vården och omsorgen, bl.a. genom att säkerställa att det finns tillgång på kompetent arbetskraft inför den kommande generationsväxlingen. Motionärerna anser att globaliseringens regionala effekter är en fråga som inte har analyserats i tillräcklig grad. Globaliseringens effekter på regionerna har varit märkbara när det gäller graden av sysselsättning och tillväxt. De är också av den uppfattningen att har ett bra utgångsläge för att hantera globaliseringens utmaningar, men det förutsätter bl.a. fortsatta investeringar i forskning och utbildning. I motionen efterfrågas också en strategi som omfattar både storstads- och landsbygdsutveckling. Väl fungerande storstadsregioner är viktiga för framtida konkurrenskraft. Förutsättningarna för konkurrenskraftiga kunskapskluster för globala marknader, potentialen i den kunskapsintensiva tjänstesektorn och de kreativa näringarna i storstäderna måste, enligt motionärerna, tas till vara. De vill att den nationella nivån, tillsammans med storstadsregionernas företrädare, utformar en strategi för att utveckla storstädernas möjligheter en urban tillväxtpolitik. Integration, kamp mot brottslighet, bostadsinfrastruktur- och utbildningsfrågor måste få särskilt utrymme i en sådan strategi. På samma sätt som det är viktigt att utveckla de stora regionerna måste den regionala utvecklingspolitiken också bygga på insikten att landsbygden har rätt att utvecklas på samma villkor som andra geografiska områden. För att stärka utvecklingen på landsbygden krävs det, enligt motionärerna, också en tydlig strategi och konkreta åtgärder. En sådan strategi måste innehålla åtgärder som förbättrat stöd till näringslivsutveckling, stöd till småföretag och företag som drivs i social eller kooperativ form, förbättrad tillgång till offentlig och kommersiell service, riskkapital och investeringar i kommunikationer och infrastruktur. Alla politikområden i ska genomsyras av ett integrationsperspektiv, sägs det i motion 2011/12:N353 (S). Inom den regionala tillväxtpolitiken finns det dock stora brister på detta område. Dessa missförhållanden bör, enligt motionärerna, leda till att det upprättas en handlingsplan för integration inom regionalpolitiken. Lokala och regionala utvecklingsmedel är ofta låsta genom systemet för medelshantering, sägs det i motion 2011/12:N412 (S). För att förhindra inlåsningseffekter bör regeringen se över normerna för utvecklingsmedel bl.a. genom att fler aktörer än () bereds plats i det regionala utvecklingsarbetet och genom att medel för regional och lokal utveckling i större utsträckning knyts till planer som bygger på lokala analyser. Den ekonomiska tillväxten är summan av tillväxten i landets alla delar, slås det fast i motion 2011/12:N423 (S). Motionärerna anser att den regionala utvecklingspolitiken ska bidra till att skapa en hållbar tillväxt i hela landet, med väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner och en god servicenivå i alla delar av landet. Syftet med det nuvarande regionala investeringsstödet är att öka tillväxten och balansen i den regionala utvecklingen. För att kunna få regionalt investeringsstöd ska företaget vara verksamt i stödområde A eller B. Lokalhyran i vissa inlandskommuner påverkas bl.a. av de lokala företagens ekonomiska styrka oavsett om uthyraren är ett privat fastighetsbolag eller ett kommunalt industrihusbolag. Förordningen (2007:61) om regionalt investeringsstöd är inte alltid tillräckligt följsam för en aktiv utveckling av näringslivets lokalbehov. Motionärerna anser det vara högst angeläget att det regionala investeringsstödet utvärderas och revideras med hänsyn till berörda inlandskommuners faktiska och fysiska förutsättningar. I motion 2011/12:N287 (M) ges en utförlig beskrivning av utvecklingen i . Motionärerna anser att hela har mycket att lära av denna utveckling och att genom ett tillkännagivande bör uttala detta till regeringen. I motion 2011/12:MJ469 (MP) argumenteras för vikten av att gynna olika former av lokal ekonomi. Lokalt riskkapital, lokala banker m.m. lyfts fram. Motionären menar att även om man på landsbygden ofta löser sina problem själva är det av stor vikt att hela samhällsstrukturen gynnar den lokala ekonomins utveckling. Ansvaret för landsbygds- och regionalpolitiken ligger på flera departement, konstateras det i partimotion 2011/12:N303. Motionärerna anser att en bättre samordning av alla politikområden som rör landsbygdens utveckling är helt nödvändig för att se helheten i förslag till beslut och deras konsekvenser. Regeringen bör få i uppdrag att samordna alla landsbygds- och regionalpolitiska frågor i för bästa utfall och effektivitet. Det måste vara möjligt att bo och arbeta i hela , framhålls det i motion 2011/12:N212 (KD). Alliansregeringen har gjort en hel del för att förbättra situationen för de boende på landsbygden, men fler åtgärder måste till. Det handlar om ytterligare regelförenklingar och andra förbättringar för företag. Större samverkan mellan kommunerna och fristående initiativ efterfrågas också i motionen. Ideella krafter ska kunna komplettera kommunernas arbeten. När utskottet behandlade utgiftsområde 19 Regional tillväxt i budgetpropositionen (bet. 2010/11:NU2) konstaterade utskottet inledningsvis att den regionala tillväxtpolitiken ska tjäna som grund för att främja utvecklingskraften i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Hela utvecklingskraft, hållbara tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara. Samordning och dialog är tillsammans med lokalt och regionalt inflytande viktiga byggstenar i den politik som behövs. Därutöver krävs investeringar, företagande, entreprenörskap, innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt god servicenivå såväl lokalt som regionalt för att målen ska kunna nås på ett effektivt sätt. Utskottets uppfattning var att det har föreslagits och genomförts ett antal åtgärder i linje med den gällande strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning. sade sig utskottet se positivt på att genomförandet löpande har följts upp och utvärderats, vilket har resulterat i att regeringen i den skrivelse som presenterades (skr. 2009/10:221) har pekat på ett antal områden där insatserna bör förstärkas eller förändras. Den kontinuerliga lärprocessen , enligt utskottet, för att effektivitetsfrämjande anpassningar gagnar måluppfyllelsen. Samtliga motioner i avsnittet avstyrktes i berörda delar. I två reservationer framfördes synpunkter på regeringens politik. I den första (S, MP) sade sig reservanterna i allt väsentligt dela den regionala tillväxtpolitikens inriktning så som den beskrivs i regeringens ovan nämnda skrivelse. konstaterade de att den politik som regeringen förde under förra mandatperioden inte alls ligger i linje med denna inriktning. Avsaknaden av operativa åtgärder för att nå målen för den regionala tillväxtpolitiken ansåg de vara förbluffande påtaglig. I den andra reservationen (V) propagerades bl.a. för mer offensiva och operativa mål för att få en rättvisare och jämnare utveckling av tillväxt och sysselsättning i landet. Dessa mål kan sedan ligga till grund för en mer medveten styrning av resurser där ett helhetsgrepp kan tas för aktiva insatser som skapar bättre möjligheter till tillväxt, stärker lokala arbetsmarknader, samordnar statliga företags strategier och lokalisering osv. Ett viktigt instrument för landsbygdsutveckling är det s.k. Landsbygdsprogrammet för 20072013 inom utgiftsområde 23 Areella näringar landsbygd och livsmedel och som i hanteras av miljö- och jordbruksutskottet. Detta program ska stärka förutsättningarna för jobb på landsbygden och en hållbar produktion av livsmedel och bygger på grundläggande hänsyn till regionala och lokala förutsättningar. Landsbygdsprogrammets åtgärder främjar bl.a. stöd till lokalt engagemang och att ett brett deltagande från många grupper i arbetet för landsbygdens utveckling eftersträvas och uppmuntras. En helhetssyn på landsbygdens näringsliv anges vara särskilt motiverad med hänsyn till de utmaningar som följer av stora geografiska avstånd. Målgrupperna för åtgärder som syftar till att främja konkurrenskraft, innovation, tillväxt och fler jobb omfattar dels företag inom de gröna näringarna, livsmedelsförädling och turistnäringen, dels mikroföretag i andra branscher på landsbygden och även grupper av företag, organisationer och föreningar. En strategi för att stärka landsbygdens utvecklingskraft utarbetade regeringen en samlad strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder. Denna har sedan redovisats till i en skrivelse som behandlades av näringsutskottet (skr. 2008/09:167, bet. 2008/09:NU19). I sitt ställningstagande framhöll utskottet bl.a. att grundinställningen måste vara att det ska finnas förutsättningar att leva och verka i hela landet. Detta ställer bl.a. krav på att gles- och landsbygdens speciella förutsättningar uppmärksammas och att åtgärder vidtas där de bedöms vara nödvändiga. Utskottet slog vidare fast att en positiv utveckling på den svenska landsbygden är i likhet med vad som gäller i övriga landet beroende av gynnsamma generella förutsättningar för att starta och driva företag. Det är, menade utskottet, de små och medelstora företagen som i mångt och mycket måste bära utvecklingen på landsbygden. Enligt utskottet har staten emellertid en mycket viktig roll när det bl.a. gäller att tillhandahålla infrastruktur och sådan grundläggande service som ses som självklarheter i mer tätbefolkade delar av landet. ansåg att strategin utgjorde en god grund för att landsbygdens utvecklingskraft ska kunna tas till vara. Utskottet underströk betydelsen av ett gott företagsklimat som gynnar småföretagande på exempelvis turistområdet och inom areella näringar såsom jord- och skogsbruk samt fiske. De insatser regeringen redovisar på dessa områden kommer, enligt utskottet, att gagna boende och företagande på landsbygden. Till utskottets betänkande fogades två reservationer (S, V; MP). Analys av utvecklingen i landets gles- och landsbygder Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) bistår i arbetet med strategiska insatser för att stärka utvecklingskraften i landsbygder. Ett centralt uppdrag för Tillväxtanalys är att beskriva, analysera och redovisa utvecklingen i landets gles- och landsbygder, bl.a. befolkningsutveckling, tillgänglighet till kommersiell och offentlig service, infrastruktur, möjligheter till försörjning och arbete samt förutsättningar för företagande. Därutöver ska en analys göras av skeenden och tendenser i samhällsutvecklingen med betydelse för utvecklingen i dessa områden. Uppdraget ska slutredovisas .