bet · GZ01KrU1 · 2011-11-30 00:00:00 — 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 21 och 2011/12:Kr319 av m.fl. (SD) yrkande 14. Resultatet av Kulturarvslyftet måste vara åtkomligt för var och en, inte bara för experter som kan navigera i otillgängliga system. Tyvärr måste jag konstatera att alltför många institutioner har digitaliserat material som inte går att komma åt för utomstående, ibland inte ens av dem själva eftersom man inte arbetat strukturerat, vilket gjort att lagringen snabbt blivit föråldrad. Därför måste det ställas upp kulturpolitiska krav på de institutioner som deltar i det aviserade Kulturarvslyftet. Det bör finnas gemensamma format och metadata. I första hand bör man fokusera på material där upphovsrätten är utslocknad eller där verkshöjd saknas, i andra hand på material där institutionen äger upphovsrätten som då bör märkas med de friaste Creative Commons-licenserna. Material som inte kan släppas fritt eller där den upphovsrättsliga statusen inte är känd bör endast undantagsvis digitaliseras. Vad jag här har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr307 (V) yrkande 21 och avslå motion Kr319 (SD) yrkande 14. Översyn av möjligheten att återinföra fri entré på de statliga museerna, punkt 21 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr257 av och i (båda S). Samhället har ett ansvar för att säkerställa alla människors tillgång till kulturarv och konst i hela landet. När den fria entrén infördes på de statliga museerna ökade antalet besökande och nya grupper av medborgare sökte sig till museerna. Efter det att regeringen avskaffat den populära reformen har besökssiffrorna sjunkit kraftigt. Vi anser att regeringen bör ges i uppdrag att utreda möjligheterna att återinföra den fria entrén på de statliga museerna och återkomma till med förslag. Vad vi här har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr257 (S). Hbtq-frågor inom kulturområdet, punkt 22 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr312 av m.fl. (S). I likhet med motionärerna bakom motion Kr312 (S) anser vi att det är en skam om en demokrati som grundar sig på principerna om mänskliga rättigheter inte säkerställer allas möjlighet till delaktighet på lika villkor. Vi vill därför lyfta fram homosexuellas och bisexuellas samt trans- och queerpersoners speciella livsvillkor. Vårt förslag syftar till att människors sexuella läggning inte ska anses vara en belastning utan något som berikar och bidrar till samhällets mångfald. Det är viktigt att hbtq-personernas historia i vårt land dokumenteras och görs tillgänglig för dagens och morgondagens generationer. De statliga museerna bör ha en avgörande roll i ett sådant arbete och bör kunna dela med sig av sina erfarenheter till de lokala och regionala museerna. Forum för levande historia bör kunna få i uppdrag att samordna främst den museala verksamheten men också övrig kulturverksamhet som berör hbtq-personer. Det är enligt vår uppfattning angeläget med en bred ansats som sträcker sig över hela kulturområdet så att vår samtids och vårt samhälles olika kulturuttryck dokumenteras genom såväl bildkonst, som fotografi, scenkonst, litteratur, musik och film. Mot denna bakgrund föreslår vi att regeringen i regleringsbreven för kulturmyndigheterna anger att de ska arbeta med kulturuttryck som berör hbtq-personer. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr312 (S). Anslagen inom utgiftsområde 17, punkt 1 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: behöver en ny färdriktning. Vi vill ha ett samhälle där välfärd och möjligheter kommer alla till del. Där vi river hinder för människors frihet så att de kan förverkliga sina drömmar. Vi vill utveckla mot ett mer modernt, jämställt och framåtblickande samhälle byggt på gemenskap, solidaritet, rättvisa, kreativitet och trygghet. Vi kan aldrig acceptera arbetslösheten. Full sysselsättning är det övergripande målet för den socialdemokratiska ekonomiska politiken. En förutsättning för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen är att vi får ett mer jämställt samhälle. När män och kvinnor delar på ansvaret för jobb och familj förbättras både den ekonomiska tillväxten och människors livskvalitet. Kvinnor och män ska ha samma frihet och självständighet, samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter och lika makt att forma sina liv. Regeringens ensidiga ekonomiska politik baserad på stora skattesänkningar har nått vägs ände. Utanförskapet är oförändrat, arbetslösheten har ökat, klyftorna och barnfattigdomen har växt liksom de ekonomiska skillnaderna mellan könen. Fler är långtidsarbetslösa, bostadsbyggandet har minskat och skolresultaten försämrats. I ett sådant samhälle ökar också de kulturella klyftorna. Läget i världsekonomin är allvarligt. Det ställer stora krav på den ekonomiska politiken även i . Starka offentliga finanser är avgörande. Skolan står i fokus. En kunskapsbaserad ekonomi börjar i en skola där alla barn lyckas. Alla skolor ska vara bra skolor. Det kräver att vi investerar i lärarnas kompetens och utveckling. Utbildning är en färskvara, därför tror vi på det livslånga lärandet. Miljöproblemen kräver investeringar och tuffa miljökrav. ska ta sin del av miljöansvaret och gå före på miljöområdet. Vi ska vara först med att använda framtidens miljövänliga teknik. Då krävs investeringar i järnväg och kollektivtrafik, ett nytt klimatinvesteringsprogram och stimulanser av mer miljövänliga bilar. Storstäder som bärs fram av en pulserande framtidstro är en viktig ingrediens i bygget av ett modernt och konkurrenskraftigt . Väl fungerande storstäder är avgörande för att vi ska få tillväxt och fler jobb i hela landet. vill vi därför göra tillväxtskapande investeringar i våra största städer. Det handlar om att bygga järnvägar och kollektivtrafik, fler bostäder, viktiga klimatinvesteringar och en ordentlig upprustning av miljonprogramsområdena. råder stor bostadsbrist på många håll i . Det behövs en ny bostadspolitik som ger en större rörlighet på bostadsmarknaden och blandade bostadsområden. Alla människor, inte bara de med goda ekonomiska förutsättningar, ska ha möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga kostnader i en stimulerande och trygg miljö. Då krävs att staten och kommunerna gemensamt tar ansvar för att det byggs fler bostäder. Det finns ett betydande behov av infrastrukturinvesteringar i hela landet, inte minst i och kring våra stora städer. Dessutom behövs fungerande mobiltelefoni och bredband med hög överföringshastighet i hela landet. behöver en ny färdriktning där alla tillsammans är med och tar ett gemensamt ansvar för att hålla ihop vårt land. De som tjänar allra bäst kan bidra lite mer i ett tufft ekonomiskt läge. Tillsammans kan vi med en aktiv social investeringspolitik prioritera att avskaffa barnfattigdomen, ge fler barn och unga god utbildning, möjligheter till kulturupplevelser och möjliggöra för fler att komma ut i arbete. Då får vi ett bättre samhälle för alla. föreslog att ska fastställa utgiftsramen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid för till 12 (bet. 2011/12:FiU1). har därefter bifallit finansutskottets förslag (rskr. 2011/12:32). Denna utgiftsram får inte överskridas då i ett andra steg i budgetprocessen tar ställning till frågan om hur anslagen inom ramarna ska fördelas. Eftersom vi har ett annat budgetalternativ med högre ambitioner än regeringens på utgiftsområde 17 har vi valt att i stället lägga fram ett särskilt yttrande som redovisar vilken inriktning vi skulle vilja se på politiken inom utgiftsområdet. Vi har i vår kommittémotion Kr297 föreslagit att utgiftsområde 17 i ett första steg borde utökas med i förhållande till regeringens förslag. I vår motion framför vi förslag som vi hade velat satsa på om vårt budgetalternativ hade gått igenom. Kulturområdesövergripande verksamhet (1:11:7) Vi föreslår en ökning med som ska användas som ett stimulansbidrag till kommuner som har sänkt eller som sänker sina terminsavgifter i den kommunala musik- och till maximalt . Bidragsmedlen föreslår vi ska fördelas av . Den kommunala kultur- och är överlägsen när det gäller att ta till vara barn och ungas egen kraft till skapande. Vidare föreslår vi en ökning med totalt till ett nytt projekt, Demokrati, kultur och mångfald, som ska ta upp en rad aspekter inom områdena demokrati, kultur, mångfald, integration, internationalisering, kulturutbyte och unga människors delaktighet. ska fördelas av och av (anslag 12:2). Syftet med projektet är att stärka det demokratiska medvetandet bland unga, genomföra lokala demokratisatsningar i skolan, på fritidsgårdar och i andra miljöer där ungdomar vistas i sin vardag. Inom ramen för satsningen bör enligt vår uppfattning en särskild uppräkning göras för samisk kultur. Vi anser också att det bör vara ett generellt krav på alla kulturinstitutioner som får statligt stöd att de ska införliva frågor som rör demokrati, kultur, mångfald, integration och internationalisering i sin verksamhet. Teater, dans och musik (2:12:3) Utveckling och utökning av stödet till de fria grupperna anser vi är viktigt då det ger en stark och viktig signal till kulturskaparna att de fritt och självständigt har möjlighet att utveckla sin konstform. Vi föreslår en höjning av stödet till de fria grupperna med . Det är betydelsefullt att kulturlivet i hela kan leva och utvecklas. De ideella arrangörerna utgör ofta motorn i det lokala kulturlivet och engagerar många människor som brinner för att arrangera teaterföreställningar, konserter, festivaler m.m. Därför vill vi öka stödet till ideella kultur- och musikarrangörer med . För denna utökning av arrangörsstödet vill vi att prioriterar arrangörsföreningar som arbetar med att presentera folkmusik, både svensk folkmusik och folkmusik med rötter i andra kulturer, konstmusik med rötter i andra kulturer än den västerländska samt jazzmusik. Bildkonst, arkitektur, form och design (4:14:4) arbetar med att förvärva god samtidskonst till statens byggnader och andra lokaler för statlig verksamhet. Dessa medel används för konstförvärv beslutade av . Alliansen sänkte anslaget 2007 från till , och har anslaget legat på samma nivå och därmed i praktiken urholkats. Vi föreslår att anslaget ökas med för att skapa fler arbetstillfällen för konstnärer. Museer och utställningar (8:18:6) Försöket med fri entré på statliga museer pågick 2005 och 2006. Vi anser att försöket möjliggjorde för många fler grupper att ta del av vårt gemensamma kulturarv. Inte minst lockade fri entré grupper som besökt ett museum, t.ex. barnfamiljer med låga inkomster, att besöka våra museer. Fri entré på museer var också en viktig integrationsskapande åtgärd. Den borgerliga regeringen avskaffade den fria entrén direkt efter valet . Besökssiffrorna vid de 19 statliga museerna gick då ned med . Vi anser att det nu är dags att återigen öppna museerna för fler. Vi förslår därför en satsning på fri entré uppgående till . Vi vill också verka för att det även på de regionala museerna blir fri entré. Film (10:1) Det är enligt vår uppfattning lovvärt att regeringen lyssnade på såväl oppositionen som filmbranschen och tidigarelade digitalbiosatsningen. Vi vill dock höja ambitionen för utvecklingen av digitalbio och också möjliggöra för fler biografer på mindre orter att genomföra ett teknikskifte. Vi föreslår därför en ökning av anslaget med under resterande mandatperiod. Svensk film har en lång tradition av att producera kvalitetsfilm för barn, något som vi också har varit kända för internationellt. produceras kortare filmer för små barn, men det är svårare att finansiera film för barn i åldrarna . Vi föreslår en ökning av stödet till barnfilm med . Utan att föregripa de förhandlingar om ett nytt filmavtal som pågår vill vi poängtera vikten av att svensk barnfilm får ett långsiktigt ökat stöd. Ungdomspolitik (12:112:2) Vi har ovan under Kulturområdesövergripande verksamhet redogjort för vår satsning på ett nytt projekt , kultur och mångfald. Syftet med projektet är att stärka det demokratiska medvetandet bland unga genom lokala demokratisatsningar i skolan, på fritidsgårdar och i andra miljöer där ungdomar vistas i sin vardag. Totalt satsar vi , varav vi anser att ska fördelas av . Folkbildning (14:114:2) Regeringen har gjort en extra satsning inom folkhögskolorna för arbetslösa ungdomar som saknar grundskola eller gymnasium i syfte att öka deras studiemotivation. Folkhögskolornas särskilda engagerande pedagogik har visat sig kunna ge väldigt goda resultat bland de unga som slagits ut från gymnasieskolan och ibland så tidigt som under högstadium. Folkhögskolorna ger unga människor möjlighet att ta en examen motsvarande gymnasieexamen, ger framtidstro och en väg tillbaka som leder till arbete och utbildning. Vi föreslår en utökad satsning med för att möjliggöra 1 000 extra årsutbildningsplatser. Det är viktigt att ta till vara den kompetens som folkhögskolorna har när det gäller att genom uppsökande verksamhet och andra aktiviteter nå unga människor och kunna visa vilka möjligheter folkhögskolan ger till utveckling och utbildning. Vi föreslår därför att rekryteringen av unga till folkhögskolan sker genom samarbete mellan Arbetsförmedlingen och folkhögskolorna. Anslagen inom utgiftsområde 17, punkt 1 (MP) (MP) anför: har fantastiska möjligheter att genom klimatsmarta investeringar skapa många nya arbetstillfällen, forma ett hållbart samhälle och bygga starkare . de grönas vision är ett förnybar energi, energieffektiva bostäder och snabba och punktliga järnvägstransporter. Den ekonomiska oron omkring oss gör det än viktigare att göra framtidsinvesteringar som både löser ekonomiska problem på kort sikt och miljöproblem långt in . Det osäkra ekonomiska läget i vår omvärld ökar trycket på alla politiska partier att tydliggöra vilka prioriteringar man gör för att bygga ekonomin stark även på . I det gröna alternativet till regeringens budgetförslag presenterar vi därför åtgärder för mer framtidstro och bättre fördelning av de gemensamma resurserna. För oss gröna är det självklart att göra effektiva statsfinansiella prioriteringar. Inom det reformutrymme som vi har att tillgå måste vi prioritera långsiktiga investeringar. Dessutom måste vi minska klyftorna i samhället genom att omfördela inom ramen för skattesystemet. Vår budgetmotion håller fokus på investeringar som betalar sig både nu och . Ökad kvalitet i skolan och investeringar som tar oss till ett klimatsmartare samhälle är områden som är särskilt viktiga för oss. Det finns knappast någon bättre investering än kunskap. Varje krona som vi lägger på skolan kommer att betala sig . Det här är investeringar som ger utrymme för nya idéer att växa fram och för svenska innovationer att industrialiseras. Det kräver också en företagarpolitik där alla som bär på idéer till företag får möjlighet att förverkliga dem och där små företag får växa. En annan viktig komponent i den gröna ideologin är ansvaret för att hålla ihop samhället, att ge en hjälpande hand till dem som är sjuka eller som riskerar att hamna utanför samhället. I den gröna budgeten föreslår vi en kraftigt förbättrad sjukförsäkring. Vi tar också de första stegen till att avskaffa en av de värsta skamfläckarna i det svenska samhället, den växande gruppen barn som lever i fattiga familjer. Vi kan välja mycket i livet, men inte vilken familj vi föds in i. För är budgetöverskott och varsamhet med statens finanser inte målet med politiken. Det är ett verktyg för att skapa ett hållbart samhälle med mindre klyftor och god miljö. Ett samhälle som vi med gott samvete kan lämna över till kommande generationer. föreslog att ska fastställa utgiftsramen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid till (bet. 2011/12:FiU1). har därefter bifallit finansutskottets förslag (rskr. 2011/12:32). Denna utgiftsram får inte överskridas då nu ska ta ställning till hur anslagen inom ramarna ska fördelas. Eftersom vi i Miljöparitet de gröna har ett annat budgetalternativ med högre ambitioner än regeringens på utgiftsområde 17 har jag valt att i stället lägga fram ett särskilt yttrande som visar hur de gröna vill se på politiken inom området. Detta yttrande bygger på våra förslag i tre motioner, nämligen motion Kr320 (MP) där vi föreslår att utgiftsområdet ska utökas med i förhållande till regeringens förslag samt motionerna Kr278 (MP) och Kr320 (MP). Kulturområdesövergripande verksamhet (1:11:7, 99:1) Som framgår av vårt budgetförslag i motion Kr320 (MP) föreslår vi att anslag 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete ska tillföras utöver regeringens förslag. Syftet med förslaget är att Musik-, Dans- och Teaterallianserna ska kunna byggas ut och omfatta fler kulturutövare också utanför branscherna musik, dans och teater. Vidare konstaterar vi att fler län nu är på väg att ansluta sig till kultursamverkansmodellen och att den ökning av anslag 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet som regeringen föreslår därför är för liten för att goda resultat ska kunna uppnås. Vi vill därför att ska tillföras anslaget utöver regeringens förslag för samverkansmodellen. Vi betonar i motion Kr278 (MP) att resursförstärkningen syftar till att stödja och utveckla lokala och regionala verksamheter och att säkerställa att kulturella uttryck ger samma möjlighet till deltagande och spridning i alla delar av landet. Detta är för oss ett uttryck för en generell strävan att flytta makten och initiativkraften på kulturområdet närmare människorna. Därutöver föreslår vi att anslaget 1:6 ska räknas upp med , medel som är avsedda att användas för samordnande roll på biblioteksområdet i landet. Vi vill framhålla att det behövs nationella lösningar t.ex. för bibliotekens digitala tjänster, webbtjänster och andra tekniska plattformar för att stimulera biblioteksutveckling och bedriva kvalificerad omvärldsbevakning nationellt och internationellt. Sammantaget innebär vårt förslag att anslag 1:6 ska tillföras utöver regeringens förslag. Bildkonst arkitektur, form och design (4:14:4) Vi vill tillföra anslag 4:4 Bidrag till bild- och formområdet utöver regeringens förslag. Vi har nämligen fått kännedom om att avtalet om medverkans- och utställningsersättning () som snart har gällt inte tillämpas fullt ut. Detta har fått till följd att konstnärer inte alltid får den ersättning som de har rätt till för sin medverkan i utställningar. Kulturskaparnas villkor (5:15:2, 99:2) I vår budgetmotion, motion Kr320 (MP), föreslår vi en ökning av anslag 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer med sammanlagt utöver regeringens förslag. Av ökningen avsätter vi för att göra samtliga stipendier som delar ut skattepliktiga och pensionsgrundande. Vidare föreslår vi att ska avsättas för att räkna upp biblioteksersättningen till per hemlån av originalverk. Vi har även tagit upp biblioteksersättningen i motion Kr329 (MP) och anför där att det är viktigt att nivån på biblioteksersättningens storlek upprätthålls framöver och utvecklas för att på så sätt skapa goda förutsättningar för en levande litteraturproduktion i . Vissa tecken tyder på att regeringen vill se på ersättningen som ett statligt bidrag som regeringen själv kan bestämma storleken på. Därför skulle vi ha välkomnat ett uttalande från om att förhandlingsrätten när det gäller biblioteksersättningen ska kvarstå. Vi har i vår budgetmotion föreslagit att anslag 14:1 Bidrag till folkbildningen ska tillföras utöver regeringens förslag. Därigenom skulle 3 000 nya studieplatser på allmän linje kunna inrättas. Anslagen inom utgiftsområde 17, punkt 1 (SD) (SD) anför: föreslog att fastställer utgiftsramen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid för till 12 (bet. 2011/12:FiU1). har därefter beslutat i enlighet med finansutskottets förslag (rskr. 2011/12:32). Eftersom har en högre ambition och andra prioriteringar än regeringen på utgiftsområde 17 väljer jag att inte delta i beslutet. Därmed lägger jag fram ett särskilt yttrande som redovisar den inriktning på utgiftsområdet som förordar. För spelar kulturen en central roll i politiken och samhällsbygget. Vi eftersträvar en bred och livskraftig svensk kultur och en kulturpolitik där barns, äldres och funktionshindrades rätt till kultur särskilt beaktas. För oss är det självklart att vi i har ett unikt och värdefullt kulturellt arv som är värt att bevara och belysa. Den gemensamma svenska kulturen har hållit oss samman och utgjort grunden för framväxten av det demokratiska, fredliga och solidariska välfärdssamhället. Att stärka den nationella identiteten och kulturarvets ställning är således en angelägen uppgift för alla som vill befrämja en positiv samhällsutveckling. Kulturövergripande verksamhet (1:11:7) I syfte att säkerställa att alla barn får möjlighet att utveckla sin kreativitet och ta del av kvalitativ kultur vill vi tillföra Skapande skola så att denna satsning även kan omfatta förskolan. Vi vill även öka anslaget till med med anledning av de nya uppgifter vi vill ålägga i form av administrationen av kulturarvsfonden och framtagande av en nationell kulturkanon. Vi föreslår vissa minskningar i stödet till den moderna samtidskulturen, en nedprioritering av internationella och mångkulturella verksamheter och ett avskaffande av länskonsulenterna för mångkultur. Detta innebär enligt vår bedömning att bidraget till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete kan minskas med och att bidraget till regional kulturverksamhet kan minskas med . Teater, dans och musik (2:12:3) Syftet med ökningen är att bevara kulturarvet och levandegöra den traditionella, folkliga, svenska kulturen. Litteratur, läsande och språk (3:13:4) Anslaget till bör ökas med i syfte att bl.a. höja ambitionsnivån vad gäller tillämpningen av konvention om skydd för det immateriella kulturarvet och vad gäller bevarandet och levandegörandet av de estlandssvenska och finlandssvenska minoriteternas kulturarv. anser att statliga subventioner riktade mot enskilda konstnärer och författare bör begränsas. De förbättrade möjligheter att ta del av smala kulturyttringar som teknikutvecklingen medför bidrar också till att göra systemet med detaljerade subventioner till specifika tidningar och böcker förlegat. Mot bakgrund av detta anser vi det vara motiverat att kraftigt minska litteraturstödet och slopa stödet till kulturtidskrifter. I linje med vår strävan efter att avskaffa den statliga mångkulturalismen vill vi också slopa stödet till utgivning av litteratur på invandrarspråk. Stödet till litteratur på nationella minoritetsspråk bör dock inte minskas och stödet till läsfrämjande insatser för barn och ungdomar ska höjas. Bildkonst, arkitektur, form och design (4:14:4) tillförs i syfte att med särskilt fokus på barn och unga intensifiera arbetet med att skapa intresse kring och sprida kunskap om äldre hantverksmetoder och den traditionella svenska folkkonsten. I linje med vår ståndpunkt om att statliga subventioner riktade mot enskilda samtidskonstnärer bör begränsas anser vi att anslaget konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön bör minskas med . De medel som därigenom frigörs vill vi använda för att stärka bevarandet av vårt gemensamma kulturarv samt kulturen för barn och äldre under andra poster i budgeten. Kulturmiljö (7:17:3) ser bevarandet och levandegörandet av den traditionella, folkliga, svenska kulturen som ett viktigt led i att stärka den svenska kulturen och återupprätta en gemensam nationell identitet.