bet · GY01SkU22 · 2011-03-07 00:00:00 — Vi har flyttat ut kapitalbeskattningen helt och hållet. Därigenom omfattas inte fastigheter. Det kommer en utredning om att också hela fastighetstaxeringen kommer att förenklas och möjligen också tas bort helt och hållet. Vi kanske inte behöver det alls i den här omfattningen.Fredrik tog utförligt upp detta med tonnagebeskattningen. Jag är tacksam för att han gjorde det, för det är en viktig fråga. Man kan fråga sig: Vad har hänt på detta område ? Det är bra att ibland ha något perspektiv på det. Jag är glad, fru talman, över att kunna säga att jag alltid har röstat för att vi ska avskaffa tonnageskatten. Och det är den stora skillnaden jämfört med de rödgröna partierna. Där hade man den motsatta åsikten . Det är det som är problemet. Jag är tacksam för att ni har ändrat åsikt på den här punkten. , dåvarande finansministern, skrev till mig , eller någonting sådant, att införandet av tonnageskatt är en främmande del av svensk skattepolitik. Det var de ord han använde.Nu har det inte gått så fort. Det ger jag gärna ett erkännande för. Det har inte gått så fort som vi hade tänkt oss och hoppats på. Det finns olika orsaker till det. Det handlar bland annat om den utredning som tillsatte och gav direktiv till. Utredningsmannen var , dåvarande chef för eller något liknande. Han var tidigare tillförordnad landshövding i . Den utredningen beaktade inte just det som och var inne på, nämligen den latenta skatteskulden. Det har aldrig blivit utrett.Jag måste rätta på den punkten. Det handlade inte om 1 miljard, utan det handlade om , och vi kan nog vara överens om att det var en ganska betydande summa.Jag har hört i denna kammare, fru talman, att och nuvarande finansministern, , är överens på den här punkten. Man är inte villig att skänka de här pengarna till rederinäringen, utan man måste se till att göra någonting åt det här. Det håller jag också med om. Det är inte rimligt att vi ska ge en bransch en sådan stor latent skatteskuld, utan man måste hantera denna.Då kan man fråga sig: Hur ska detta ske? Ja, det är inte så enkelt tekniskt. Det är jag övertygad om att det inte är. För det finns en viktig sak i tonnageskatten utöver hur man tar ut den. Det går ju på bruttot och är ett alternativ till vanlig vinstbeskattning. Det handlar om möjligheterna - och det är den största finessen med tonnageskatten - att förnya tonnaget. Det är det viktigaste, och det tror jag är drivkraften för många andra länder som har infört det här. Man kan använda företagsvinster som man inte behöver ta fram till beskattning när man använder just tonnageskatten.Jag är helt övertygad, fru talman, om att detta kommer, men jag menar att man måste lösa detta med den latenta skatteskulden.Sedan, fru talman, har det tillkommit ett annat moment. Det hoppade över. Jag tror bara att det beror på dåligt minne. Men det är ändå på det sättet att anledningen till att ett antal svenska rederier flaggar ut just nu - det är olyckligt; det håller jag med om - är att det finns andra länder som har andra internationella register. De medger också någonting som vi i inte är villiga att gå med på, nämligen bemanningsavtal som är mindre förmånligt för svenska sjömän. Jag är stolt över att vi håller fast vid de svenska bemanningsavtalen. Det är en viktig del. Vi ska se till att inte för många fartyg går över till andra länder av just den anledningen, för bemanningsavtal och att de svenska sjömännen har det bra på svenska fartyg är en väldigt viktigt del av svensk sjöfartspolitik. Vi ska inte gå den vägen.Men det är alldeles riktigt som säger, att det är alldeles för många rederier som går över till och så vidare. Jag gillar inte det. Vi borde ha en annan och bättre lösning på detta.Det finns oerhört mycket att säga allmänt om företag och investeringar. Eftersom tiden lider denna dag när det är många andra debatter ska jag försöka att inte överskrida min tid, men jag måste ändå påpeka en motsägelse i de socialdemokratiska särskilda yttrandena när det gäller boendebeskattningen. Det är, såvitt jag förstår, välmenande i båda fallen men från helt motstridiga utgångspunkter.Ni vill i yttrandet ha en väl fungerande hyresmarknad med ett bra utbud av bostäder av hög kvalitet i hela landet. Mycket bra, tycker jag.Men så läser man i nästa särskilda yttrande om andrahandsuthyrning av bostäder. Där tycker ni att det är fel att man har höjt gränsen från till 18 000 kronor.Dessa två punkter går inte ihop, fru talman. Det finns en absolut motsättning i dem, för finessen med att höja just det skattefria schablonavdraget är att man ska få ut fler lägenheter på andrahandsmarknaden, att man kan hyra ut en del av sin lägenhet. Det är det som är själva finessen. Det är det ni vill ha i det ena yttrandet, men sedan sätter ni er emot det verktyg som finns i det andra yttrandet.Någon konsekvens måste man ha i det här sammanhanget. Jag tror helt enkelt att ni inte vill ha ett höjt schablonavdrag vid andrahandsuthyrning, men ni måste inse att det är en viktig del av det som ni vill ha i det andra yttrandet, nämligen en flexibel bostadspolitik. Jag hade inte tänkt replikera på , men han pratade så väldigt mycket om mig och mitt minne så jag tyckte att det ändå kunde vara på sin plats att fortsätta debatten som inte minst kommer att handla om tonnageskatten.Jag får ge beröm, för han tillhör en av de ledamöter i som har skrivit de allra vackraste motionerna om tonnageskatt som mycket väl har gått igenom varför det är så viktigt att genomföra detta. Jag tror att den bästa har fem på nacken vid det här laget, och då befann sig i opposition. Då lade han ut texten lite extra mycket. Också då konstaterade han hur lätt det skulle vara att genomföra det här. Det borde genomföras skyndsamt och omgående.Det var den typen av begrepp som använde då. har tiden gått, och samma problem som fanns med tonnageskatten finns naturligtvis kvar . Men det är en väldig skillnad på hur argumenterar. finns det gott om tid, och man måste reda ut saker i lugn och ro.När det handlar om utflaggning spelar naturligtvis tonnageskatten roll. Det är också ett skäl till varför den senaste utredaren som har tittat på konkurrensförhållandena för sjöfarten, trots att han inte hade den typen av direktiv, konstaterar att det här är något som borde genomföras. måste använda alla de verktyg som finns i EU:s politik på det här området, med sjöfartsstöd och tonnageskatt.Jag kan konstatera att det tar en väldig tid för regeringen att göra det här, och jag börjar misstänka att det beror på att faktiskt inte vill, och då är det naturligtvis också ett viktigt besked att ge om de borgerliga partierna har ändrat sig på den här punkten. Jag tackar för orden om min formuleringsskicklighet. Det var nog i och för sig inte motioner utan interpellationer, men det spelar kanske mindre roll. har ju också väckt detta.Jag tror att det är alldeles riktigt som säger: vill inte genomföra den utredning som stod för och som hade skrivit direktiven till. Det tror jag är alldeles korrekt. Där finns nämligen det problem som jag pekade på, latenta skatteskulder, och det är inte löst . Vi har hört många interpellationsdebatter och kanske även deltagit i någon med , , och flera till, och vi är väl överens om att just den delen behöver beredas och kanske utredas ytterligare.Sedan kan man diskutera om det går tillräckligt fort eller inte. Där kan jag tycka att med den nuvarande utvecklingen med betydande utflaggning som vi sett är det väl så att man behöver se över hela sjöfartsstödet, och där får man ta in detta med tonnagebeskattningen också.Jag tror att detta kommer att komma även i , men jag vill inte skänka 10 eller 20 miljarder direkt till näringen. Det måste vi reda ut först, och det tror jag egentligen att jag och är överens om.Man kan även diskutera om vi har den kompetensen och de resurserna just nu i . Jag hoppas att man har det, men från gör man ju gällande att det är en komplicerad utredning att vidta och därför har man inte haft de resurserna de senaste två tre åren.Jag vill inte knyta det direkt till den aktuella nedskärningen, för man har redan tidigare hävdat att man inte har den kompetensen, men det är betänkligt att den utredning som gjorde inte tog med alla aspekter. Det tror jag är grundläggande i frågan. Liksom hos kommer resurser upp från tid till annan i den här diskussionen. Det är fascinerande när det är någonting som har legat på finansministerns bord . Man hade naturligtvis kunnat utreda mer om man hade velat det och tagit de besluten för länge sedan. Man kunde ha gjort det på departementet också för länge sedan, långt innan det blev aktuellt att dra in 300 miljoner i form av överskott från . Att skylla på det är alltså ett väldigt haltande argument som har använts åtminstone två gånger vid det här laget.Gunnar tog upp flera andra frågeställningar i sitt anförande tidigare, inte minst när det handlar om boendet. Det finns en intressant del i utskottets betänkande, nämligen det som handlar om lättnadsreglerna för de oäkta bostadsföretagen som ju går ut och där utskottet - där är vi överens - utgår från att detta är någonting som regeringen kommer att ta itu med.Jag får en hel del mejl och samtal om det här, och det brukar inte höra till vanligheterna att så många hör av sig. Det kunde väl vara bra om i sin sista replik kunde berätta om hur det kommer att gå med det här. Är det någonting på gång? Jag har på den punkten inget annat besked att ge än det mycket tråkiga beskedet att det är under beredning. Det är ett väldigt tråkigt besked, men jag vet faktiskt inte mer, och det är väl inget fel att säga det.Frågan har också varit aktuell under , inte minst under den förutvarande ordföranden i skatteutskottet som var mycket engagerad i just den frågan och säkert drev på den. Men jag är helt övertygad om att den kommer att få någon lösning.Här finns också ett stort intresse från olika bostadsrättsföreningars delägare att få en lösning som är bra för dem av ekonomiska skäl. Därför tror jag att det är många som hör av sig i just den frågan. Det finns oegennyttigare frågor där trycket inte är lika stort, vill jag säga, som i den här frågan.Jag använder inte det som argument att man nu har skurit ned på den centrala förvaltningen i . Jag fick en känsla av att gjorde alltför stor sak av detta. Man kunde ha gjort detta tidigare om det inte hade varit en så svår fråga, vilket ju manifesteras i det att vi fick en statlig utredning som inte hade klarat ut det.För min del tror jag därför att om man inte ska hamna ur askan i elden så ska man vara försiktig med det här. Jag är en stor vän av svensk sjöfart men en så stor av svensk sjöfart så att jag vill skänka den 10 eller 20 miljarder rakt av därför att vi har en ofullständig lagstiftning, det är jag inte. De 10 eller 20 miljarderna tycker jag att vi ska använda till andra och ännu bättre saker än att ge dem till tämligen välbeställda redare just . Vi debatterar ett betänkande med motioner från den allmänna motionstiden som berör beskattning av företagande och investeringar samt vissa frågor som gäller fastigheter. Det handlar om en del motioner som blev över från budgetdebatten i höstas.Dagens betänkande behandlar 88 motioner. Det är förstås en hel del som skulle kunna sägas om dessa. Till stöd för några av dessa motioner finns 11 reservationer. Alliansens förslag är att avslå samtliga motioner med argumentet att regeringen redan jobbar med vissa av motionsförslagen. Det är väl det vanligaste svaret i sammanhanget.Det finns en del förslag som inte är väldigt högt prioriterade, andra som är prioriterade men som det visar sig att man inte har ekonomiska resurser att ta hand om just . Den frågan är det många som har lyft upp, att det försvann si så där 300 miljoner från kontot. Jag tänker i alla fall i mitt inlägg i kammaren välja ut två ämnen ur betänkandet. Det första jag vill ta upp är tonnageskatten. Det är en sådan skattefråga som har åkt fram och tillbaka och gått som en följetong genom skatteutskottet och kammaren. Den kräver en omfattande beredning. Min företrädare i skatteutskottet, , höll alltid ett långt anförande i kammaren i den frågan minst en gång om året.Skatteutskottet har 2004, under Socialdemokraternas regeringstid, och 2007, under Alliansens regeringstid, gjort tillkännagivanden till regeringen om att utreda förutsättningarna för att införa en tonnageskatt även i . Det har ni ju hört här. Det är en fråga som vi är överens om behöver utredas och göras färdig för beslut. Frågan om tonnageskatten har också utretts och remissbehandlats . Likväl hände inget mer vid det tillfället, under den förra regeringens tid.För att kunna behålla och utveckla kompetensen inom skeppsbyggnaden och sjöfarten, för att erbjuda jobb åt alla de ungdomar som söker sig till våra sjöbefälsskolor och för att kunna bidra i miljö- och sjösäkerhetsarbetet behövs en handelsflotta med svenskt befäl under svensk flagg. Men det finns hinder, som att bemanningskostnaderna är för höga trots TAP-avtalen, som ger möjlighet till tillfälliga anställningar, trots sjöfartsstöd på 1 ½ miljard och trots att praktiskt taget ingen inkomstskatt och inga arbetsgivaravgifter inbetalas för svenskt sjöfolk.Dessutom är sammanblandningen av stöd och beskattning total. Införande av tonnageskatt skulle förbättra konkurrenskraften. Men det finns ändå farhågor för att utflaggningen skulle fortsätta.Den nuvarande osäkerheten kring tonnageskatten och införandet av ett svenskt internationellt sjöfartsregister lägger hinder i vägen för den breda överenskommelse om den långsiktiga strategin som parterna efterfrågar. Dessutom sitter rederierna med en mycket stor latent skatteskuld till staten till följd av höga avskrivningar på sina fartyg.Centerpartiets , som var infrastrukturminister, såg problemen och tillsatte en utredning som heter Konkurrensförutsättningarna för sjöfart under svensk flagg. måste hennes efterträdare ta vara på den utredningen för att se vad man kan få ut av den och därefter också samarbeta med om vilka finansiella förutsättningar som finns.Fru talman! Dessutom vill jag ta upp uttagsbeskattningen av de kooperativa vindkraftsföretagen. Det är också en fråga som min företrädare i skatteutskottet, , jobbade med. lade förra gången den här diskussionen kom upp fram ett förslag som gick ut på att minimera effekterna av uttagsskatten för den andelsägda vindkraften genom att ge andelsägarna rätt att göra vissa avskrivningar på sitt insatta kapital. Det var just detta centerförslag som tog upp i sitt anförande. Detta förslag har stötts och blötts inom men har slutligen helt sågats av . Det ansågs inte hållbart som en generell del i skattelagstiftningen för kooperativa företag.Därefter har vi inom partiet fortsatt att vända och vrida på den problematik som företrädarna för vindkraftskooperativen anser att uttagsskatten utgör. Som centerpartist vill jag på alla sätt uppmuntra ett brett engagemang i den framtida energiförsörjningen. Ett spritt ägande bidrar till nytt riskvilligt kapital och ett lokalt ägande bidrar till acceptansen av tillkomsten av vindkraftverk. Ett lokalt ägande kan förhoppningsvis också leda till att man genom det lokalt förankrade intresset för att få snurr på verksamheten ser till att effektivt utnyttja de bästa vindlägena, vilket då ökar effekten och därmed också lönsamheten av de tillförda elcertifikat som vindkraften får del av.Där jag bor har vi inte de bästa vindlägena så jag kommer inte själv att kunna sitta vid mitt köksfönster hemma och se hur elen produceras, men jag är ändå inte främmande för att vilja satsa en slant på att vara med och tillverka egen energi. Jag tror att många med mig känner så och att de dessutom hoppas på att det ska löna sig rent ekonomiskt.Regeringen har ännu inte infört uttagsbeskattning på den kooperativa vindkraftsproduktionen. I vart fall verkar det inte så när man ser marknadsföringen. Än så länge finns det en vinst i att vara andelsägare, vilket har varit och är ett säljargument för vindkraftsföretagen som vill sälja sina andelar. Jag kan läsa på deras hemsida att de säljer elen för till den som tecknar andelar, vilket de jämför med priset på den öppna elmarknaden. Med de priser vi har på elen nu blir det förstås en förtjänst på ett antal tusenlappar för det enskilda hushållet som köper sådana andelar.Men den vinsten anser bör beskattas utifrån det regelverk som gäller för andra kooperativa företag. Sedan de andelsägda vindkraftsföretagen dök upp som en främmande fågel på marknaden har de varit helt skattebefriade, vilket naturligtvis kan ifrågasättas eftersom de är vinstdrivande producerande bolag.Kooperativa företag har beskattats med uttagsskatt, vilket innebär att bolaget endast enkelbeskattas jämfört med andra bolagsformer som dubbelbeskattas. Det är en skattemodell som är extra gynnsam för de kooperativa andelsägarna i övriga kooperativa branscher och som inte får äventyras genom att det dyker upp nya företag med en annan produktion.Det som andelsägarna i vindkraftslobbyn nu vill att vi politiker tar hänsyn till är att elpriset i praktiken faktiskt inte stannar vid . Slår man ut kostnaden för investeringen som andelsägaren gör då denne köper sin andel blir den betydligt högre. Då blir det ytterligare , det vill säga 47 öre.Skatteverket har valt att betrakta Nordpols priser som marknadspris och använt dessa som utgångspunkt för att räkna fram den beskattningsbara vinsten hos kooperativen. Eftersom det inte är den enskilda andelsägaren som betalar uttagsskatten utan faktiskt det kooperativa företaget så är det det kooperativa företagets elpris på som man jämför med Nordpols mycket varierande priser. Det ger dels en oförutsägbarhet om hur hög skatten kommer att bli, eftersom priserna på Nordpol varierar kraftigt , dels blir det en stor mellanskillnad mellan de 20 örena och Nordpols pris som betraktar som skattskyldig vinst.Fru talman! Vid förra årets behandling av denna fråga uttalade utskottet följande:Utskottet utgår från att kommer att informera om vilka principer som verket avser att tillämpa för att räkna fram det marknadspris som ska ligga till grund för uttagsbeskattningen och i vilken omfattning jämkning kan ske med hänsyn till den komplexa prisbilden på el.Nu har utskottet fått svar från att det är Nordpols pris som gäller som marknadspris. I vilken omfattning jämkning kan ske med hänsyn till den komplexa prisbilden på el känner jag däremot att vi kanske inte har fått något tydligt svar på. Men att ett kooperativt företag som får tillgång till elcertifikat till sin investering, och kan dra ingående moms på samma investering, sedan skulle vara helt skattebefriad för sin produktion och den vinst som den genererar till sina ägare strider nog mot de flestas uppfattning här i kammaren.Fru talman! Jag har svårt att hitta en lösning som kan gynna de kooperativa vindkraftsföretagen mer i skattehänseende än det system som finns när det gäller uttagsskatten. Det som företagen själva bör fundera över är om de ska omfördela sina kostnader för produktionen för att därigenom, inom bolaget, komma närmare den egentligen kostnaden för sin el, det vill säga att en större del av investeringen ligger till grund för elpriset och att andelen kunden betalar utgör en mindre del än i dag.Fru talman! Min ambition har varit, och är fortfarande, att finna en framkomlig väg i beskattningen av den andelsägda vindkraften som gör det ekonomiskt intressant för privatpersoner att spendera sina besparingar eller rent av låna till sina vindkraftsandelar. Men har jag inte funnit någon öppning för en skräddarsydd beskattning enbart avsedd för vindkraftskooperativens marknadsmodell utan att det strider mot vare sig svensk skattelagstiftning eller . För egen del är jag tillräckligt övertygad om miljövärdet av vindkraft för att vilja göra en investering även utan några större vinstkrav. Jag hoppas att jag inte tillhör undantagen.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. I debatten har man talat om de problem som kan finnas med lagstiftningar och hur skatt ska tas ut. En förutsättning brukar vara att det finns något att beskatta. Därför är det bra om tillkomsten av något att beskatta också nämns i detta sammanhang.Långsiktigt måste därför svenska företag ges likvärdiga villkor som konkurrerande företag i andra länder. Skatter utgör en pålaga som därför också måste beaktas i utformningen av företagsskatter här i landet. Alliansregeringen är väl medveten om detta, och därför vill regeringen avveckla skadliga skatteinslag som motverkar sitt syfte. Ett sådant är förmögenhetsskatten. En rad andra förändringar har också genomförts.Småföretagens villkor skiljer sig från de större företagens förutsättningar genom att företagen ofta är en personlig del av företaget. Förutsättningarna för de mindre företagen är också känsliga när det gäller kapitalförsörjning, kassaflöden och så vidare. Även mindre nya pålagor kan innebära ekonomiska problem, och detta måste beaktas när fattar beslut som påverkar småföretagen. Det finns tyvärr fortfarande exempel på hur denna kammare fattar beslut där man inte inser vilka kostnader som små företag får på grund av att man vill komma åt andra mindre önskvärda företeelser i samhället. Detta gäller särskilt småföretag i uppstartsskedet innan man vet om verksamheten är ekonomiskt hållbar.Kristdemokraterna välkomnar därför flera nya förslag som bereds som ytterligare avser att förbättra villkoren för de mindre företagen som nya arbetstillfällen skapas.Fru talman! är övertygade om att utvecklingsmöjligheterna i de mindre företagen måste tas till vara och att fler incitament med lägre arbetsgivarkostnader för anställda måste genomföras när det ekonomiska utrymmet så tillåter. Kapitalförsörjning är ett annat viktigt inslag i småföretagande för att utveckla nya produkter och tjänster på en konkurrensutsatt marknad. Flera aktiva kommuner visar också på bättre resultat jämfört med dem som inte har ett fungerande arbetsliv med näringslivsinsatser. är ett sådant exempel. Dessa kommuner uppvisar även en högre sysselsättningsgrad bland nya svenskar, vilket givetvis påverkar andra områden i kommunernas verksamheter och kostnaderna för dessa. Nystartszoner är ett nytt inslag i försöken för regeringen och Alliansen att söka öka möjligheterna för företagande och arbetstillfällen inom vissa områden.Fru talman! I betänkandet tas frågan om tonnageskatten upp, vilket vi hört mycket om . har tidigare gjort ett tillkännagivande i frågan. Det har emellertid visat sig att frågan om ett internationellt sjöfartsregister är en annan viktig del i sjöfartens utmaningar som också måste få en lösning. Dessutom har vi en latent ackumulerad skatteskuld hos sjöfartsnäringen som ännu inte har lösts ut. Alla tre frågeställningarna har uppmärksammats av regeringen, men det är viktigt för svensk sjöfart att det går att finna hållbara lösningar för . Även fortsättningsvis är detta en mycket viktig näring för landet. Sjöfartstransporterna är dessutom mest miljöeffektiva, och flera nationellt viktiga näringar, exempelvis skogsbruket, är direkt beroende av detta transportslag.Fru talman! Jag konstaterar att utskottet betonar att det kommer att tillsättas en utredning som ska se över systemet för fastighetstaxering. Detta är nödvändigt för att vi ska få en långsiktigt hållbar fastighetsbeskattning utan orimliga konsekvenser. Det finns därför ingen anledning att här utveckla problemen i fastighetstaxeringen, men som ett exempel kan nämnas att har fastighetstaxeringen utformats så att man har olika fastighetsvärden beroende på vilken sidan av gatan man bor. Detta är inte hållbart i längden.Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Jag har begärt ordet för att prata om tonnageskatten. Jag har återigen väckt en motion tillsammans med .