bet · GY01UU11 · 2011-02-21 00:00:00 — Vad gäller utstationering av arbetstagare anser arbetsmarknadsutskottet att kommissionen gör rätt i att inrikta det aviserade lagstiftningsinitiativet på att förbättra genomförandet och efterlevnaden av det nuvarande utstationeringsdirektivet (direktiv /71/EG). När det gäller översynen av arbetstidsdirektivet har den svenska linjen varit att direktivet måste ge större möjligheter för arbetsmarknadens parter att reglera arbetstidsfrågor i kollektivavtal. Detta bör, enligt arbetsmarknadsutskottet, även i fortsättningen vara utgångspunkten när förhandlingarna inom EU:s institutioner inleds. Först måste emellertid utfallet av pågående samråd mellan arbetstagar- och arbetsgivarföreträdare på EU-nivå avvaktas. För att göra till en konkurrenskraftig ekonomi med hög tillväxt och sysselsättning är det enligt arbetsmarknadsutskottet nödvändigt att öka kvinnors sysselsättningsgrad. Prioriteringarna i kommissionens förslag till jämställdhetstrategi för 20102015 ligger över lag väl i linje med den svenska jämställhetspolitiken. Det vore önskvärt att kommissionen på ett tydligare sätt lät ett jämställdhetsperspektiv genomsyra även de centrala sysselsättningspolitiska initiativen, anser arbetsmarknadsutskottet. Vidare bör tröskeln in på arbetsmarknaden sänkas för exempelvis funktionshindrade. När det gäller ungdomars väg till arbete välkomnar utskottet flertalet insatser i flaggskeppsinitiativet Unga på väg men avvisar förslaget där om särskilda lagstadgade minimilöner för ungdomar. I är det arbetsmarknadens parter som fastställer lönerna i kollektivavtal. ser positivt på att kommissionen aviserar flera förslag med sikte på en förbättrad arbetsmiljö. I kommissionens arbetsprogram redovisas ett betydande antal initiativ för genomförande av reformagendan EU 2020. En central komponent i sammanhanget är utformningen av den fleråriga budgetram som ska gälla . Utskottet anser att den nya budgetramen måste utformas på ett sätt som stöder 2020-strategin, vilket kräver genomgripande omprioriteringar av EU-budgetens utgifter. i detta utlåtande lyfter utskottet fram ett antal frågor som bör beaktas i förberedelserna för nästa fleråriga budgetram. konstaterar att beslutade om ett utlåtande över framtidsstrategin 2020 (utl. 2009/10:FiU29). Utlåtandet utarbetades av finansutskottet efter yttranden från näringsutskottet, arbetsmarknadsutskottet, trafikutskottet, socialförsäkringsutskottet och civilutskottet. I finansutskottets utlåtande, som fått stöd, berörs ett flertal områden som har anknytning till åtgärder som förespråkas i kommissionens arbetsprogram och som syftar till genomförande av reformagendan EU 2020. anser att finansutskottets utlåtande har fortsatt giltighet och betonar i detta sammanhang betydelsen av forskning för den långsiktiga ekonomiska utvecklingen, vikten av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken samt att frågan om kvinnors deltagande på arbetsmarknaden bör avspeglas såväl i övergripande mål för 2020 som i övrigt i genomförandet av reformagendan. har ovan lyft fram vikten av att värna om ett öppet och instämmer i detta sammanhang i arbetsmarknadsutskottets uppfattning att en öppnare arbetsmarknad måste bejakas. måste, som betonas i yttrandet, medlemsstaterna inom ramen för ha möjlighet att värna och utveckla sina egna arbetsmarknadsmodeller. ställer sig bakom arbetsmarknadsutskottets uppfattning att sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken är och förblir ett nationellt ansvar som medlemsstaterna kan dela erfarenheter och inspirera varandra till förbättringar. Även i övrigt ansluter sig utrikesutskottet till arbetsmarknadsutskottets ställningstaganden i yttrandet. Vad gäller miljö- och klimatfrågor välkomnar utrikesutskottet att kommissionen enligt arbetsprogrammet avser att fortsätta driva på de internationella insatserna för att nå fram till ett ambitiöst globalt klimatavtal och ägna kraft åt förberedelserna om miljö och utveckling, UNCED (Rio+20). En global klimatöverenskommelse behöver ange mer kraftfulla utsläppsminskningar och omfatta fler växthusgaser än vad som är fallet i befintliga internationella överenskommelser. Kommissionen har en viktig roll i arbetet med att utveckla EU:s klimatbistånd och måste intensifiera insatserna för att klimatsäkra biståndet genom åtgärder inriktade på exempelvis anpassning till klimatförändringarna, tillgång till hållbara energialternativ, förbättrad vattenresurshantering och hållbart nyttjande av ekosystemtjänster. I klimatbiståndet bör också ingå åtgärder för att förstärka den institutionella kapaciteten inom offentlig förvaltning. För att EU ska kunna spela en ledande roll i de globala klimatförhandlingarna krävs enligt utskottet att unionen företräder en gemensam hållning som bygger på bästa tänkbara vetenskapliga rön. Att driva medborgarnas agenda: frihet, rättvisa och säkerhet I sitt yttrande konstaterar justitieutskottet att kommissionen genom arbetsprogrammet tar sig an genomförandet av Stockholmsprogrammet. Vad gäller en mer ingående granskning av de planerade initiativen väljer utskottet dock att avvakta med en sådan till de konkreta förslagen presenteras. Utskottet lämnar dock övergripande synpunkter på de delar av arbetsprogrammet som rör utskottets beredningsområde. är positivt till att kommissionen vill driva medborgarnas agenda och stärka deras rättigheter och framhåller vikten av balansen mellan åtgärder för att öka säkerheten för medborgarna och åtgärder för att stärka den enskildes rättigheter. Utskottet välkomnar därför kommissionens kommande förslag om förstärkning av brottsoffrens rättigheter. Vad gäller planerade initiativ rörande EU:s gränsförvaltning framhåller utskottet att det är viktigt att analysera om en åtgärd är effektiv innan den genomförs. Mervärdet av ytterligare åtgärder måste vägas mot kostnaderna för dessa. Utskottet understryker också vikten av att särskilt beakta proportionaliteten och behovsaspekten i förslag gällande gränsförvaltningen. anser att en hög säkerhetsnivå vid in- och utresekontroll kräver en absolut respekt för mänskliga rättigheter och internationellt skydd. Balansen mellan den enskildes rätt till integritet och brottsbekämpande åtgärder måste också upprätthållas. Genom Lissabonfördraget sätts medborgarnas intressen i centrum för EU:s aktiviteter och gör det europeiska medborgarskapet mer konkret. I likhet med justitieutskottet ser utrikesutskottet positivt på att kommissionen vill driva medborgarnas agenda och stärka deras rättigheter. Detta kräver, som justitieutskottet framhåller i sitt yttrande, balans mellan åtgärder för att öka säkerheten för medborgarna och åtgärder för att stärka den enskildes rättigheter. välkomnar att kommissionen agerar för att genomföra handlingsplanen för Stockholmsprogrammet (20102014). Programmet står för ett tryggare och öppnare där enskildas rättigheter och behov värnas och där en viktig utgångspunkt är individen och dennes rättigheter. Utskottet noterar att kommissionen presenterade en rapport om EU-medborgarskapet där man identifierar en rad områden där det skulle behövas åtgärder för att i praktiskt agerande omsätta de individuella rättigheter som beviljas på EU-nivå. Utskottet ser positivt på att dessa ansträngningar går hand i hand med åtgärder för att genomföra Stockholmsprogrammet. noterar att kommissionen förbereder ett antal initiativ om gränsförvaltning och framhåller i likhet med justitieutskottet att det är viktigt att analysera om en åtgärd är effektiv innan den genomförs. Mervärdet av ytterligare åtgärder måste vägas mot kostnaderna för dessa. I förslag om gränsförvaltningen måste också proportionaliteten och behovsaspekten beaktas. instämmer i justitieutskottets uppfattning att en hög säkerhetsnivå vid in- och utresekontroll kräver en absolut respekt för mänskliga rättigheter och internationellt skydd. Balansen mellan den enskildes rätt till integritet och brottsbekämpande åtgärder måste också upprätthållas. Vad gäller ett system för in- och utresa för tredjelandsmedborgare återkommer utskottet i nästa avsnitt till betydelsen av fortsatta viseringslättnader. Med Lissabonfördragets ikraftträdande infördes en skyldighet för EU att ansluta sig till om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna (ECHR). I sitt utlåtande om kommissionens arbetsprogram (utl. 2009/10:UU17) välkomnade utskottet kommissionens prioritering av EU:s anslutning till ECHR. Utskottet anser att EU:s anslutning till konventionen har ett högt symboliskt värde för unionen som därigenom stärker sin trovärdighet som förespråkare för mänskliga rättigheter. Anslutningen har också ett praktiskt värde för enskilda individer i EU som får ett förstärkt skydd. Det är angeläget att det nås en överenskommelse om EU:s anslutning till ECHR och att det inleds ett arbete för att unionen även ska kunna tillträda andra relevanta Europarådskonventioner. är det, enligt utskottets mening, viktigt att det vid genomförandet av Stockholmsprogrammet tas andra än fördragsfästa initiativ för att stärka rättssäkerheten och skyddet för individen samt att man söker och utnyttjar synergier med befintliga mekanismer för övervakning av efterlevnaden av gemensamma normer. Utskottet ser, som framgått ovan, positivt på att kommissionens arbetsprogram inkluderar initiativ för att främja arbetskraftens rörlighet, inklusive unga arbetstagares rörlighet. Genom Lissabonfördraget infördes solidaritetsklausulen, artikel 222 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som är en bestämmelse om att alla unionens tillgängliga instrument ska kunna utnyttjas för att förhindra terroristhot inom EU, skydda de demokratiska institutionerna och civilbefolkningen från en eventuell terroristattack samt bistå en medlemsstat som drabbas av en terroristattack, en katastrof som orsakas av människor eller en naturkatastrof. Skulle en sådan katastrof inträffa ska den utsatta medlemsstaten kunna begära hjälp och assistans från övriga medlemsstater. Utskottet noterar att det av arbetsprogrammet framgår att kommissionen tillsammans med den höga representanten kommer att fortsätta arbetet med ett förslag om genomförandet av solidaritetsklausulen. Utskottet betonar vikten av öppenhet och utrymme för en bred debatt i sammanhanget. Att öka EU:s inflytande på den globala arenan Utskottet anser att åtgärder för att öka EU:s inflytande på den globala arenan måste utgå från Lissabonfördragets allmänna bestämmelser om unionens yttre åtgärder (artikel 21.1), som har följande inledande lydelse: Unionens åtgärder i internationella sammanhang ska utgå från de principer som har legat till grund för dess egen tillblivelse, utveckling och utvidgning och som den strävar efter att föra fram i resten av världen: demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i stadga och i folkrätten. EU ska sträva efter att utveckla förbindelser och bygga partnerskap med tredjeländer och internationella organisationer regionala eller globala som delar de ovan nämnda grundläggande principerna. Unionen ska också, med utgångspunkt från dess grundläggande värderingar, fortsätta att främja multilaterala lösningar på gemensamma problem. Utskottet betonar vikten av att EU uppträder som en trovärdig och samstämmig aktör i multilaterala forum som FN, och . Ett ökat inflytande från Europeiska unionen på den globala arenan förutsätter förmåga att agera i förhållande till en rad utmaningar i unionen och dess närområde. Stora ansträngningar ägnas åt att hantera den ekonomiska krisen samt åt att främja hållbar tillväxt och ökad sysselsättning. Såväl utvidgningen som den europeiska grannskapspolitiken är frågor som fortsatt måste prioriteras. Utskottet ser positivt på att kommissionen avser att se över unionens grannskapspolitik och lägga fram förslag om vidareutveckling av det östliga partnerskapet och Medelhavsunionen. Händelseutvecklingen i och den arabiska regionen har medfört ett ökat fokus på en demokratisk utveckling i dessa områden. Utskottet anser att EU måste följa utvecklingen och skyndsamt agera och använda alla tillgängliga instrument för att stärka de demokratiska krafterna. Enligt utskottet ska EU:s grannskapspolitik och det östliga partnerskapet inte ses som en ersättning för medlemskap för de länder som berörs och som kan och vill söka medlemskap i . Unionens politik i förhållande till grannländerna , och bör innehålla ett medlemskapsperspektiv. Det är enligt utskottet viktigt att EU i sin politik även i fortsättningen gör tydliga ställningstaganden för demokrati och respekt för mänskliga rättigheter samt påtalar brister. Grannskapspolitiken måste utvecklas vidare för att på så sätt främja reformer och EU-integration för unionens närmaste grannar i öst. måste samarbetet med partnerländerna differentieras utifrån individuella förutsättningar. Utskottet konstaterar att det finns ett ömsesidigt intresse av att utveckla samarbetet och relationerna mellan EU och partnerländerna och välkomnar att samarbetet innebär konkret integration länderna emellan, t.ex. genom att rörligheten för partnerskapets medborgare främjas genom viseringslättnader. Betydelsen av viseringslättnader bör beaktas i utarbetandet av initiativ som rör grannskapspolitiken. Utskottet välkomnar de framsteg för EU-utvidgningen som gjorts under det svenska EU-ordförandeskapet och därefter. Utskottets anser att dynamiken i utvidgningsprocessen måste upprätthållas. och EU bör genom fortsatt politisk dialog och mötesverksamhet samt genom utvecklingssamarbete stötta kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna i deras respektive EU-integrationsprocesser och strävan att närma sig unionen. Det är utskottets uppfattning att utvidgningsförhandlingarna med kandidatländerna ska fortsätta i den takt som ländernas förberedelser medger. Utskottet anser att ett turkiskt medlemskap i unionen skulle ha stor betydelse inte bara för vår gemensamma utveckling utan även för unionens globala vikt och trovärdighet. Det är dock väsentligt att genomför ytterligare konkreta reformer, särskilt inom områden som minoritetsrättigheter, yttrandefrihet, jämställdhet och rättsväsende. Vikten av samstämmighet i politiken har ovan betonats av utskottet. Samstämmighet leder till ökad effektivitet, genom att kunskaper från olika områden tas till vara och genom att olika insatser kan förstärka i stället för att motverka varandra. Utskottet är därför positivt till de samordningsmöjligheter som öppnades genom Lissabonfördragets ikraftträdande, inrättandet av posten som hög representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik samt skapandet av den nya s.k. utrikestjänsten. Utskottet anser dock att EU:s utvecklingssamarbete även fortsättningsvis ska komplettera medlemsstaternas egna insatser. Det är viktigt att EU:s utvecklingsinsatser inte överordnas medlemsstaternas. Utskottet betonar även efterlevnad av EU:s uppförandekod om komplementaritet och arbetsfördelning inom utvecklingspolitiken. Av kommissionens arbetsprogram framgår att initiativ planeras för en modernisering av EU:s utvecklingspolitik. Utskottet ser positivt på ett sådant initiativ och betonar att rekommendationerna i /Dacs granskning 2007 av EG-biståndet, , bör beaktas i sammanhanget. Enligt utskottet är det angeläget att åtgärder för att stärka kvinnors rättigheter och för att främja sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) lyfts fram i moderniseringen av EU:s utvecklingspolitik. Också när det gäller det humanitära biståndet aviserar kommissionen ett initiativ för modernisering, vilket välkomnas av utskottet. Ett ökat informationsutbyte på det humanitära området är önskvärt som Lissabonfördragets bestämmelser om samordning av humanitärt bistånd måste följas. Rekommendationer som lämnats i den nämnda Dacgranskningen bör tas till vara i moderniseringsarbetet. Utskottet konstaterar att territoriell sammanhållning genom Lissabonfördraget introducerats som ett mål för EU:s sammanhållningspolitik. antogs med brett stöd av och är av stor vikt, inte minst inom miljöområdet. Utskottet avgav innan antagandet ett utlåtande om strategin och uttryckte där sitt stöd för dess tillkomst (utl. 2009/10:UU5). Till Östersjöstrategin finns knuten en handlingsplan. Utskottet konstaterar att Östersjöstrategin inte nämns i kommissionens arbetsprogram . Utskottet noterar dock att kommissionen i sin arbetsplanering1[ Commission actions expected to be adopted / Actions prévues pour adoption par la Commission: 01/01/2011 - 31/12/2011, .] anger att en framstegsrapport om Östersjöstrategin ska läggas fram . Det är enligt utskottet angeläget att kommissionen medverkar till att vidareutveckla strategin. Genomförandet av handlingsplanen måste beaktas i kommande beslut om sammanhållningspolitiken, vilket i sin tur utgör grund för budgetförslag i den fleråriga budgetramen. EU:s allmänna preferenssystem gäller och är en viktig mekanism när det gäller EU:s beviljande av förmånsbehandling, dvs. lägre tullar, för tillträde till unionens marknad för varor från utvecklingsländerna. Det allmänna preferenssystemet innehåller en särskild stimulansordning, Allmänna preferenssystemet-plus, som syftar till att främja mänskliga rättigheter och gott styre. EU beviljar förmåner enligt Allmänna preferenssystemet-plus till länder som på grundval av ekonomiska kriterier anses vara sårbara och som har ratificerat och genomfört vissa internationella konventioner, däribland konventioner om arbetstagarnas rättigheter och mänskliga rättigheter. Av arbetsprogrammet framgår att kommissionen avser att lägga fram en ny förordning om EU:s allmänna preferenssystem i syfte att maximera systemets positiva effekter för en hållbar utveckling och för de mest utsatta länderna. Utskottet anser att ratificering och genomförande av även i fortsättningen måste utgöra ett viktigt element i det allmänna preferenssystemet liksom i alla associationsavtal, partnerskapsavtal och samarbetsavtal som EU träffar med tredjeland. Utskottet vill också framhålla att avtal av denna karaktär liksom ett reformerat allmänt preferenssystem utformas på ett sätt som främjar hållbar utveckling. Avslutningsvis vill utskottet i detta avsnitt, som tar sikte på åtgärder för att öka EU:s inflytande på den globala arenan, ta upp frågan om parlamentarisk kontroll av unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik. Utgångspunkten för utskottets ställningstagande är den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens speciella natur och de nationella parlamentens roll vad gäller främjandet av unionens funktionssätt. Nationella parlament har i och med Lissabonfördraget enligt utskottet huvudansvaret för den parlamentariska kontrollen av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP), inklusive den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP). Utskottet följer den pågående diskussionen om den framtida, interparlamentariska kontrollen av GSFP och ser ett värde i att ha en gemensam interparlamentarisk plattform för informations- och erfarenhetsutbyte vad gäller kontrollen av GSFP under ledning av nationella parlament. Befintliga strukturer för interparlamentariskt samarbete mellan berörda fackutskott, där även deltar, exempelvis Conference of Chairs och/eller Conference on Chairs, kan ligga till grund för och vid behov utvecklas för samarbetet även inom ramen för GSFP. Några nya institutioner ser utskottet inget behov av. Att inleda förhandlingar inför nästa fleråriga budgetram EU:s nu gällande långtidsbudget gäller för perioden 20072013. Kommissionen måste före lägga fram sina förslag för nästa fleråriga budgetram för perioden . En viktig förutsättning för att skulle godkänna den nu gällande långtidsbudgeten var tillkomsten av budgetöversynen. I den översyn av EU:s budget som kommissionen presenterade , KOM(2010) 700, framhålls att budgeten ska vara ett av de viktigaste instrumenten för att förverkliga 2020-strategin. Utskottet delar denna uppfattning och anser att den nya budgetramen måste utformas på ett sätt som stöder framtidsstrategin. Utskottet understryker att budgetöversynen måste få ett reellt genomslag i EU:s budgetpolitik. Utskottet anser att EU-budgetens förmåga att anpassa sig till förändrade förutsättningar och krav inte har varit tillräcklig. Utgifterna domineras fortfarande kraftigt av jordbrukspolitik och regionalpolitik. I linje med 2020-strategin behövs ökade satsningar på bl.a. konkurrenskraft, miljö- och klimatfrågor, forskning och utveckling samt strategiska investeringar i infrastrukturprogram. Mot denna bakgrund är det angeläget att en reformering av jordbruks- och regionalpolitiken sker i nästa fleråriga budgetram. Genomgripande omprioriteringar måste göras av EU-budgetens utgifter och förändringar ske utan att budgetens samlade utgifter ökar. Följande principer och utgångspunkter ska vara styrande för budgeten: subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet, sund ekonomisk förvaltning och restriktivitet. Vad gäller EU:s bistånd välkomnar utskottet de betydande ansträngningar som gjorts för ökad effektivitet och större öppenhet i de finansiella instrumenten. Utskottet erinrar om att /Dac granskning av EG-biståndet, , lämnade rekommendationer om fortsatt reformering av unionens finansiella instrument för utvecklingssamarbetet. Genom att införa enhetliga regelsystem och använda dessa för EU:s hela biståndsengagemang kan ökad effektivitet uppnås. Dac uppmanade till fortsatt integrering av de finansiella instrumenten och en minskning av antalet instrument, framför allt 2013 när flertalet av dessa löper ut. Ett av dessa är den tionde utvecklingsfonden som inrättades för perioden 20082013 och som finansieras av medlemsstaterna men inte ingår i EU-budgeten. Dac rekommenderade i 2007 att fonden införlivas i EU-budgeten, en uppfattning som stöds av utskottet. beslutade att ska verka för en budgetisering för Europeiska utvecklingsfonden, ett beslut som äger fortsatt giltighet. Utskottet anser att det är angeläget att EU:s utvecklingspolitik får genomslag i utformningen av en ny flerårig budgetram efter 2013. Samtliga politikområden, och då inte minst jordbruks- och fiskeripolitiken, måste utformas med beaktande av samstämmigheten i EU:s utvecklingspolitik. Kommissionens arbetsprogram har i övrigt inte gett upphov till någon särskild hantering eller några särskilda iakttagelser. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. Kommissionens arbetsprogram motiveringen (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Kommissionen anger i arbetsprogrammet fem huvudområden. I fråga om huvudområdet Att åstadkomma hållbar tillväxt och ökad sysselsättning understryker Socialdemokraterna att framtid inte ligger i att konkurrera med låga löner utan med kompetens. Det kräver offentliga investeringar i utbildning, forskning och innovationsfrämjande insatser. Stark konkurrenskraft förutsätter ett väl fungerande arbetsrättsligt skydd för arbetstagarna, trygga anställningar och goda arbetsvillkor. Framtidens EU måste vara ett socialt EU. är det viktigt att slå fast att medlemsländerna själva ska behålla ansvaret för sysselsättningspolitiken och välfärdspolitiken. Kommissionens arbetsprogram pekar ut återhämtningen efter finanskrisen, tillväxt och fler jobb som nyckelområden. Arbetsprogrammet innehåller inga konkreta förslag som det finns anledning att ta ställning till. Men vi socialdemokrater vill i det här sammanhanget lyfta fram de prioriteringar vi vill se i EU-samarbetet och vi vill markera vår ståndpunkt när det gäller de två lagstiftningsinitiativ som planeras , utstationeringsdirektivet och arbetstidsdirektivet. Vad gäller utstationeringsdirektivet är rörlighet över gränser och öppenhet inför invandring viktiga drivkrafter för ekonomisk utveckling. Men detta får inte användas som en förevändning att försämra arbetstagarnas villkor. Det borde vara självklart att de som arbetar i ska ha lika lön och lika villkor oavsett varifrån de kommer.