bet · GZ01JuU1 · 2011-12-08 00:00:00 — För att ytterligare förbättra effektiviteten anför regeringen att det finns ett behov av att stärka samarbetet mellan myndigheterna inom rättsväsendet. Enligt regeringen behöver även rättsväsendets samarbete med andra myndigheter, kommuner, landsting och privata aktörer utvecklas. Regeringen pekar även på vikten av att utbyta erfarenheter och tillgodogöra sig kunskap från andra länder. Vidare framhåller regeringen att en viktig grundförutsättning för att kunna uppnå ökad effektivitet är att stärka kunskapsbasen. Erfarenheter om vad som fungerar och inte fungerar måste systematiskt tas till vara. Verksamhets- och resultatuppföljning på alla nivåer ska vara en kontinuerlig och integrerad del av myndigheternas verksamhet. De förbättrade möjligheter till sådan uppföljning som införandet av en elektronisk informationsförsörjning framöver kommer att ge ska tas till vara. Rättsväsendets myndigheter behöver också försäkra sig om att de metoder som används vid behov granskas, följs upp och utvärderas. Regeringen anför vidare (s. 25) att frågor om hur domstolarna kommunicerar med medborgarna har stor betydelse för allmänhetens förtroende för domstolarna. I enlighet med ett regeringsuppdrag har tagit fram strategier för Domstolars arbete med bemötandefrågor, utformningen av domar och beslut samt kontakter med medierna. Det fortsatta arbetet med strategierna kommer att redovisas till regeringen. Regeringen konstaterar (s. 26) att såväl besökare i domstol som de som arbetar inom rättsväsendet har rätt att ställa krav på att säkerheten i domstolarna är hög. Som konstaterats i betänkandet Ökad säkerhet i domstol (SOU 2009:78) finns ett behov av att ytterligare kunna stärka säkerheten i domstolarna. Alla som besöker och verkar i domstolens lokaler ska kunna känna sig trygga och säkra där. Domstolarna ska därför ges ökade möjligheter att kunna anordna inpasseringskontroller i syfte att förhindra att vapen och andra farliga föremål tas med in i domstolslokalerna. Regeringen avser att presentera förslag till ändringar i lagen (1981:1064) om säkerhetskontroll i domstol. Regeringen framhåller vidare (s. 3132) att det är av central betydelse att brottsoffer känner sådant förtroende för rättsväsendet att de anmäler att de har utsatts för brott. Många initiativ har tagits från både regeringen och rättsväsendets myndigheters sida, och mycket arbete pågår i syfte att förbättra bemötandet av brottsoffer. Ett pågående arbete är det uppdrag regeringen gav som handlar om att vidareutveckla och genomföra ett utbildningsprogram för bättre bemötande av sexualbrottsoffer i samband med polisanmälan, förundersökning och rättegång. Utbildningsprogrammet ska riktas till personal inom länspolismyndigheterna, , Domstolar och till advokater. Utbildningen ska specifikt fokusera på barn och ungdomars särskilda utsatthet och behov vid sexualbrott, på rättskedjeperspektivet samt på samverkan med berörda aktörer såväl inom som utanför rättsväsendet i sexualbrottsmål. Vidare bör även frågor om t.ex. olika typer av funktionsnedsättning ingå. Uppdraget ska vara slutfört och redovisat . Vidare nämner regeringen att i syfte att förvalta den kunskap och erfarenhet som har byggts upp genom ett tidigare liknande regeringsuppdrag har utvecklat ett webbaserat utbildningsmaterial för bättre bemötande av sexualbrottsoffer. Regeringen redogör vidare (s. 27) för att i sitt betänkande Mål och medel särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol (SOU 2010:44) har ställt upp ett antal principer för när det kan finnas behov av att vidta åtgärder för att uppnå särskild skyndsamhet eller särskild kompetens samt redovisat de verktyg och metoder som bedöms ändamålsenliga för att uppnå sådan skyndsamhet eller kompetens. Enligt bör särskilda åtgärder användas restriktivt och den minst ingripande åtgärden som kan uppfylla behovet bör väljas. Betänkandet har remitterats. Flertalet remissinstanser delar utredningens principiella överväganden, och regeringen anser att dessa bör gälla som inriktning för det fortsatta arbetet med att säkerställa att mål och ärenden i domstolarna avgörs effektivt och med hög kvalitet. Betänkandet bereds vidare inom . Frågor om åtgärder för att öka kompetensen på olika områden inom rättsväsendets myndigheter och för att myndigheternas företrädare bättre ska kunna bemöta och lämna information till dem som i olika sammanhang kommer i kontakt med myndigheterna lyfts fram i ett antal motioner. När det gäller sexualbrott mot barn framhålls i motion Ju273 (S) vikten av en samlad strategi för att öka kompetensen i rättsväsendet och förstärka prioriteringarna. I motion Ju274 (S) betonas behovet av utbildning inom rättsväsendet om hur man bemöter barn som har utsatts för sexuella övergrepp och behovet av att få till stånd en barnanpassad rättsprocess. Enligt motion Ju332 (S) finns det ett behov av kompetenshöjande insatser för poliser och domare som arbetar med brott som rör barn. I motion Ju362 (M) påtalas nödvändigheten av tydliga rutiner för hur olika aktörer, såsom förskola, skola, , polis m.fl., bör agera när det gäller misstankar om brott mot barn. I motion Ju324 (S) framhålls behovet av nationella riktlinjer för omhändertagande av barn till fängslade föräldrar. Enligt motionären finns ett behov inom hela rättsväsendet av att bli bättre på att anlägga ett barnperspektiv. I motion C289 (M) yrkande 1 pekas på behovet av utbildning för domare när det gäller bedömning av risken för olovligt bortförande av barn i samband med vårdnadsärenden. I motion Ju329 (S) anförs att det finns ett behov av att se över hur personer som utsatts för våldtäkt ska få en mer rättssäker behandling vid polisförhör. Ökade kunskaper inom rättsväsendet om brott mot homosexuella, bisexuella och transpersoner efterfrågas i motion Ju378 (S) yrkande 1. Enligt motion Ju326 (V) yrkande 4 bör det finnas kompetens för att utreda arbetsmiljörelaterade brott i hela landet. I två motioner, Ju326 (V) yrkande 5 och Ju352 (M), framförs att det vid samtliga polismyndigheter bör finnas poliser som är särskilt utbildade för att arbeta med djurskyddsrelaterade ärenden. Enligt motion Ju413 (SD) bör det inrättas en nationell djurpolisstyrka. I motion Ju346 (S) framhålls behovet av samordnad utbildning för kriminalvårdare och skötare inom rättspsykiatrin. Enligt motion Ju272 (M) bör satsningar göras på vidareutbildning av poliser i beteendevetenskap och psykiatri. Frågan om utbildning för nämndemän behandlas i motion Ju250 (FP). I motion Ju333 (MP) yrkande 3 föreslås att regeringen tillsätter en utredning som har i uppgift att bedöma hur vanligt förekommande det är att människor diskrimineras inom rättsväsendet. Enligt samma motions yrkande 8 behöver polisen i sitt värdegrundsarbete arbeta med frågor om fördomar och diskriminering. I motion Ju359 (S) påtalas behovet av samverkan mellan flera aktörer i det brottsförebyggande arbetet. Således föreslås i yrkande 15 ett införande av obligatoriska samverkansavtal mellan polisen, kommuner och hälso- och sjukvården. I yrkande 16 betonas vikten av att man i det brottsförebyggande arbetet använder den verksamhet och beprövade kunskap som finns i föreningar och hos organisationer. I motion Ju258 (M) föreslås en översyn för att öka tryggheten för vittnen. Behovet av ett förbättrat vittnesskyddsprogram framhålls i motion Ju359 (S) yrkande 6 och i motion Ju411 (SD) yrkande 3. I sistnämnda motion, yrkande 4, föreslås att möjligheten att genomföra säkerhetskontroller i domstol utökas. Inom rättsväsendets myndigheter har det vidtagits ett flertal åtgärder för att bl.a. höja kompetensen inom olika områden och förbättra bemötandet av brottsoffer och andra som kommer i kontakt med myndigheterna. Sålunda har under 20092010 haft regeringens uppdrag att fördela medel till forskning m.m., som syftar till att öka kunskapen om mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck, våld i samkönade relationer samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål. har vidare bl.a. haft i uppdrag att i samråd med , , och utforma och genomföra ett utbildningsprogram som rör prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Regeringen gav i uppdrag att i samverkan med , och ta fram gemensamma nationella riktlinjer för samverkan vid utredningar där barn misstänks vara utsatta för brott. I uppdraget ingick även att utvärdera ett urval av de barnahus som var etablerade före . I redovisningen ingår de nationella riktlinjerna, kriterier för vad som ska känneteckna ett barnahus, förslag till författningsändringar och nämnda utvärdering av verksamhet i barnahus. Förslagen till författningsändringar och utvärderingens slutsatser bereds i . och har regeringens uppdrag att verka för att vittnesstödverksamhet bedrivs vid landets samtliga tingsrätter och hovrätter. Av regleringsbrevet för Domstolar framgår att ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att öka skyddet och säkerheten för de anställda, parter och andra personer som deltar i en rättegång samt övriga som besöker domstolarna. Av redovisningen ska särskilt framgå åtgärder som syftar till att vittnen och målsäganden inte konfronteras med den tilltalade i domstolens lokaler i avvaktan på och under en förhandling. Det framgår vidare av det nämnda regleringsbrevet att ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att säkerställa en ändamålsenlig kompetens hos personalen och vilka åtgärder som vidtagits inom Domstolar för att åstadkomma en ökad specialisering. När det gäller polisens verksamhet anges det i polisens årsredovisning att polisen har fortsatt arbetet med bemötande- och attitydfrågor. Vidare anges att mångfald och likabehandling är en del i polisens strategiska kompetensförsörjning och ska genomsyra all verksamhet inom polisen. har polisen infört en policy och nationella riktlinjer för hur diskriminering, trakasserier och kränkande särbehandling ska förebyggas och hanteras. En nationell mångfaldspolicy har fastställts . Av regleringsbrevet för och övriga myndigheter inom polisorganisationen anges att ska redovisa vilka insatser som har gjorts för att verksamheten ska bedrivas med hög och jämn kvalitet i hela landet. Vidare ska redovisa vilka åtgärder som har vidtagits inom polisen för att vidareutveckla och följa upp brottsofferarbetet inom polisorganisationen samt i samverkan med andra myndigheter och organisationer. Utskottet har tidigare uttalat sig om liknande motionsyrkanden om kompetens och bemötande inom rättsväsendets myndigheter, senast i förra årets budgetbetänkande (2010/11:JuU1 s. 48 f.). Utskottet konstaterade då att det är viktigt att de anställda inom rättsväsendets olika myndigheter har hög kompetens inom olika områden och såg det som självklart att de människor som kommer i kontakt med myndigheterna, t.ex. brottsoffer och vittnen, får ett professionellt bemötande från myndighetsföreträdare. Utskottet betonade att frågorna om kompetens och bemötande är av central betydelse för att rättsväsendets myndigheter ska kunna fullgöra den viktiga uppgiften att värna den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. Utskottet pekade på att det inom rättsväsendets olika myndigheter kontinuerligt vidtas åtgärder för att öka kompetensen hos personalen inom olika områden. Utskottet framhöll vidare att det vidtas åtgärder för att myndigheternas bemötande av brottsoffer och andra ska förbättras. I fråga om polisens information till brottsoffer föreslog utskottet ett tillkännagivande. När det gäller övriga i avsnittet aktuella motionsyrkanden föreslog utskottet att skulle avslå dessa. Utskottet vill återigen betona den centrala betydelsen av hög kompetens och professionellt bemötande och konstaterar att det inom rättsväsendets olika myndigheter kontinuerligt vidtas åtgärder för att öka kompetensen inom olika områden och förbättra bemötandet. Utskottet vill vidare framhålla det angelägna i att det sker en uppföljning och utvärdering av myndigheternas metoder och arbetssätt. Utskottet ser mycket positivt på utökat samarbete mellan rättsväsendets myndigheter och att samverkan sker även med andra aktörer. Därigenom kan viktig erfarenhet och kunskap tas till vara. Regeringen har aviserat ett antal åtgärder för att öka kompetensen inom rättsväsendets myndigheter och för att se till att de som kommer i kontakt med myndigheterna bemöts professionellt och kan känna sig trygga och säkra. Utskottet finner mot denna bakgrund inte anledning för att göra något tillkännagivande när det gäller kompetens- och bemötandefrågor. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden i detta avsnitt. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Prioritering av arbetet mot sexualbrott mot barn som begåtts utomlands, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju249 av (MP) yrkande 2 och 2011/12:Ju306 av och (båda S) yrkande 1. Barnsexturism är när personer reser till ett annat land och begår sexuella övergrepp på barn. Resenärerna kallas ofta barnsexturister men inkluderar affärsresenärer, utlandsstationerade trupper, biståndsarbetare m.fl. Bland barnsexturisterna finns även svenskar. Enligt har ett ansvar att stoppa svenska förövare, även om brottet begås utomlands. Endast ett fåtal svenskar har dömts för barnsexhandel utomlands. En viktig orsak till att brottsligheten fortgår är att det saknas statliga åtgärder mot barnsexturism. Det gör att fått kritik från . Vi anser att arbetet mot barnsexturism kräver prioritet hos . Prioritering av arbetet mot människohandel, punkt 5 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju281 av och (båda S) och 2011/12:Ju321 av (KD). Handeln med människor, framför allt handeln med kvinnor och barn, är ett gränsöverskridande brott och måste bekämpas genom ett samarbete över nationsgränserna. För att förhindra människohandel anser vi att åtgärder måste vidtas för att göra den mindre lönsam och därmed minska attraktionskraften för nyetableringar. Samarbetet mellan berörda myndigheter måste också förstärkas och bli mer strategiskt. Även samarbetet inom EU är väsentligt i kampen mot människohandeln, likaså att i alla former av internationellt samarbete lyfta fram och vidga perspektiven i frågan om bekämpandet av människohandeln. En viktig och strategisk fråga i sammanhanget är insamlingen av nationella fakta och data som är relaterade till människohandel. Syftet med detta bör vara att öka kunskapen och medvetenheten för att på så sätt i större utsträckning upptäcka och lagföra brott. Vi anser att det strategiska arbetet mot människohandel ska bli bättre. Prioritering av arbetet mot våldtäktsbrott, punkt 6 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju212 av (S). Våldtäkt är utan jämförelse den största kränkningen mot en persons kroppsliga integritet och dennas mänskliga rättigheter. Den som utsätts för våldtäkt måste få stöd och hjälp oavsett var denna person bor. I annat fall undermineras budskapet om att våldtäkter och våld mot kvinnor är en oacceptabel kränkning av kvinnors mänskliga rättigheter som grundas på diskriminering. Ett krav är att regeringen och rättsväsendet prioriterar våldtäktsbrott. Förvånansvärt lite granskning görs av rättsväsendet. När det gäller hanteringen av våldtäktsbrott behövs det vidare systematiska och omfattande analyser kring varför så många våldtäktsutredningar läggs ned och varför det väcks så få åtal. Vi anser att en oberoende skulle kunna ge viktiga svar på detta. Prioritering av arbetet mot hatbrott, punkt 7 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju245 av (FP) yrkande 2 och 2011/12:Ju245 av (FP) yrkande 1. Vid i finns en hatbrottsgrupp. Vi anser att även övriga polismyndigheter bör inrätta specifika hatbrottsgrupper. Den grupp som finns i har fått både telefonsamtal och e-post från personer som varit utsatta för hatbrott i övriga delar av landet, men som inte har fått den hjälp de förväntat sig. Ett led i etablerandet av hatbrottsgrupper måste rimligen vara en kunskapshöjning om hatbrott, inte bara hos dem som ska arbeta i hatbrottsgrupper utan generellt bland polisens personal. Samarbete mellan polis och det civila samhället för att förebygga hatbrott, punkt 8 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju378 av m.fl. (S) yrkande 3. Straffskärpningsbestämmelsen som ska tillämpas vid bl.a. hatbrott har funnits . Trots detta finns väldigt lite brottsförebyggande arbete. Det är viktigt att man på samma sätt som med andra typer av brott utvecklar metoder för att förebygga hatbrott. Detta kan göras på olika sätt. En form är att initiera samarbeten mellan polisen och det civila samhället. Prioritering av arbetet mot organiserad brottslighet, punkt 10 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju214 av (S). Åtgärder har vidtagits mot den organiserade brottsligheten, men mer måste göras. Det går; det visar bl.a. erfarenheter från andra länder. I vårt grannland inleddes för operation . Syftet var att mobilisera samhällets alla resurser för att göra tillvaron så svår som möjligt framför allt för mc-gängen. Erfarenheterna är enligt uppgift så här långt positiva. Vi anser att människors tilltro till rättssamhället kräver ytterligare insatser mot den organiserade brottsligheten. Mot denna bakgrund är det angeläget att skärpta åtgärder mot den organiserade brottsligheten kommer till stånd. Prioritering av arbetet mot ungdomsbrottslighet m.m., punkt 11 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju202 av (S) och 2011/12:Ju206 av (S) yrkandena 2 och 3. Det finns, bl.a. genom internet, många sätt för dagens ungdomar att komma i kontakt med droger och andra former av kriminalitet. För att samhället ska reagera och på ett konstruktivt sätt behövs en nationell strategi där staten i samverkan med kommuner och landsting skapar ett sammanhållet program för att motverka droger och kriminalitet bland unga. Kampen mot ungdomsbrottsligheten borde stå högre på den politiska dagordningen. Nyrekryteringen till ungdomsgäng måste vara en prioriterad fråga. För att minska ungdomsbrottsligheten är det avgörande att samhället kan erbjuda tydliga alternativa livsvägar, och i detta arbete har skolan, föreningslivet och idrottsrörelsen en central roll. För att öka tryggheten i bostadsområden och förortskommuner behövs det fler aktiva föräldrar och föreningar som deltar i nattvandringar. Kommunerna behöver öka sitt ansvar för att skapa mötesplatser, en rikt varierad fritidsverksamhet och ett bra föreningsliv. Vidare behövs insatser från kommunerna i form av fältassistenter som rör sig bland ungdomarna och som på ett tidigt stadium kan upptäcka t.ex. gängbildningar. Samhället behöver stimulera kommuner och föreningar att delta och göra mer för att öka tryggheten i lokalsamhället. Prioritering av arbetet mot narkotikabrottslighet, punkt 12 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So561 av m.fl. (S) yrkande 3. För att förhindra droghandel på gatunivå och att öppna drogmarknader etableras krävs särskild kompetens. I takt med att polisväsendet byggdes ut under den socialdemokratiska regeringsperioden avsatte polismyndigheterna, bl.a. i , allt större resurser till bekämpning av narkotikabrottsligheten. De särskilda gatulangningsgrupperna visade sig vara mycket effektiva. Av allt att döma blir drogsituationen allvarligare . Det är därför särskilt viktigt att polismyndigheterna fortsätter att prioritera denna form av polisarbete. Prioritering av arbetet mot dopningsbrott, punkt 13 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motion 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 64. Det är viktigt att arbetet mot dopning fortsätter. De preparat som i första hand används är anabola androgena steroider (AAS). AAS används bl.a. av våldsbenägna brottslingar och inom olika maktgrupper, t.ex. kriminella mc-gäng och nazistiska grupperingar. Även i fängelsemiljöer förekommer missbruk av dopningspreparat. Problemen och riskerna med missbruk av AAS är stora och kan jämföras med narkotikaproblematiken. Vi anser därför att polisen bör prioritera arbetet mot dopningsbrott mer än vad man gjort. Prioritering av insatser mot olovlig tobaksförsäljning, punkt 14 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju241 av och (båda SD) yrkande 1. Åldersgränsen för att få köpa tobak är tänkt som ett led i att minska tobaksbruket och förhindra att unga fastnar i tobaksberoende. Tillgången på tobak för unga är dock fortfarande god, inte minst då många tobakshandlare högst medvetet säljer till unga . För att komma till rätta med detta problem bör polisen få tydliga direktiv om att visa att staten tar försäljning av tobak till minderåriga på allvar. Ett kraftfullt instrument i sammanhanget torde vara att polisen beivrar olaglig tobaksförsäljning som kommunerna använder sig av möjligheten att förbjuda fortsatt försäljning av tobak. Polisens yttre organisation, punkt 18 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju326 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 9. Polisen är nu den enda kvarvarande myndighetskoncernen. har polisen kritiserats för bristfällig styrning och ledning. För att öka effektiviteten bör polismyndigheterna slås samman till en myndighet. En sådan sammanslagning skulle ge fördelar både när det gäller resursfördelningen och styrningen av verksamheten. Vi vill framhålla att den centrala polismyndigheten måste ha en tydlig lokal förankring. Polisens tillgänglighet och service på landsbygden, punkt 20 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju326 av m.fl. (V) yrkande 7. Polisens närvaro är viktig i hela landet. Det handlar inte bara om att beivra brott utan även om service, som t.ex. att utfärda pass och vapenlicenser. Tillgång till polisen tillhör den grundläggande samhällsservicen som var och en kan kräva i ett civiliserat samhälle. För landsbygden är problemet akut, och det måste omgående till åtgärder som gör att även personer på landsbygden känner att de har tillgång till polisen.