bet · GY01UbU17 · 2011-06-07 00:00:00 — När det gäller yrkandena om att kvalitetssäkring och uppföljning kan utskottet konstatera att behov av att säkerställa och utveckla kvaliteten i arbetsplatsförlagt lärande och lärlingsutbildning har uppmärksammats i flera olika sammanhang, bl.a. av den Nationella lärlingskommittén som har i uppgift att följa försöksverksamheten med lärlingsutbildning, av Skolinspektionen i en kvalitetsgranskning om arbetsplatsförlagd utbildning vid ett urval av skolor (rapport 2011:2) och av ett flertal remissinstanser i samband med beredningen av förslagen i propositionen. Regeringen har gett Skolinspektionen och i uppdrag att inom sina respektive områden arbeta aktivt med kvaliteten inom det arbetsplatsförlagda lärandet. Dessutom har Skolinspektionen i regleringsbrevet getts i uppdrag att redovisa hur myndigheten inom ramen för sitt tillsyns- och kvalitetsgranskningsuppdrag granskar yrkesutbildningen i gymnasieskolan med avseende på såväl skolförlagt som arbetsplatsförlagt lärande. har haft regeringens uppdrag att analysera kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet och att föreslå insatser i syfte att stödja utvecklingen av gymnasial lärlingsutbildning av hög kvalitet. De nationella programråden vid kommer, enligt regeringens bedömning i propositionen, att ha en viktig funktion för att fortlöpande ge råd när det gäller vilka insatser som krävs för att säkerställa god kvalitet i det arbetsplatsförlagda lärandet. I propositionen framhåller regeringen att det behövs fortsatta insatser på nationell nivå för att följa och stödja utvecklingen av det arbetsplatsförlagda lärandet och har för avsikt att återkomma i denna fråga. Utskottet anser mot bakgrund av de ovan redovisade myndighetsuppdragen och övriga åtgärder som har vidtagits samt att regeringen avser att följa och stödja utvecklingen av det arbetsplatsförlagda lärandet i den gymnasiala lärlingsutbildningen och att återkomma i frågan att något uttalande från inte är motiverat. Därmed avstyrker utskottet motion 2010/11:Ub10 yrkandena 1, 2 och 4. När det sedan gäller yrkandet om avhopp från lärlingsutbildningen vill utskottet hänvisa till propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan, som innehåller huvuddelen av regelverket för gymnasiereformen Gy 2011 och inrättandet av en gymnasial lärlingsutbildning (prop. 2008/09:199), i vilken frågan om avhopp från gymnasieskolan berördes. Förslagen i den propositionen bedömdes av regeringen leda till färre avhopp och programbyten och till att fler elever därmed kommer att klara av sina gymnasiestudier . Regeringen framhöll vidare att det är flera delar som sammantaget bedöms leda till en ökad genomströmning. Här hänvisades till skärpta behörighetskrav för gymnasieskolans högskoleförberedande program (en skärpning av behörighetskraven för de yrkesförberedande programmen har sedermera också beslutats av , se bet. 2009/10:UbU21 s. 143 f.). Vidare gjordes bedömningen att den nuvarande begränsningen att eleven bara ska få reducera kurser omfattande 250 poäng bör tas bort. Dessutom föreslogs att en individuell anpassning av ett nationellt program ska vara möjlig. Detta, i kombination med en bättre efterlevnad av de skyldigheter som finns för skolans huvudmän att aktivt arbeta med särskilt stöd i gymnasieskolan, kommer enligt den bedömning regeringen gjorde sammantaget att leda till färre studieavbrott och programbyten. En utvecklad samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet kommer att ske bl.a. genom inrättandet av nationella programråd för yrkesprogrammen och genom tydligare krav på arbetsplatsförlagt lärande. Detta kommer enligt regeringens bedömning i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan att leda till att ungdomarna får bättre information om vad utbildningen innehåller och vart den leder, vilket kan leda till färre avhopp och till att eleverna blir mer motiverade. Regeringen ansåg vidare att en väl fungerande studie- och yrkesvägledning kan bidra till en förbättrad genomströmning i gymnasieskolan genom förtydligade bestämmelser om tillgång till studie- och yrkesvägledning (s. 147148). Utskottet kan konstatera att frågan om åtgärder för att minska avhoppen från gymnasieskolan har uppmärksammats i samband med införandet av den gymnasiala lärlingsutbildningen. Utskottet är för sin del övertygat om att de redovisade förslagen som beslutat om kommer att leda till färre avhopp från gymnasieskolan . När det specifikt gäller den gymnasiala lärlingsutbildningen vill utskottet också framhålla betydelsen av det ovan nämnda kvalitetsarbete som bedrivs av berörda myndigheter och som bör leda till minskade avhopp från den gymnasiala lärlingsutbildningen. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att ställa sig bakom yrkandet och avstyrker därmed motion 2010/11:Ub9 yrkande 2. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Utbildningskontraktets innehåll m.m., punkt 1 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub8 yrkandena 1 och 2. Propositionens förslag innebär att ett utbildningskontrakt ska upprättas mellan skolhuvudmannen, eleven och den arbetsplats som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av den gymnasiala lärlingsutbildningen. Av utbildningskontraktet bör det utöver vad som föreslås i propositionen även framgå att både arbetsgivare och skolhuvudman är skyldiga att utreda och åtgärda trakasserier. En sådan reglering underlättar för eleven att ta till vara sina rättigheter på den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen. För att garantera hög kvalitet i den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen är handledarens kompetens helt central. Det är ett stort ansvar som arbetsgivaren delegerar till den som är ansvarig handledare för eleven under den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen. Det är likaså en väsentlig skillnad mellan arbetsplatsförlagd gymnasial lärlingsutbildning och annan skolpraktik. Av den anledningen är det viktigt att ytterligare säkra kvaliteten hos arbetsgivaren genom att handledarna genomgår en obligatorisk handledarutbildning. Det får bli regeringens uppgift att återkomma till med lagförslag och i övrigt vidta behövliga åtgärder som tillgodoser vad vi nu anfört. Utbildningskontraktets upphörande, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub10 yrkande 3. I regeringens förslag saknas förtydliganden av vad som sker med eleven om utbildningskontraktet hävs, inte minst om kontraktet hävs av skäl som står utanför elevens kontroll, t.ex. att företaget lägger ned sin verksamhet eller att kvaliteten på lärlingsutbildningen bedöms som undermålig. I propositionen som innehöll gymnasiereformen Gy 2011 angavs följande (prop. 2008/09:199 s. 67). Rätten att fullfölja en gymnasial lärlingsutbildning innebär att om lämplig arbetsplatsförlagd utbildning kan anordnas, ska eleven i stället erbjudas att fullfölja sin utbildning genom skolförlagd utbildning på det aktuella programmet. Om inte heller detta är möjligt, ska eleven erbjudas att fullfölja utbildningen på ett annat yrkesprogram. Vi menar att det av utbildningskontraktet klart och tydligt ska framgå vilket ansvar och vilka åtaganden skolhuvudmannen och den juridiska eller fysiska person som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen har för att säkerställa att eleven utan oskäligt dröjsmål kan fullfölja sin utbildning på annan arbetsplats eller inom ett reguljärt yrkesprogram. Det får bli regeringens uppgift att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad vi nu anfört. Arbetsplatsförlagd gymnasieutbildning, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub9 yrkande 1. I en allmänt och internationellt vedertagen definition av lärlingsutbildning ingår som en viktig del att lärlingarna har en anställning. Den lärlingsutbildning som behandlas i propositionen kommer att innebära att eleverna på utbildningen kan vara anställda, men de flesta elever kommer inte att vara det. Det medför att benämningen gymnasial lärlingsutbildning inte passar, och det kan uppstå missförstånd om vad som egentligen avses när det talas om lärlingar och lärlingsutbildning. Det blir också svårt att göra internationella jämförelser av yrkesutbildningen om vi i använder oss av helt andra definitioner än övriga världen. Mot denna bakgrund bör utbildningsformen gymnasial lärlingsutbildning i stället kallas för arbetsplatsförlagd gymnasieutbildning. Det får bli regeringens uppgift att återkomma till med lagförslag och i övrigt vidta behövliga åtgärder som tillgodoser vad jag nu anfört. Uppdrag till och ett nationellt lärlingsråd, punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub10 yrkandena 1 och 4. Den gymnasiala lärlingsutbildningen kommer, inte minst om antalet elever i lärlingsutbildning skulle öka väsentligt, att ställa högre krav på kvalitetssäkring och uppföljning än vad som skett under försöksverksamheten. Det krävs därför tydligare riktlinjer för såväl arbetsplatsens åtaganden som huvudmännens, kommunernas och Skolinspektionens arbete med kvalitetssäkring än vad som anges i propositionen. Nationella lärlingskommittén har föreslagit att ska ges i uppdrag att ta fram riktlinjer för hur styrdokumentens mål inom lärlingsutbildningen kan brytas ned till utbildningsavsnitt som kan omsättas på den arbetsplatsförlagda delen av lärlingsprogrammen. Nationella lärlingskommittén har vidare föreslagit att ett nationellt lärlingsråd med företrädare för arbetsmarknadens parter och branscher ska inrättas för samordning av den fortsatta uppbyggnaden av lärlingsutbildningen. Det kan allvarligt hålla tillbaka lärlingsutbildningens potential som kvalitativt alternativ inom yrkesutbildningen om man avstår från att följa upp dessa förslag. Medverkande arbetsplatser och skolor behöver stöd i sitt utvecklingsarbete, och eleverna behöver denna kvalitetssäkring för att kunna vara trygga med sitt utbildningsval och garanteras en god undervisning. Regeringen bör därför ge i uppdrag att genomföra ovan nämnda förslag från den Nationella lärlingskommittén och i övrigt vidta behövliga åtgärder med anledning av vad vi nu anfört. Uppdrag till de nationella programråden, punkt 6 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub10 yrkande 2. Den gymnasiala lärlingsutbildningen kommer, inte minst om antalet elever i lärlingsutbildning skulle öka väsentligt, att ställa högre krav på kvalitetssäkring och uppföljning än vad som skett under försöksverksamheten. Det krävs därför tydligare riktlinjer för såväl arbetsplatsens åtaganden som huvudmännens, kommunernas och Skolinspektionens arbete med kvalitetssäkring än vad som anges i propositionen. Nationella lärlingskommittén har föreslagit att de nationella programråden ska ges i uppdrag att ta fram kriterier för godkännande av de arbetsplatser och för de handledare som tar emot lärlingar samt att utveckla system för kvalitetssäkring för den gymnasiala lärlingsutbildningen. Det kan allvarligt hålla tillbaka lärlingsutbildningens potential som kvalitativt alternativ inom yrkesutbildningen om man avstår från att följa upp förslagen. Medverkande arbetsplatser och skolor behöver stöd i sitt utvecklingsarbete, och eleverna behöver denna kvalitetssäkring för att kunna vara trygga med sitt utbildningsval och garanteras en god undervisning. Regeringen bör vidta behövliga åtgärder med anledning av vad vi nu anfört. Avhopp från gymnasial lärlingsutbildning, punkt 7 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub9 yrkande 2. Ett tydligt mått på vilken kvalitet en utbildning har är hur stor andel av eleverna som fullföljer utbildningen. Försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning har inte varit framgångsrik utifrån den aspekten. En fjärdedel har antingen hoppat av eller bytt till ett annat program; det är fyra gånger större andel än på andra program. Det är uppseendeväckande siffror eftersom lärlingsutbildningen bl.a. har införts för att minska avhoppen från gymnasieskolans yrkesprogram. Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt att en proposition som sägs ska förbättra kvaliteten i lärlingsutbildningen inte innehåller ett enda förslag för att motverka att elever hoppar av utbildningen. I den Nationella lärlingskommitténs utvärdering av försöksverksamheten med lärlingsutbildning (se SOU 2010:75) dras slutsatsen att det behövs en omfattande skolförlagd period med både allmänteoretiskt och yrkesteoretiskt innehåll i början av utbildningen för att introduktionen ska bli bättre och avhoppen minska. Vikten av kompetenta handledare på de arbetsplatser som tar emot elever betonas också av kommittén, och handledarutbildningen måste därför uppvärderas. Det påpekas även att den arbetsplatsförlagda utbildningen inte ska ersätta utan komplettera den skolförlagda utbildningen och att det fortfarande behövs kompetenta yrkeslärare på skolorna. Kommittén ser vidare en risk att skolor med lärlingsutbildning gör sig av med yrkeslärare för att minska kostnaderna. Dessa synpunkter och förslag från den Nationella lärlingskommittén för att förbättra kvaliteten och motverka avhopp från den gymnasiala lärlingsutbildningen lämnar regeringen helt utan åtgärder och kommentarer i propositionen. Regeringen bör vidta behövliga åtgärder med anledning av vad vi nu anfört. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:104 Kvalitet i gymnasial lärlingsutbildning: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2010/11:Ub8 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildningskontrakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk handledarutbildning i den gymnasiala lärlingsutbildningen. 2010/11:Ub9 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utbildningen ska byta namn till arbetsplatsförlagd gymnasieutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag till åtgärder för att minska avhoppen från lärlingsutbildningen. 2010/11:Ub10 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ges i uppdrag att ta fram riktlinjer för hur styrdokumentens mål inom lärlingsutbildningen kan brytas ned till utbildningsavsnitt som kan omsättas på den arbetsplatsförlagda delen av lärlingsprogrammen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att nationella programråd ska ges i uppdrag att ta fram kriterier för godkännande av de arbetsplatser och för de handledare som tar emot lärlingar, samt att utveckla system för kvalitetssäkring för den gymnasiala lärlingsutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avbrytande av utbildningskontrakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett nationellt lärlingsråd med företrädare för arbetsmarknadens parter och branscher ska inrättas för samordning av den fortsatta uppbyggnaden av lärlingsutbildningen. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Vi socialdemokrater är positiva till lärlingsutbildning och ser positivt på de förslag som läggs fram, men vi menar att förslagen bara utgör en del av den kvalitetssäkring som behöver ske för att lärlingsutbildningen ska bli det framgångsrika alternativ inom yrkesutbildning som vi hoppas att den ska bli.Vi menar att utbildningen kommer att ställa betydligt högre krav på kvalitetssäkring och uppföljning än vad som har skett under försöksverksamheten och att det därför krävs betydligt tydligare riktlinjer för såväl arbetsplatsens åtagande som huvudmännens, kommunernas och Skolinspektionens arbete med kvalitetssäkring än vad som anges i propositionen.Regeringen har under försöksverksamhetens år tillsatt en nationell lärlingskommitté med uppdrag att följa försöksverksamheten, stötta den, ge råd och stöd, främja verksamheten och därmed bidra till ökad kvalitet. Vi kan i Nationella lärlingskommitténs betänkanden se att det som föreslås som en absolut nödvändighet är krav på utformning av programmet, krav på kvalitetskriterier och krav på lärande mål när eleven är på arbetsplatsen. Den sociala regleringen är helt avgörande för kvaliteten, säger kommittén. Därför är det märkligt att nästan ingenting av detta återfinns i regeringens proposition. Det är ändå så att medverkande arbetsplatser och skolor behöver stöd i sitt utvecklingsarbete, och eleverna behöver en klar och tydlig kvalitetssäkring för att kunna vara trygga med sitt utbildningsval och veta att man garanteras en god undervisning.Inte minst är kvalitetsaspekterna viktiga ur arbetsmiljösynpunkt. Även om lärlingsutbildningen har som syfte att uppnå utbildningspolitiska mål är nämligen ungdomarna ute på en eller flera ordinarie arbetsplatser hälften av utbildningstiden. Vad är då viktigare än att reglera vilka kvalitetskrav som ska ställas? kom ett pressmeddelande från , som granskat om elever på yrkesförberedande program har den arbetsmiljö de har rätt till. Resultatet av undersökningen var skrämmande. av de granskade skolorna hade inte det arbetsmiljöarbete de borde ha haft för att säkerställa att eleverna inte utsätts för risker. Hur ser det då ut för de ungdomar som deltagit i försöksverksamheten med lärlingsutbildning och för dem som kommer att delta ? Det kan man bara spekulera i. Än viktigare är att sätta fokus på kvalitetsfrågorna och inte tro att det mesta ordnar sig om det skrivs ett kontrakt.Vi socialdemokrater har fyra egna reservationer och har också anslutit oss till en gemensam miljö- och vänsterpartireservation.Den första reservationen handlar om utbildningskontraktets upphörande, där vi menar att det saknas förtydligande av vad som sker med eleven om utbildningskontraktet hävs. Det gäller inte minst om kontraktet hävs av orsaker som står utanför elevens kontroll, till exempel om företaget lägger ner sin verksamhet eller om kvaliteten på utbildningen bedöms som undermålig. Det måste i kontraktet tydliggöras vilket ansvar och vilka åtaganden skolhuvudmannen och arbetsgivaren har för att säkerställa att eleven utan oskäligt dröjsmål kan få en ny plats för att fullgöra sin utbildning.Den andra reservationen handlar om att vi socialdemokrater, liksom Nationella lärlingskommittén, anser att ska ges i uppdrag att ta fram riktlinjer för hur styrdokumentens mål inom lärlingsutbildningen kan brytas ned till utbildningsavsnitt som kan omsättas på den arbetsplatsförlagda delen av lärlingsprogrammen. Vi menar att denna fråga är central för att medverkande arbetsplatser och skolor ska få det stöd de behöver i sitt utvecklingsarbete, och eleverna behöver denna kvalitetssäkring för att vara trygga med att undervisningen är av god kvalitet.Den tredje reservationen handlar om de nationella programrådens uppgift, där vi menar att råden måste ges i uppdrag att ta fram kriterier för godkännande av arbetsplatser och handledare för dem som tar emot lärlingar samt utveckla system för kvalitetssäkring för den gymnasiala lärlingsutbildningen.Den fjärde reservationen handlar om att vi, liksom Nationella lärlingskommittén, anser att det behövs ett nationellt lärlingsråd med uppdrag att samordna den fortsatta uppbyggnaden av lärlingsutbildningen där tydliga riktlinjer för såväl arbetsplatsens åtagande som huvudmännens, kommunernas och Skolinspektionens arbete med kvalitetssäkring finns med. Det är något som helt saknas i propositionen i dag.Den gemensamma miljö- och vänsterpartireservation vi anslöt oss till handlar om avhopp från gymnasial lärlingsutbildning, där vi kan se på försöksverksamheten att en fjärdedel av deltagarna har hoppat av eller bytt program. Det är uppseendeväckande höga siffror inte minst mot bakgrund av att lärlingsutbildningen har införts för att minska avhoppen från gymnasieskolans yrkesprogram. Trots detta faktum finns inte ett enda förslag med i propositionen för att motverka att elever hoppar av. Det tycker vi är en brist, och därför stöder vi denna reservation. Självklart står jag bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall enbart till vår reservation nr 4 i handlingarna. har tidigare motionerat om införande av en lärlingsutbildning. Vi tror på lärlingsutbildningar därför att vi är övertygade om att det behövs flera vägar till utbildning, att lärande ser olika ut hos olika individer och att möjligheten att lära sig ett yrke är större om det finns en tydlig kontakt med arbetslivet. En lärlingsutbildning som fungerar, och som är arbetsplatsförlagd, skapar förutsättningar för en individ att få erfarenheter och nätverk som är oumbärliga när hon eller han ska kliva in på arbetsmarknaden.Det förslag som ska besluta om är på många sätt bra. Men det kunde vara ännu bättre. Framför allt borde man på ett bättre sätt ta till vara elevens rättigheter i utbildningen. Alltför mycket lämnas nu oklart, och det är inte bra.Regeringen föreslår bland annat att ett utbildningskontrakt ska upprättas mellan skolhuvudmannen, eleven och arbetsplatsen utan att ålägga skolhuvudmannen skyldigheten att utreda och åtgärda trakasserier. Detta anser vi inte är bra.Vi anser att en sådan skyldighet ska finnas, inte minst för att det underlättar för eleven att ta till vara sina rättigheter på den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen. I fallet med lärlingsutbildningen är det dessutom så att flera av de elever som kommer att gå dessa utbildningar är på grund av sin ålder mer beroende av extra skydd mot trakasserier. Därför borde det vara en självklarhet att detta tydliggörs i utbildningskontraktet.Detta var vår första invändning.Herr talman! Vi anser att det är av stor vikt att de handledare som ska ansvara för dessa elever ska vara ordentligt rustade för sin uppgift. Det är viktigt för kvaliteten i utbildningen.Därför vill vi att det ska vara obligatoriskt för handledarna att genomgå en handledarutbildning; vilket saknas i regeringens förslag. Vi har noterat att en del arbetsgivarrepresentanter motsätter sig detta med motiveringen att det kan ta tid och kosta extra. Regeringen har konstigt nog backat för dessa argument.Visst skulle det kosta extra tid, och visst kommer det att ta mer tid att utbilda dessa lärare. Jag finner det ytterst märkligt att regeringen först lägger fram ett förslag om ökade behörighetskrav i skolan och argumenterar hårt för hur viktigt det är med utbildade och behöriga lärare för att nu när det gäller dessa utbildningar nonchalera samma krav.Det är inte konsekvent. Det är mer komiskt.Nationella lärlingskommittén har föreslagit att de nationella programråden ska ges i uppdrag att ta fram kriterier för godkännande av de arbetsplatser för handledare som tar emot lärlingar. Det skulle vara en viktig del i ett system för kvalitetssäkring av den gymnasiala lärlingsutbildningen.Jag anser att det är viktigt att följa kommitténs förslag.