bet · GZ01FiU1 · 2011-11-15 00:00:00 — Målet för utgiftsområdet är att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard samt ökad valfrihet och stärkt makt över den egna livssituationen för alla barnfamiljer. infördes en jämställdhetsbonus för att ge föräldrar bättre ekonomiska möjligheter och incitament att fördela föräldraledigheten mer jämlikt samt för att förbättra förutsättningarna för en ökad jämställdhet på arbetsmarknaden. Därefter har regeringen i propositionen Förbättringar inom familjepolitiken (prop. 2010/11:146) föreslagit att jämställdhetsbonusen, i stället för att utges som en skattereduktion, ska betalas ut i så nära anslutning till uttaget av föräldrapenning som möjligt. Mot bakgrund härav föreslår regeringen att anslaget 1:2 Föräldraförsäkring ökas med 2012. beräknas anslaget ökas med , med och med . Regeringen föreslår även vissa riktade insatser för ekonomiskt utsatta. Insatserna syftar till att förstärka berörda individers inkomster som incitamenten till arbete inte försvagas i alltför stor utsträckning. Av nu nämnda skäl föreslår regeringen att bostadsbidraget höjs. För unga utan barn höjs den procentuella ersättningen för bostadskostnaden. För barnfamiljer sker förstärkningen dels genom en höjning av det särskilda bidraget, dels genom en sänkning av den nedre gräns för bostadskostnader vid vilken bidrag betalas ut. Till följd härav föreslås att anslaget 1:8 Bostadsbidrag ökas med 2012. Åren 20132015 beräknas anslaget öka med . När det gäller utgiftsområde 12 föreslår regeringen en utgiftsram på . I förhållande till anvisade medel ökar utgifterna med och i förhållande till beräkningarna vårproposition med . Sistnämnda förändring förklaras dels av att utgifterna för barnbidrag och föräldraförsäkring reviderats ned på grund av en ny befolkningsprognos från SCB som visar på färre barn i åldern , dels av att utgifterna för jämställdhetsbonus förts till anslaget 1:2 Föräldraförsäkring och att anslaget 1:8 ökas på grund av förbättrat bostadsbidrag. Den preliminära fördelningen av utgifterna för 20132015 beräknas till 78 481, 80 411 och . I partimotion 2011/12:Fi240 (S) yrkandena 4 och 5 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med och för åren 20132015 en ökning med 410, 510 respektive . För att utjämna skillnaden mellan taket i föräldrapenningen respektive den tillfälliga föräldrapenningen vill motionärerna stegvis höja taket i den tillfälliga föräldrapenningen så att det 2015 uppgår till 9,5 prisbasbelopp. föreslår de en höjning till 8 prisbasbelopp. Vidare föreslås att underhållsstödet höjs med . Till följd av förslaget om en tillfällig skattekredit för personer med försörjningsstöd som börjar arbeta föreslås att anslaget 1:8 Bostadsbidrag höjs med . I partimotion 2011/12:Fi241 (MP) yrkandena 4 och 6 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med och för åren 20132014 med 331 respektive . Motionärerna vill höja grundnivån i föräldraförsäkringen så att alla nyblivna föräldrar får en ersättning som motsvarar golvet i arbetslöshetsförsäkringen, dvs. Vidare vill de avskaffa jämställdhetsbonusen och höja underhållsstödet med . I partimotion 2011/12:Fi242 (SD) yrkandena 5 och 6 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med och för åren 20132015 med 998, 1 148 respektive . Motionärerna föreslår en gradvis höjning av nivån på föräldrapenningen av den sjukpenninggrundande inkomsten och en höjning av taket för den tillfälliga föräldrapenningen och för graviditetspenningen. Vidare vill de höja underhållsstödet med , avskaffa jämställdhetsbonusen och höja bostadsbidraget för ensamstående föräldrar. I partimotion 2011/12:Fi243 (V) yrkandena 4 och 5 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med och för åren 20132014 med 4 731 respektive . Motionärerna föreslår att föräldraförsäkringen individualiseras, att taket för den tillfälliga föräldrapenningen och graviditetspenningen höjs samt att ersättningsnivåerna för alla föräldralediga återställs till av den sjukpenninggrundande inkomsten. Dessutom föreslår de att jämställdhetsbonusen avskaffas och att underhållsstödet höjs med och värdesäkras genom att knytas till prisbasbeloppet. De föreslår även en höjning av underhållsstödet med ytterligare för barn från det år de fyller . Såvitt gäller bostadsbidraget föreslås att det särskilda bidraget och umgängesbidraget höjs med 150 respektive . Utskottet har att ta ställning till såväl förslag till utgiftsram för som förslag till preliminär fördelning av utgifterna för 20132015. Förslagen redovisas i tabellen nedan. Utskottet ställer sig bakom regeringens politiska inriktning vad gäller den ekonomiska familjepolitiken. Regeringens familjepolitik tar sin utgångspunkt i barnens möjlighet att utvecklas tillsammans med sina föräldrar. Målet är att skapa goda och trygga uppväxtvillkor för barn och ungdomar, uppmuntra jämställda familjer och ge alla barn samma rättigheter och samma chanser att fullt ut forma sina egna liv under uppväxten. Familjepolitiken ska även stärka föräldrars makt över sin livssituation och öka familjernas valfrihet samt skapa tid för både familjeliv och yrkesliv på lika villkor för både män och kvinnor. Utskottet välkomnar att regeringen nu har föreslagit förbättringar av bostadsbidraget såväl för barnfamiljer som för hushåll utan barn. Som regeringen framhåller innebär det en ekonomisk förstärkning för dem som har de minsta ekonomiska marginalerna. Utskottet ser särskilt positivt på förslagen att höja bostadsbidraget för barnfamiljer eftersom detta kommer att gynna framför allt de ekonomiskt utsatta barnen. Däremot kan utskottet inte ställa sig bakom vare sig krav på andra förbättringar inom utgiftsområdet eller, som några partier föreslagit, ett avskaffande av jämställdhetsbonusen. Utskottet noterar att har ställt sig bakom regeringens förslag i proposition 2010/11:146 (se bet. 2011/12:SfU4, rskr. 2011/12:15). Utskottet har inga invändningar mot regeringens bedömning av utgifternas storlek. Utskottet föreslår därför att finansutskottet tillstyrker dels den föreslagna ramen för utgiftsområdet , dels förslaget till preliminär fördelning av utgifterna för 20132015. Därmed bör finansutskottet avstyrka motionerna 2011/12:Fi240 (S) yrkandena 4 och 5, 2011/12:Fi241 (MP) yrkandena 4 och 6, 2011/12:Fi242 (SD) yrkandena 5 och 6 samt 2011/12:Fi243 (V) yrkandena 4 och 5 i nu berörda delar. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten omfattar fördelningssystemet (inkomstpension och tilläggspension) och premiepensionssystemet (premiepension). I propositionen föreslås att godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten . Enligt regeringen uppgår det beräknade beloppet till . Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag till beräkning av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten . Socialavgifterna utgörs enligt socialavgiftslagen (2000:980) av arbetsgivaravgifter och egenavgifter och tas ut för att finansiera systemen för social trygghet. Dessutom tas allmän pensionsavgift och statlig ålderspensionsavgift ut för att finansiera den inkomstgrundade ålderspensionen. Arbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivare och andra personer på ersättning främst i form av löner, arvoden och andra skattepliktiga förmåner. Avgiftsunderlaget består av summan av de avgiftspliktiga ersättningar som har lämnats under en kalendermånad. Arbetsgivaravgifterna uppgår till av avgiftsunderlaget, varvid sjukförsäkringsavgiften utgör , föräldraförsäkringsavgiften , arbetsskadeavgiften och ålderspensionsavgiften . Egenavgifter betalas av fysiska personer i första hand på överskott av näringsverksamhet i vilken den som har inkomsten har arbetat i inte oväsentlig omfattning. Egenavgifterna uppgår till av avgiftsunderlaget, varvid sjukförsäkringsavgiften utgör , föräldraförsäkringsavgiften , arbetsskadeavgiften och ålderspensionsavgiften . Arbetsgivare och egenföretagare ska också enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift betala allmän löneavgift av avgiftsunderlaget. När det gäller personer som vid årets ingång fyllt ska endast arbetsgivar- och egenavgifter i form av ålderspensionsavgift betalas. Någon allmän löneavgift tas inte ut på ersättningar till denna grupp. Inte heller tas avgifter ut på inkomster till personer som är födda eller tidigare. Allmän pensionsavgift utgör av avgiftsunderlaget och betalas av den som har inkomst av anställning eller annat förvärvsarbete (betalas dock inte av den som är född eller tidigare). Avgiften finansierar inkomstpension och tilläggspension och är avdragsgill vid taxeringen. För företagandet i stödområde finns en regional stimulans, som är utformad så att den ryms inom ramen för det s.k. försumbara stödet enligt EU-regler. Stimulans medges i form av nedsättning av socialavgifterna , dock högst på arbetsgivaravgiften och på egenavgiften. Stödet gäller inte för kommuner, landsting, statliga myndigheter, statliga affärsdrivande verk eller registrerade trossamfund. Stödet gäller heller inte för jordbruk och fiskeri-, transport- och vattenbruksverksamhet. sänktes det samlade uttaget av arbetsgivar- och egenavgifter liksom den allmänna löneavgiften för personer som fyllt 18 men inte . Nedsättningen innebar att avgifterna, med undantag för ålderspensionsavgiften, halverades. utvidgades åldersgruppen till att omfatta alla som vid årets ingång inte fyllt som avgifterna sänktes ytterligare. De nya lägre avgifterna omfattar numera hela ålderspensionsavgiften men endast en fjärdedel av de övriga avgifterna. sänktes det sammanlagda uttaget av socialavgifter och allmän löneavgift . Vid beräkningen av egenavgifter för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag kan avdrag göras av avgiftsunderlaget för inkomst av aktiv näringsverksamhet, dock högst med . Som förutsättning för avdraget gäller att avgiftsunderlaget överstiger och att den avgiftsskyldige vid årets ingång har fyllt 26 men inte samt att avdraget uppfyller villkoren enligt kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse. De nya bestämmelserna trädde i kraft och tillämpas på inkomster som uppbärs efter . Socialavgifter i form av egenavgifter fastställs först vid den avgiftsskyldiges taxering. Detta innebär att fördelningen av bl.a. ålderspensionsavgiften sker med fördröjning, vilket får till följd att pensionssystemet går miste om avkastning på avgiften. Det finns därför en reglering i 12 § lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter, som medger att överföring av ålderspensionsavgiften sker i förskott till . Den procentsats utifrån vilken förskottsbeloppet ska beräknas uppgår till . I budgetpropositionen föreslås att godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster . Inkomsten till statsbudgeten av socialavgifter och löneskatter men efter avdrag för bl.a. nedsättningar av socialavgifter beräknas uppgå till ca . Som en följd av att utgiftsnivåerna har ändrats föreslår regeringen att föräldraförsäkringsavgiften i arbetsgivaravgifterna och i egenavgifterna höjs till och att arbetsskadeavgiften i arbetsgivaravgifterna och i egenavgifterna sänks till av avgiftsunderlaget. Eftersom justeringen av avgifterna ska göras inom ramen för ett i princip oförändrat avgiftsuttag föreslås den allmänna löneavgiften sänkas till . Den procentsats utifrån vilken förskottet av egenavgifterna beräknas har under varit för låg i förhållande till det belopp som slutligen fastställts. Att förskottsbeloppet är för lågt får till följd att pensionssystemet går miste om avkastning på det belopp som överförs med fördröjning. Procentsatsen föreslås därför höjas från till . Ändringarna föreslås träda i kraft . I partimotion 2011/12:Fi240 (S) begärs i yrkande 3 att godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster . Motionärerna föreslår sänkt arbetsgivaravgift på lönesummor och framhåller att de små och medelstora företagen står för nästan hela nettotillskottet av nya jobb i ekonomin. Att få dessa företag att växa och anställa är helt centralt. Nettokostnaden för reformen beräknas till . Vidare föreslås att den nuvarande generella nedsättningen av arbetsgivaravgifter för unga ska slopas. Denna nedsättning innebär dödviktsförluster och resultatet är få, om ens några, sysselsättningseffekter. I motionens yrkanden 17 och 19 begärs tillkännagivanden om förslagen. I partimotion 2011/12:Fi241 (MP) begärs i yrkande 3 att godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster . Motionärerna anser bl.a. att den nuvarande nedsättningen av socialavgifter för unga är en ineffektiv nedsättning som bör slopas. I motionens yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om sänkt arbetsgivaravgift för småföretag och sänkta egenavgifter. Motionärerna anför att det är i småföretagen som de flesta nya jobben sannolikt kommer . företagare anser att den höga arbetsgivaravgiften är ett av de största hindren för att nyanställa. Därför föreslås att arbetsgivaravgiften sänks på en lönesumma upp till maximalt ca . En motsvarande nedsättning av egenavgiften görs för egenföretagare. Förslaget gynnar alla företag, oavsett storlek, men har en utformning som särskilt underlättar för de mindre företagen. För ett företag kan förslaget innebära sänkta kostnader med . Kostnaden för reformen beräknas till ca . I motionens yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om slopad arbetsgivaravgift för unga arbetslösa. Arbetsgivaravgiften, förutom pensionsavgiften, ska avskaffas helt för företag som anställer unga arbetslösa . Kostnaden för reformen beräknas till . Denna reform är betydligt mer träffsäker än regeringens nuvarande ineffektiva halverade arbetsgivaravgift för unga, som således gäller även dem som inte har några problem med att komma i arbete. I partimotion 2011/12:Fi242 (SD) begärs i yrkande 3 att godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster . Motionärerna vill bl.a. återställa regeringens socialavgiftssänkning på och halva nedsättningen av arbetsgivaravgiften för ungdomar. Det medför ökade inkomster med . Motionärerna vill i stället satsa på småföretagande, och den modell som bedöms ge flest jobb för pengarna är införandet av en permanent arbetsgivaravgiftsrabatt för de tio första anställda. Kostnaden för reformen beräknas till . I motionens yrkande 9 begärs även ett tillkännagivande om införandet av anställningsformen lärling och dess befrielse från arbetsgivaravgift. Förslaget innebär en befrielse från arbetsgivaravgiften för den som anställer en lärling och beräknas kosta . I partimotion 2011/12:Fi243 (V) begärs i yrkande 3 att godkänner statsbudgetens inkomster . Motionärerna framhåller bl.a. att den nuvarande nedsättningen av arbetsgivaravgiften för ungdomar bör avskaffas. Denna nedsättning är en ineffektiv åtgärd som har en mycket begränsad effekt på sysselsättningen. Utskottet har vid åtskilliga tillfällen framhållit vikten av att det finns ett samband mellan socialförsäkringsförmåner och socialavgifter liksom att avgifter i möjligaste mån bör betalas för eller av den som omfattas av socialförsäkringssystemet. Regeringens förslag om förändrade nivåer i socialavgifterna ligger i linje med detta. Utskottet tillstyrker förslaget. När det gäller ung arbetskraft genomfördes en ytterligare sänkning av avgiftsuttaget så sent som . De sänkta socialavgifterna har ökat incitamenten för arbetsgivare att anställa ungdomar och även att behålla unga i arbete. De har således bidragit till ökad sysselsättning bland ungdomarna. Utskottet anser inte att nedsättningen ska avskaffas eller halveras och göra det dyrare att anställa unga eller behålla unga i arbete. Utskottet noterar även att infördes en generell nedsättning av socialavgifterna . Vidare minskades egenavgifterna inom vissa ramar för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag med verkan på inkomster fr.o.m. . Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom övriga förslag om förändringar i avgiftsuttagen. Utskottet har inget att invända mot att den procentsats som förskottet av egenavgifterna beräknas från höjs från till . Med det anförda anser utskottet att regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster när det gäller socialavgifterna bör tillstyrkas. bör därmed avstyrka motionerna 2011/12:Fi240 (S) yrkandena 3, 17 och 19, 2011/12:Fi241 (MP) yrkandena 3, 7 och 11, 2011/12:Fi242 (SD) yrkandena 3 och 9 och 2011/12:Fi243 (V) yrkande 3 i berörda delar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), Shadiye Heydari (S), (C), (S), (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S) och (M). (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (S) anför: Arbetslinjen ligger till grund för sjukförsäkringen och utgångspunkten måste vara att alla människor har rätt, men också skyldighet, att efter sin förmåga bidra till arbetslivet. De dogmatiska tidsgränserna, som regeringen kallar rehabiliteringskedjan, är i själva verket en utsorteringskedja. Alternativet är en sjukförsäkring som både ger ekonomisk trygghet och erbjuder rehabilitering som ger reella möjligheter att återkomma i arbete. Ytterligare bör satsas för att fler ska få tillgång till rehabilitering som hjälper dem tillbaka till jobb. Prövningen av arbetsförmågan i samband med att en person varit sjukskriven sker mot en i det närmaste fiktiv arbetsmarknad. Prövningen av arbetsförmågan bör återgå till tidigare gällande regler, något som också gett regeringen till känna. Det är inte acceptabelt att regeringen i budgetpropositionen endast anger att frågan ska utredas. Den bortre tidsgränsen i sjukpenningen bör tas bort och ersättningen ska vara under hela sjukdomsperioden. För att de allra flesta verkligen ska få ut av sin inkomst i ersättning vid sjukdom föreslås en höjning av taket i sjukpenningen. bör taket vara 10 prisbasbelopp. I ett första steg föreslås att taket höjs till 8 prisbasbelopp 2012 och 8,5 prisbasbelopp 2013. Vi anser att finansutskottet bör tillstyrka det förslag till utgiftsram för utgiftsområde 10 som redovisas för 20122015 i partimotion 2011/12:Fi240 (S) yrkandena 4 och 5. En solidarisk omfördelning mellan familjer som har och inte har barn är en viktig del av den generella välfärden. En utveckling där klyftor medvetet tillåts öka mellan familjer med och utan barn är orimlig. Därför bör den ekonomiska familjepolitiken ha som mål att minska skillnaden i villkoren mellan familjer med och utan barn. För att förbättra för de barnfamiljer som har de minsta marginalerna bör underhållsstödet höjas med . Eftersom föräldraförsäkringen ska ge inkomsttrygghet bör detta gälla även när föräldrarna är hemma med tillfällig föräldrapenning för att vårda ett sjukt barn. För att utjämna skillnaden mellan taket i föräldrapenningen respektive den tillfälliga föräldrapenningen bör taket i den tillfälliga föräldrapenningen stegvis höjas så att det 2015 uppgår till 9,5 prisbasbelopp. föreslås att taket höjs till 8 prisbasbelopp. Till följd av förslaget om en tillfällig skattekredit för personer med försörjningsstöd som börjar arbeta bör anslaget 1:8 Bostadsbidrag höjas med . Vi anser att finansutskottet bör tillstyrka det förslag till utgiftsram för utgiftsområde 12 som redovisas för 20122015 i partimotion 2011/12:Fi240 (S) yrkandena 4 och 5. De små och medelstora företagen står för nästan hela nettotillskottet av nya jobb i ekonomin. Att få dessa företag att växa och anställa är helt centralt. Arbetsgivaravgiften bör därför sänkas på lönesummor . Nettokostnaden för reformen beräknas till . Vidare bör den nuvarande generella nedsättningen av arbetsgivaravgifter för unga slopas. Denna nedsättning innebär dödviktsförluster och resultatet är få, om ens några, sysselsättningseffekter. Vi föreslår att finansutskottet tillstyrker partimotion 2011/12:Fi240 (S) yrkandena 3 i berörd del, 17 och 19. de gröna (MP) (MP) anför: Sjukförsäkringen ska vara en försäkring som försäkrar även vid långvarig sjukdom. Den bortre gränsen i sjukpenningen bör slopas helt och ersättningsnivån höjas till av tidigare inkomst . Vidare bör den stelbenta prövningen av arbetsförmågan mot hela den reguljära arbetsmarknaden tas bort. För att nå dem med lägst inkomster eller som helt saknat inkomster före sjukskrivningen bör en grundersättning eller ett golv införas i sjukförsäkringen, motsvarande den i arbetslöshetsförsäkringen på per dag, räknat på sju dagars ersättning. Sammantaget satsas över en miljard på förbättringar i sjukförsäkringen. Vidare avsätts 2012 för ett slopat sjuklöneansvar för företag med upp till tio anställda. Personer med sjukersättning bör få höjt bostadstillägg som täcker av boendekostnaden. För detta avsätts 2012. För att uppnå förbättrad tillgänglighet och service samt för att kompensera för sjuklönereformen föreslås att tilldelas ytterligare , och . Jag anser att finansutskottet bör tillstyrka det förslag till utgiftsram för utgiftsområde 10 som redovisas för 20122014 i partimotion 2011/12:Fi241 (MP) yrkandena 4 och 6. Ett centralt syfte med trygghetssystemen har varit en solidarisk omfördelning mellan barnfamiljer och andra grupper och över individens livscykel. Regeringen har tagit bort den omfördelande ambitionen för familjepolitiken, vilket inte kan tolkas på annat sätt än att de inte motsätter sig ökade klyftor. Detta är inte godtagbart, varför målet måste revideras så att den ekonomiska familjepolitiken ska motverka ekonomiska orättvisor men också tydligt slå fast att även jämställdhet ingår i målet. Målsättningen för den ekonomiska familjepolitiken bör därför vara att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn ska minska och jämställdhet mellan könen uppmuntras inom ramen för den generella politiken. Det behövs ett flertal åtgärder för att få till stånd en mer jämlik och jämställd fördelning i samhället. När det gäller barnfamiljerna bör grundnivån i föräldraförsäkringen höjas så att alla nyblivna föräldrar får en ersättning som motsvarar golvet i arbetslöshetsförsäkringen, dvs. Vidare bör jämställdhetsbonusen avskaffas och underhållsstödet höjas med . Jag anser att finansutskottet bör tillstyrka det förslag till utgiftsram för utgiftsområde 12 som redovisas för 20122014 i partimotion 2011/12:Fi241 (MP) yrkandena 4 och 6. De flesta bedömare tror att det är i småföretagen som de flesta nya jobben kommer . Av den anledningen bör företagande uppmuntras och underlättas. företagare anser att den höga arbetsgivaravgiften är ett av de två största hindren för att nyanställa. Arbetsgivaravgiften bör därför sänkas på en lönesumma upp till maximalt ca . En motsvarande nedsättning av egenavgiften bör göras för egenföretagare. Förslaget gynnar alla företag, oavsett storlek, men har en utformning som särskilt underlättar för de mindre företagen. För ett litet företag kan förslaget medföra sänkta kostnader med . Kostnaden för reformen beräknas till ca . Arbetsgivaravgiften, förutom pensionsavgiften, bör avskaffas helt för företag som anställer unga arbetslösa . Kostnaden för reformen beräknas till . Denna reform är betydligt mer träffsäker än regeringens nuvarande ineffektiva halverade arbetsgivaravgift för unga, som således gäller även dem som inte har några problem med att komma i arbete. Denna nedsättning bör därför slopas. Jag föreslår att finansutskottet tillstyrker partimotion 2011/12:Fi241 (MP) yrkandena 3 i berörd del, 7 och 11. (SD) anför: För att kraftigt begränsa asyl- och anhöriginvandringen och de samhällskostnader som denna invandring medför behövs ett flertal regelförändringar. var 2010 det fjärde största mottagarlandet av asylsökande i världen, i absoluta tal. Därför bör asyl endast beviljas personer av två kategorier, nämligen de som uppfyller kriterierna i () och ett mindre antal kvotflyktingar som erbjuds asyl enligt avtal med UNHCR. Alla uppehållstillstånd som beviljas nytillkomna utlänningar ska vara tillfälliga. Även när det gäller anhöriginvandringen kan konstateras att vid en internationell jämförelse har mycket generösa regler.