bet · GZ01FiU1 · 2011-11-15 00:00:00 — Det viktigaste skälet är att investeringsutgiften med anslagsfinansiering underkastas samma budgetprövning som övriga utgifter. Det förhållandet att investeringarna är långsiktiga till sin karaktär är inte något skäl att undanta dem från den årliga budgetprövningen, eftersom även andra utgifter i budgeten varierar vad gäller långsiktighet och ekonomiska konsekvenser för framtiden. Oberoende av om finansieringen sker genom anslag eller lån påverkas statsbudgetens saldo och den offentliga sektorns finansiella sparande. Vidare anser utskottet att statens budget ska vara fullständig och omfatta alla statens inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. I motion Fi221 (MP) yrkandena 1 och 3 framhåller motionärerna bl.a. att en kommission för omställning till en hållbar ekonomi bör tillsättas. I motion MJ407 (V) yrkande 23 föreslås också en statlig klimatbudget. Utskottet anser att regeringen lägger stor vikt vid frågor om hållbar ekonomi och noterar bl.a. att regeringen i budgetpropositionen föreslagit att får en förstärkt miljöekonomisk roll. När det gäller skatter på energi-, miljö- och vägtrafikområdena föreslår Socialdemokraterna, och högre skatter än regeringen. har beslutat om en samlad strategi för skatteändringar på energi- och miljöområdet i enlighet med regeringens klimatproposition. En kontrollstation för att analysera energibalans, kostnader och klimatpåverkan ska genomföras 2015. Vad gäller vägtrafiken föreslår en höjning av koldioxidskatten och föreslår en höjning av bensin- och dieselskatten. Socialdemokraterna, och föreslår även en avståndsbaserad vägslitageavgift för tunga lastbilar. Den föreslagna tidpunkten för ett införande varierar. vill införa lastbilsskatten , medan Socialdemokraterna budgeterat skatteinkomster . Utskottet anser att dessa omfattande skattehöjningar i nuvarande osäkra ekonomiska läge riskerar att förstärka konjunkturnedgången och ytterst hota arbetstillfällen och tillväxt i hela landet. Ett förbättrat väg- och järnvägsnät Samtliga oppositionspartier framhåller behovet av ökade investeringar i järnvägen. Socialdemokraterna föreslår även statsbidrag för utbyggnad av en tunnelbanegren i . Regeringen föreslår en tillfällig satsning på åtgärder i järnvägssystemet , i första hand på drift och underhåll, reinvesteringar och trimningsåtgärder. Därutöver beslutade regeringen om en nationell plan för transportinfrastruktur 20102021 med investeringar på . avser regeringen även att återkomma med förslag till ett nytt infrastrukturbeslut som syftar till att säkerställa de framtida behoven av åtgärder inom transportsystemet. Som ett underlag för detta har regeringen gett i uppdrag att utreda kapacitetsbrister i transportsystemet och föreslå lösningar. Uppdraget ska redovisas . Sammantaget välkomnar utskottet regeringens planerade åtgärder och investeringar och bedömer att dessa skapar goda förutsättningar för ett väl fungerande järnvägsnät. Utskottet anser även att det är avgörande att det finns en långsiktig och ansvarsfull finansiering av infrastruktursatsningar så som är fallet med regeringens förslag. Välfärden och kommunernas ekonomi Ökad sysselsättning värnar välfärden Regeringen presenterar i budgetpropositionen en politik som är inriktad på att inom ramen för en ansvarsfull politik med goda säkerhetsmarginaler fortsätta att stärka välfärden och de långsiktiga förutsättningarna för sysselsättning och tillväxt. Det är genom att förstärka arbetslinjen och på så sätt öka sysselsättningen som välfärden kan värnas, anser utskottet. Mot detta står de fyra oppositionspartiernas respektive budgetalternativ som bygger på minskade incitament att arbeta genom bl.a. höjda ersättningsnivåer i transfereringssystemen och höjda skatter för dem som arbetar. Människor ska kunna känna sig trygga med att skolan, sjukvården och omsorgen kommer att fungera även i svåra tider. Tack vare regeringens ansvarsfulla politik med goda säkerhetsmarginaler anser utskottet att detta är möjligt. har ett handlingsutrymme för en sämre utveckling utan att tvingas till skattehöjningar och nedskärningar i välfärden. Den gemensamt finansierade välfärden ska hålla högsta möjliga kvalitet och komma alla till del. Inom sjukvården och omsorgen har regeringen genomfört åtgärder som förbättrat kvaliteten, tillgängligheten och valfriheten. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag om bl.a. en satsning på kvalitetsregister och ett särskilt stimulansbidrag till landstingen för att de på frivillig väg ska införa lagen om valfrihetssystem i öppen specialiserad vård, som tar sin utgångspunkt i att nyttan av förändringarna ska tillfalla både patienter och brukare i form av förbättrad kvalitet och effektivitet samt skattebetalarna i form av ökad effektivitet. anser i sitt yttrande (yttr. 2011/12:SoU1y) att prioriteringarna är väl avvägda. De fyra oppositionspartierna har flera förslag på ökade insatser inom hälso- och sjukvården. Fler vårdplatser, mer personal i vården, satsningar på förebyggande och hälsofrämjande åtgärder, gratis tandvård för alla upp till , en akut- och tillgänglighetsmiljard, en vårdplatsgaranti och satsningar inom äldreomsorgen finns bland förslagen. Motionärerna pekar också på brister inom utbildningssystemet och behovet av ett väl fungerande utbildningssystem och föreslår bl.a. ökad fortbildning för lärare och nya karriärmöjligheter för lärare. Regeringen har en ambitiös reformagenda i syfte att förbättra utbildningssystemets olika delar. genomförs satsningar på att stärka lärarkvaliteten genom ett omfattande lärarlyft och en reformerad lärarutbildning. Utskottet välkomnar de angelägna satsningar regeringen föreslår i denna proposition med syftet att stärka lärarnas kvalitet och höja statusen i läraryrket. De fyra oppositionspartierna har alla olika förslag på hur de vill göra förändringar i sjukförsäkringen, bl.a. höjda tak, höjda ersättningsnivåer och ett s.k. golv i sjukförsäkringen. Utskottet anser att utgångspunkten är att sjukförsäkringen ska ge ekonomisk trygghet vid sjukdom samtidigt som det ska finnas tydliga incitament att arbeta, och avvisar därför oppositionspartiernas olika förslag. Ett väl fungerande rättsväsende är centralt för människors trygghet och därmed en viktig del av välfärdssamhället. Utskottet konstaterar att regeringen har gjort stora satsningar inom området och att arbetet med att genomföra dessa pågår. Slutligen ställer sig utskottet bakom regeringens förslag om att arbetet med att förverkliga försvarsbeslut ska fortsätta. Mot bakgrund av oppositionspartiernas förslag vill utskottet återigen betona vikten av säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna och ifrågasätter de omfattande utgiftsökningar som förslagen innebär. Det är värt att framhålla att kommuner och landsting har stor betydelse för tillhandahållandet av välfärdstjänster som den kommunala sektorns ekonomiska utveckling är beroende av hur väl ekonomin generellt utvecklas. Enligt utskottet kan därför vikten av reformer som stärker arbetslinjen och på det sättet även stärker skatteunderlaget och kommunernas ekonomi inte nog understrykas. När det gäller kommunernas ekonomi vill utskottet framhålla att regeringens politik har inneburit betydande förstärkningar av den kommunala sektorn i form av ökade statsbidrag, sänkta arbetsgivaravgifter och den kommunala fastighetsavgiften. De tillfälliga stöd som betalades ut i samband med den ekonomiska krisen 20082009 och det tillfälliga stödet 2011 har bidragit till att viktiga välfärdstjänster som skola, sjukvård och äldreomsorg kunnat upprätthållas under lågkonjunkturen. Det generella statsbidraget till kommunerna har dessutom höjts permanent med . Utskottet vill betona vikten av att kommuner och landsting fortsätter och fördjupar ansträngningarna att höja effektiviteten och kvaliteten i verksamheterna, inte minst mot bakgrund av en ökad efterfrågan av välfärdstjänster. Den forskning som bedrivs på området och de utredningar och utvärderingar som tas fram inom olika verksamhetsområden är värdefulla i detta sammanhang. Slutligen noterar utskottet att regeringen tillsatt en parlamentarisk kommitté som ska utreda regler och villkor för fristående skolor. Kommittén kommer bl.a. att behandla frågor om avknoppning av verksamhet, om Skolinspektionen ska kunna granska huruvida ekonomiska uttag har bidragit till brister och om godkännande av huvudmän för fristående skolor. Uppdraget ska redovisas . Utskottet välkomnar överenskommelsen med om en human, rättssäker och ordnad migrationspolitik. avfärdar i sitt yttrande (yttr. 2011/12:SfU1y) förslag om att kraftigt minska asyl- och anhöriginvandringen, och utskottet delar denna uppfattning. Det finns en bred uppslutning i riksdag om att ska ha en human asylpolitik och vara en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck. Ökad sysselsättning ger jämnare fördelning Flera av motionärerna anser att inkomstskillnaderna i samhället ökar och föreslår åtgärder mot detta. Här vill utskottet framhålla att har en av de jämnaste inkomstfördelningarna i världen även om inkomstskillnaderna, liksom i de flesta andra länder, långsamt ökat . Utvecklingen förklaras bl.a. av att inkomsterna ökat långsammare för dem med relativt låga inkomster jämfört med medianinkomsten. Eftersom andelen individer som försörjs av transfereringar är högre i de lägre inkomstskikten är den långsiktigt bästa fördelningspolitiken att ge fler möjlighet till ett eget arbete och att leva på sin lön. Med fler i arbete och färre som försörjs med bidrag och transfereringar anser utskottet att inkomstskillnaderna i samhället minskar. Utskottet välkomnar därför regeringens politik som syftar till att minska de mycket höga marginaleffekterna vid arbete av försörjningsstöd, etableringsersättning och bostadsbidrag. Bördorna av den försvagade ekonomin ska fördelas rättvist för att samhället ska hålla samman. Utskottet välkomnar därför att regeringen kan göra fördelningspolitiska reformer också nu när utrymmet för reformer är knappt. Åtgärderna riktas mot de ålderspensionärer som har lägst ekonomisk standard samt de unga vuxna och familjer med flera barn med en låg ekonomisk standard och små marginaler. Motionärerna har förslag om sänkta skatter för pensionärerna. Utskottet anser att utvecklingen av pensionerna har en mycket stark koppling till sysselsättningen. Det bästa medlet för att säkerställa en bra utveckling av pensionerna är att få så många som möjligt i arbete. Det förtjänar också att nämnas att regeringen dessutom har genomfört ett antal reformer till stöd för de äldre. Bostadstilläggen har förstärkts, och satsningar för att stärka kvaliteten i äldreomsorgen har genomförts. Regeringen har också i flera steg sänkt skatten för pensionärer, vilket enligt utskottet gett betydande tillskott inte minst till dem med låga pensioner. Mot bakgrund av att sammanhållningen i svåra tider ska värnas, välkomnar utskottet regeringens förslag om en höjning av bostadstillägget för ålderspensionärer. Förslaget innebär att de pensionärer som har de lägsta inkomsterna får den största relativa förbättringen av sin disponibla inkomst. Utskottet noterar också att regeringen avser att eller 2014 återkomma med förslag om sänkt skatt för pensionärer under förutsättning att det råder balans i de offentliga finanserna. En central uppgift för den ekonomiska politiken är att värna ett stabilt finansiellt system. I spåren av de problem som uppstått när flera euroländer fått obalans i sina offentliga finanser har oron på finansmarknaderna ökat. Om de mest skuldtyngda länderna inom euroområdet inte kan betala sina skulder riskerar det drabba de banker som lånat ut pengarna, vilket i sin tur kan sätta press på ekonomierna och de offentliga finanserna i bankernas hemländer. Dagens internationella finansiella system är sammanflätat, vilket medför risker för att kriser snabbt sprids mellan länder. I en sådan situation krävs, enligt utskottets mening, både gemensamma internationella åtgärder och nationella åtgärder inom varje land. Inom EU pågår ett arbete med att genomföra en ordnad skuldnedskrivning för och förstärka möjligheterna att ge finansiellt stöd till banker och länder med problem. Dessutom ska kraven på bankernas kapital höjas. En konsekvens av krisen är också att den ekonomisk-politiska samordningen inom EU och särskilt ska stärkas. , som är en liten öppen ekonomi, står dock enligt utskottets mening förhållandevis starkt. För detta talar åtminstone två skäl. Det ena är att har stabila offentliga finanser och väl tilltagna säkerhetsmarginaler. Detta har vi tack vare ett stramt finanspolitiskt ramverk i kombination med regeringens konsekventa linje för ordning och reda och aktsamhet om skattebetalarnas pengar. Det andra är att har ett starkt ramverk för finansiell stabilitet. minskar risken för att det uppstår allvarliga problem i det finansiella systemet. Det begränsar också effekterna av en eventuell kris. I och en förbättrad tillsyn även över banker som verkar i flera länder. Därtill kommer ett mer effektivt system för att kunna hantera kriser och en förstärkt statlig garanti av insättningar på bankkonton.korta drag består ramverket av ett stärkt regelverk för att minska risktagande Den svenska krishanteringen bygger på principen att skattebetalarnas pengar värnas, som den finansiella stabiliteten säkras. Därför kommer den svenska staten inte bara att ta över dåliga tillgångar om en bank riskerar att gå omkull, utan också ta över själva ägandet av banken. På så sätt får också skattebetalarna del i värdeökningar den dag stabiliteten återvänder. Det ger dessutom regeringen möjlighet att begränsa utdelningar och bonusar från banker som får stöd. Utskottet delar regeringens bedömning att det ramverk för finansiell stabilitet med förstärkt regelverk, förbättrad tillsyn och effektiva krishanteringsmekanismer som regeringen tagit fram bör stärkas ytterligare och skattebetalarnas pengar värnas. För att värna skattebetalarnas pengar anser utskottet i likhet med regeringen att stöd till ett land i kris i första hand ska ges genom de internationella finansiella institutionerna. Även om står bättre rustat jämfört med , kvarstår utmaningar inte minst när det gäller att motverka finansiella kriser genom att öka bankernas motståndskraft. Utskottet anser, i likhet med regeringen, att det måste vara möjligt för enskilda medlemsstater i EU att lagstifta om högre kapitaltäckningskrav än vad som följer av de nya internationella minimikraven i III. När det gäller frågan om en global skatt på finansiella transaktioner anser utskottet att en transaktionsskatt inte är en verkningsfull åtgärd för att stabilisera den finansiella sektorn. Verkningsfulla åtgärder är i stället sådana som går på grundproblemet, dvs. institutens balansräkningar, såsom stabilitetsavgifter och kapitaltäckningsregler. Utskottet anser också att mer resurser till , som regeringen föreslagit i budgetpropositionen, är nödvändigt för att bättre övervaka finansmarknaderna. Även om ramverket för finansiell stabilitet förstärks vill utskottet särskilt understryka vikten av att noga följa de risker som den pågående skuldkrisen innebär för och hålla beredskap för att vidta ytterligare åtgärder om det skulle visa sig vara nödvändigt. Mot bakgrund av vad som anförts ovan tillstyrker finansutskottet regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De alternativa förslagen till riktlinjer i oppositionens budgetmotioner avstyrks liksom övriga här aktuella motioner. 3 Beslut om utgiftsramar och beräkning av inkomster på statens budget 2012 Utskottets förslag i korthet fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till 2012 och till 2015. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med regeringens förslag. godkänner också regeringens beräkningar av förändringen av anslagsbehållningar, nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen . godkänner regeringens förslag till beräkningen av inkomsterna på statens budget . tillstyrker regeringens förslag till skatteförändringar och antar därmed regeringens lagförslag. godkänner regeringens beräkning av utgifterna för ålderpensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 2012. Oppositionspartiernas förslag avslås. Jämför reservationerna 5 (S), 6 (MP), 7 (SD) och 8 (V). Detta kapitel behandlar det s.k. rambeslutet. I ett och samma beslut fastställer ramarna för de olika utgiftsområdena och godkänner en beräkning av inkomsterna på statens budget. I beslutet om utgiftsramarna ingår också att godkänner ett antal budgetpåverkande poster, såsom beräkningen av myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar och hur anslagskrediterna kommer att utnyttjas . Kapitlet är disponerat enligt följande. Inledningsvis behandlas i avsnitt 3.1 den samlade nivån för statens utgifter som kommer till uttryck i utgiftstaket. I avsnitt 3.2 behandlas ramarna som ska gälla för respektive utgiftsområde. I avsnitt 3.3 behandlas budgetens övriga utgifter, dvs. förslag om anslagsbehållningar, myndigheternas in- och utlåning i samt kassamässig korrigering. I avsnitt 3.4 behandlas regeringens lagförslag på skatteområdet. I avsnitt 3.5 behandlas beräkningen av inkomsterna på statens budget och de olika skatteförslagen på inkomstsidan. I avsnitt 3.6 presenteras översiktligt regeringens och oppositionspartiernas budgetalternativ . Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget tas upp i avsnitt 3.7. I avsnitt 3.8 redovisas yttranden från andra utskott. Slutligen framgår i avsnitt 3.9 finansutskottets ställningstagande till utgiftsramarna och inkomstberäkningen. 3.1 Utgiftstak för staten Utgiftstaket för staten omfattar utgifterna på statsbudgeten, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., och utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Utgiftstaket är ett viktigt budgetpolitiskt åtagande som främjar budgetdisciplinen och stärker trovärdigheten i den ekonomiska politiken. Utgiftstaket ska sättas på ett sådant sätt att det ger förutsättningar att uppnå överskottsmålet om ett genomsnittligt finansiellt sparande i den offentliga sektorn på av BNP över en konjunkturcykel och därmed skapa förutsättningar för långsiktigt uthålliga finanser. Regeringen föreslår under punkt 2 i propositionen att utgiftstaket fastställs till . Under punkt 3 föreslår regeringen att utgiftstaket fastställs till . Utgiftstaket har tidigare fastställt till utifrån regeringens förslag i budgetpropositionen . Förändring av utgiftstaket beror på tekniska justeringar. Syftet med tekniska justeringar är att utgiftstaket ska utgöra en lika stram begränsning för de offentliga utgifterna efter justeringen som före de förändringar som föranleder en justering. Skälet för justeringen av utgiftstaket är att hemutrustningslån för nyanlända invandrare som omfattas av flyktingmottagande finansieras med anslag i stället för med lån i . Det medför engångsvis ett behov av anslagsmedel på ca för finansiering av befintliga lån. En övergång från lånefinansiering till anslagsfinansiering får till följd att hemutrustningslån kommer att ingå i de takbegränsade utgifterna och att utgiftstakets nivå därför bör justeras tekniskt för effekterna av denna omläggning. Regeringens förslag till utgiftstak innebär att taket ökar med jämfört med . Förslaget till utgiftstak medför att budgeteringsmarginalen uppgår till 2015. I tabell 3.1 redovisas regeringens förslag till utgiftstak för staten åren 20112015. Tabell 3.1 Regeringens förslag till utgiftstak för staten 20122015 Källa: Budgetpropositionen . Socialdemokraterna föreslår i sin motion Fi240 yrkande 2 att utgiftstaket för staten fastställs till 2012, 2013, 2014 samt till 2015. Budgeteringsmarginalen föreslås vara oförändrad i förhållande till regeringens förslag. föreslår i sin motion Fi241 yrkande 2 att utgiftstaket för staten fastställs till 2012, 2013 och till 2014. Motionärerna föreslår inget utgiftstak . Budgeteringsmarginalen föreslås minska med 2012. föreslås den öka med 0,5 respektive . föreslår i sin motion Fi242 yrkande 2 att utgiftstaket för staten fastställs till 2012. För 20132015 föreslår motionärerna i yrkande 3 att utgiftstaket fastställs till , samt till . Utgiftstaket är således oförändrat i förhållande till regeringens förslag. Däremot föreslår motionärerna att budgeteringsmarginalen minskar med 2012. För 20132015 föreslås en oförändrad budgeteringsmarginal i förhållande till regeringens förslag. föreslår i motion Fi243 yrkande 6 att regeringens förslag att fastställa statens utgiftstak till 2012 avslås. I yrkande 7 föreslås att regeringens förslag att fastställa statens utgiftstak till 2015 avslås. Motionärerna föreslår ökade utgifter för staten med 2012. I tabell 3.2 redovisas regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftstak för staten 20122015. Tabell 3.2 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftstak för staten 20122015 Källa: Budgetpropositionen och oppositionspartiernas budgetmotioner. 3.2 Statens utgifter per utgiftsområde Regeringen föreslår i budgetpropositionen punkt 5 att utgifterna fördelas på utgiftsområden på det sätt som framgår av tabell 3.3. Socialdemokraterna, samt förordar i sina respektive motioner, Fi240 yrkande 4, Fi241 yrkande 4, Fi242 yrkande 5 samt Fi243 yrkande 4, alternativa förslag till regeringens fördelning av utgifter på utgiftsområden. Oppositionspartiernas förslag till fördelning av utgifter framgår av tabell 3.3. Tabell 3.3 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar Källa: Budgetpropositionen och oppositionspartiernas budgetmotioner. I förhållande till beräkningarna ekonomiska vårproposition beräknas statens utgifter öka med ca 2012. Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget beräknas öka med ca 2012. De takbegränsade utgifterna (där statsskuldsräntorna inte ingår) beräknas öka med 2012. Förändringar av utgifterna förklaras i huvudsak av reformer, nya makroekonomiska förutsättningar samt prognoser över volymer (se tabell 8.10 s. 585 Budgetpropositionen ). Föreslagna reformer ökar utgifterna med ca 2012 jämfört med vårpropositionen. Nya makroekonomiska förutsättningar beräknas öka utgifterna med 2012. Det förklaras i huvudsak av att återhämtningen på arbetsmarknaden, som i vårpropositionen väntades ske successivt fram , nu väntas stanna av 20112013 för att återigen ta fart 2014. Detta medför högre volymer i arbetslöshetsförsäkringen och i de arbetsmarknadspolitiska programmen. Utgifterna för ålderspensionssystemet har reviderats upp till följd av de nya makroekonomiska förutsättningarna. Nya prognoser för volymer inom i huvudsak de regelstyrda transfereringssystemen medför att utgifterna ökar med ca . Den främsta orsaken till att utgifterna ökar är att volymerna i sjukpenningen reviderats upp. Vissa utgiftsförändringar och förändringar som regeringen föreslår leder till en teknisk justering av utgiftstaket för staten. Sammantaget innebär dessa tekniska justeringar att de takbegränsade utgifterna ökar med 2012. Posten minskning av anslagsbehållningar beräknas minska med ca . Övriga förklaringsfaktorer som nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny information, korrigering av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens direkta kontroll, t.ex. ändringar i , beräknas minska utgifterna med ca 2012. Socialdemokraterna, samt förordar alternativa förslag till utgiftsfördelning jämfört med regeringens förslag. Oppositionspartiernas förslag framgår av tabell 3.3. Socialdemokraterna föreslår en högre ram än regeringen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet, vilket förklaras av ökade medel till kampen mot den organiserade brottsligheten. För utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg föreslås en ökad ram med främst till följd av en sjukvårdsatsning och av att landstingen kompenseras för uteblivna patientavgifter då Socialdemokraterna säger nej till höjt högkostnadsskydd.