bet · GY01MJU20 · 2011-04-15 00:00:00 — 2010/11:MJU20 Djurskydd Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Miljö- och jordbruksutskottet behandlar i detta betänkande 62 motionsyrkanden om djurskydd från den allmänna motionstiden . Motionerna rör bl.a. djurhållning, översyn av djurskyddslagen, djurtransporter och djurförsök. Utskottet föreslår tre tillkännagivanden. Det första med anledning av två motionsyrkanden (S) om att regeringen bör införa ett förbud mot sexuellt utnyttjande av djur. Det andra tillkännagivandet föreslås med anledning av ett motionsyrkande (MP) om att regeringen bör införa ett förbud mot kastrering av smågrisar utan bedövning. Det tredje tillkännagivandet föreslås med anledning av två motionsyrkanden (S, MP) om att regeringen, nationellt och inom EU, bör ta initiativ i det fortsatta arbetet med att förkorta djurtransporterna. Utskottet föreslår att övriga motionsyrkanden avslås, i huvudsak med hänvisning till pågående arbete och gällande regelverk. I betänkandet finns 17 reservationer och 1 särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Översyn av djurskyddslagen m.m. avslår motionerna 2010/11:MJ326 och 2010/11:MJ356 yrkande 5. Reservation 1 (MP, V) avslår motionerna 2010/11:MJ304, 2010/11:MJ356 yrkandena och 16, 2010/11:MJ429 yrkande 2 i denna del och 2010/11:MJ441. Reservation 2 (MP, V) avslår motion 2010/11:MJ356 yrkande 28. Reservation 3 (S, MP, V) avslår motionerna 2010/11:MJ217, 2010/11:MJ244, 2010/11:MJ282 yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:MJ429 yrkandena 1 och 2 i denna del. Reservation 4 (S) Reservation 5 (MP, V) Förvildade och övergivna djur avslår motionerna 2010/11:MJ211, 2010/11:MJ281, 2010/11:MJ299, 2010/11:MJ303, 2010/11:MJ356 yrkande 30 och 2010/11:MJ424 yrkandena 1 och 2. Reservation 6 (S, MP, V) Sexuella övergrepp på djur tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om förbud mot sexuella övergrepp på djur. Därmed bifaller motionerna 2010/11:MJ213 och 2010/11:MJ316 samt avslår motion 2010/11:MJ308. avslår motion 2010/11:MJ356 yrkande 29. Reservation 7 (MP, V) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om förbud mot kastrering av obedövade smågrisar. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ356 yrkande 9 och avslår motion 2010/11:MJ317. Reservation 8 (M, FP, C, KD) Utrustning som orsakar lidande avslår motion 2010/11:MJ356 yrkande 31. avslår motionerna 2010/11:MJ291 och 2010/11:MJ369. tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att förkorta djurtransporterna. Därmed bifaller motionerna 2010/11:MJ309 och 2010/11:MJ356 yrkande 15 och avslår motion 2010/11:U269 yrkande 13 i denna del. avslår motion 2010/11:MJ422 yrkande 3. Reservation 9 (MP, SD, V) Djurslakt utan föregående bedövning avslår motion 2010/11:MJ307. avslår motionerna 2010/11:MJ295 yrkande 6, 2010/11:MJ318 och 2010/11:MJ356 yrkandena 17 och 2025. Reservation 10 (MP, V) avslår motion 2010/11:MJ356 yrkandena 19, 26 och 27. Reservation 11 (MP, V) avslår motionerna 2010/11:U269 yrkande 15, 2010/11:MJ356 yrkande 7 och 2010/11:MJ402. Reservation 12 (S) Reservation 13 (MP, V) avslår motionerna 2010/11:MJ356 yrkande 6 och 2010/11:MJ428. Reservation 14 (MP, V) Djurskyddsfrågor inom EU m.m. avslår motionerna 2010/11:MJ224, 2010/11:MJ295 yrkande 5, 2010/11:MJ356 yrkande 8 och 2010/11:MJ422 yrkandena 1 och 2. Reservation 15 (S, MP, V) avslår motion 2010/11:MJ356 yrkande 38. Reservation 16 (MP, SD, V) Förbud mot import av djur som behandlats med tillväxthormon m.m. avslår motionerna 2010/11:U269 yrkande 13 i denna del och 2010/11:MJ356 yrkande 18. Reservation 17 (MP, V) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), (M), (S), (S), Per Åsling (C), (S), (M), (KD), (SD), (V), (S), (FP) och (MP). Ärendet och dess beredning Miljö- och jordbruksutskottet behandlar i detta betänkande 62 motionsyrkanden om djurskydd från den allmänna motionstiden . Motionerna rör bl.a. djurhållning, översyn av djurskyddslagen, djurtransporter och djurförsök. Utskottet föreslår ett tillkännagivande om att regeringen bör lägga fram lagstiftning med ett förbud mot sexuellt utnyttjande av djur, ett tillkännagivande om att regeringen bör införa ett förbud mot kastrering av smågrisar utan bedövning och ett tillkännagivande om att regeringen, nationellt och inom EU, bör ta initiativ i det fortsatta arbetet med att förkorta djurtransporterna. Övriga motionsyrkanden avstyrks, i huvudsak med hänvisning till pågående arbete och gällande regelverk. I betänkandet finns 17 reservationer och 1 särskilt yttrande. Översyn av djurskyddslagen m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, MP) om införandet av en djurskyddsbalk och om översynen av djurskyddslagen. Jämför reservation 1 (MP, V). Enligt motion MJ326 (S) bör regeringen ompröva möjligheterna att inrätta en särskild djurskyddsbalk för att öka effektiviteten och underlätta en mer enhetlig hantering av djurfrågorna. I motion MJ356 (MP) yrkande 5 framhålls det att det vid översynen av djurskyddslagen vore lämpligt att se över hur portalparagraferna efterlevs i praktiken och i vilken utsträckning det krävs förändringar i föreskrifterna. Regeringen beslutade om en bred översyn av djurskyddslagstiftningens utformning och innehåll. Som framhålls i direktivet till utredningen (dir. 2009:57) finns det i en hög grad av samsyn om en hög ambitionsnivå för djurskyddet. Det har dock i olika sammanhang framkommit synpunkter på de svenska djurskyddsföreskrifternas detaljeringsgrad, och en större flexibilitet har efterfrågats av företrädare för olika kategorier av djurhållare vad gäller hur ett gott djurskydd kan uppnås. Dessutom har bakgrunden till vissa regler ifrågasatts. Det har t.ex. handlat om de utrymmesmått som valts för olika djurslag eller brister i logiken kring varför vissa djur inte får hållas för sällskap och hobby medan andra tillåts för detta ändamål. Enligt direktivet ska utredaren lämna förslag till ny djurskyddslag och förordning samt ge exempel på hur andra föreskrifter på området kan utformas. Den nya lagstiftningen syftar till att uppnå minst samma djurskyddsnivå som . Liksom dagens lagstiftning ska den utgå från de enskilda djurens behov samt verka förebyggande. Den nya lagstiftningen ska bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet. Utredaren ska under dessa förutsättningar analysera hur den samlade lagstiftningen kan moderniseras och förenklas samt förändras så att den blir mera flexibel och målinriktad. I samband med denna breda översyn ska utredaren ägna särskild uppmärksamhet åt vissa problem på djurskyddsområdet. Utredaren ska bl.a. se över vilka åtgärder som kan vidtas för att komma till rätta med problem med övergivna och förvildade djur, användning av djur för sexuella ändamål, hur dagens bestämmelse om naturligt beteende kan förtydligas och undersöka vilka åtgärder som behövs för att vända utvecklingen inom aveln i en ur djurhälso- och djurskyddsperspektiv mer positiv riktning. Enligt tilläggsdirektiv 2011:11 ska utredningen redovisa sitt uppdrag till regeringen . Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motionerna MJ326 (S) och MJ356 (MP) yrkande 5 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet bifaller två motioner (S) om att regeringen bör införa ett förbud mot sexuella övergrepp på djur. avslår motionsyrkanden (S, M, MP, FP, C, KD, V) om förbud mot hönsburar, regler för frigående hönor, slaktkycklingshantering, hästhållning, kalvning och diande, avel, utevistelse för tjurar, kor och kalvar, brandlarm i stall, djur på cirkus, djurskyddet för minkar när det gäller naturligt beteende, registrering och märkning av katter, förbud mot djurpornografi, utrustning för djur som kan orsaka lidande, kamphundar och hundangrepp. Jämför reservationerna 2 (MP, V), 3 (S, MP, V), 4 (S), 5 (MP, V), 6 (S, MP, V) och 7 (MP, V). I motion MJ356 (MP) yrkande 12 begärs en översyn av slaktkycklingshanteringen. Livet för en kyckling varar . Allteftersom kroppen växer tillkommer värken och varje kycklings utrymme krymper. Vidare yrkas att ett förbud mot hönsburar införs (yrkande 13) och att en översyn av reglerna för frigående hönor görs (yrkande 14). När djurskyddslagen antogs av 1988 beslöts det att inga hönor skulle sitta i bur efter 1998. Sedan backade man och tillät nya burar. De nya burarna kallas inredda eller modifierade, men ger hönan lika små möjligheter till naturliga beteenden som de gamla. Även reglerna för frigående hönor måste ses över. Hur frigående hönsen är kan diskuteras när det är mellan sju och nio höns per kvadratmeter och frigången endast sker inomhus. Även i motion MJ429 (M) yrkande 2 delvis framhålls det att det är angeläget att komma till rätta med djurskyddsproblemen hos hönor som hålls i burar. Enligt motion MJ441 (C) bör hästhållningen uppmärksammas särskilt i den pågående utredningen om djurskydd. Djurskyddslagstiftningen bör kompletteras med krav på brandlarm och sprinklersystem i ladugårdar och stallar enligt motion MJ304 (S). I motion MJ356 (MP) framhålls det att alla kalvar bör ha rätt att dia (yrkande 11) och att alla kor, tjurar och kalvar ska få vistas ute (yrkande 10). Enligt samma motion är det angeläget med en översyn av avel som kan orsaka lidande för djuren (yrkande 16), och det nämns att man hoppas att översynen även kommer att se över aveln av kycklingar som har ständig växtvärk. I motion MJ356 (MP) yrkas även att ett förbud mot att utnyttja djur på cirkus införs, eftersom det är svårt att se till att cirkusdjurens liv motsvarar djurskyddslagens krav på naturligt beteende och skydd mot onödigt lidande (yrkande 28). I flera motioner framhåller man att minknäringen måste leva upp till djurskyddslagens krav på naturligt beteende och nämner att rekommenderade att minknäringen helt eller delvis borde läggas ned om man inte senast till 2010 lyckats leva upp till kravet. bör enligt motionerna MJ217 (MP) och MJ244 (V) besluta att införa en ny paragraf, 4 a §, i djurskyddslagen i vilken det uttryckligen föreskrivs dels att minkar som föds upp för pälsproduktion ska hållas på ett sådant sätt att deras behov av att röra sig, klättra, utöva sitt jaktbeteende och ägna sig åt annan sysselsättning samt av att vara ensamma kan tillgodoses, dels att minkar ska ha tillgång till vatten att simma i och att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela ytterligare föreskrifter om villkor för hållande av mink för pälsproduktion. I motion MJ282 (S) föreslås ett tillkännagivande med innebörden att regeringen ska återkomma till med ett förslag om skärpta djurskyddskrav vid minkuppfödning i enlighet med det förslag som lades fram av den dåvarande socialdemokratiska regeringen . I motion MJ429 (M) framhåller man att djur ska kunna bete sig naturligt så att beteendestörningar hos djuren inte uppkommer (yrkande 1) och att det är angeläget att komma till rätta med djurskyddsproblemen hos minkar på pälsfarmer (yrkande 2 delvis). Flera motioner tar upp frågan om katters situation. Enligt motion MJ424 (M) yrkande 1 bör möjligheten att märka och registrera alla katter ses över. Det framhålls vidare att metoden TNRM (Trap-Neuter-Return-Manage) bör användas i stället för avskjutning för att kontrollera och begränsa förvildade populationer av katter. Det bästa sättet att hjälpa hemlösa katter är att kastrera dem och se efter dem, men att låta dem fortsätta att leva fritt (yrkande 2). I motion MJ211 (FP) framhålls det att det enligt djurskyddslagen bör vara brottsligt och förenat med sanktioner att överge sin katt och att fler krav bör ställas på kattägare. Enligt både motion MJ281 (S) och MJ299 (S) bör regeringen utreda möjligheten att införa en lag om märkning och registrering av katter. Det framhålls att det finns en lag om märkning av hundar och att det i konsekvensens namn även bör finnas en lag om märkning av katter. I motion MJ303 (S) efterfrågas en utredning av frågan om hur ägaransvar för katter kan lagfästas. Även i motion MJ356 (MP) yrkande 30 framhålls det att en kattansvarsutredning bör tillsättas. Det anförs att statliga insatser behövs för att öka kattens status, såsom ID-märkning och ägarregister. Enligt motion MJ213 (S) bör ett förbud mot sexuella övergrepp på djur införas, eftersom det rättsliga skyddet för djur är otillräckligt. Regeringen bör enligt motion MJ316 (S) ta initiativ till ett förbud mot tidelag. I motion MJ308 (S) efterfrågas en översyn av lagstiftningen i syfte att skydda djur mot tidelag och andra övergrepp. Enligt motion MJ356 (MP) yrkande 29 bör ett förbud mot djurpornografi liknande det för barnpornografi införas. I samma motion yrkas att försäljning av utrustning för djur som kan orsaka lidande bör förbjudas (yrkande 31). I motion MJ291 (M) framhålls det att möjligheten att införa ett krav på licens för att få köpa en hund av kamphundras som väger bör ses över. För att komma till rätta med allvarliga hundangrepp mot människor bör man se över reglerna för kopplingstvång enligt motion MJ369 (KD). Utskottet konstaterar att det i 4 § djurskyddslagen (1988:534) sägs att djur ska hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela ytterligare föreskrifter om villkor eller förbud mot viss djurhållning. I direktivet (dir. 2009:57) till den pågående djurskyddsutredning som nämns ovan, framhålls det att det mot bakgrund av att djurhållningen ständigt utvecklas finns skäl att utreda om de former av särskilda krav som finns för olika djurslag och olika typer av djurhållning motsvarar dagens behov och om de är ändamålsenligt utformade. Utskottet noterar att ska göra en bred översyn av den samlade djurskyddslagstiftningens utformning och innehåll och att det särskilt nämns att 4 § djurskyddslagen ska ses över. Utredningen innefattar djurhållningen i lantbruket, vid cirkusverksamhet, djurparker, avel som kan orsaka lidande för djuren samt kunskapskrav för viss djurhållning m.m. Utskottet kan således konstatera att översyn omfattar krav för olika djurslag och olika typer av djurhållning och om kraven motsvarar dagens behov och är ändamålsenligt utformade. Djurhållning i lantbruket m.m. Som anförs i direktivet (dir. 2009:57) anger djurskyddslagen övergripande mål för djurskyddet. Där föreskrivs t.ex. att djur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. Djurskyddsförordningen innehåller bl.a. djurslagsspecifika krav som beskriver förutsättningar som ska uppfyllas i djurens miljö men inte exakt hur dessa ska utformas (s.k. funktionskrav). Exempel på funktionskrav som nämns i direktivet är bestämmelserna om att höns för äggproduktion inte får hållas i andra inhysningssystem än sådana som uppfyller hönsens behov av rede, sittpinne och sandbad samt att nötkreatur som hålls för mjölkproduktion ska hållas på bete. Utskottet noterar att lagen och förordningen således redan innehåller bestämmelser som kan sägas vara mål- och funktionsinriktade och som därmed är relativt flexibla till sin natur. I de föreskrifter som kompletterar lagen och förordningen förekommer dock i högre grad bestämmelser som på ett detaljerat sätt ställer krav på hur djurens miljö ska vara utformad (s.k. resurskrav) för att lagens respektive förordningens mål ska uppfyllas. Som framhålls i direktivet innebär en förändring av regelverket, så att det blir mer målinriktat och innehåller fler funktionskrav och färre resurskrav, en ökad möjlighet till flexibilitet. En sådan förändring skulle också kunna innebära att djurhållarens betydelse för djurens välfärd blir tydligare. Det framhålls i direktivet att erfarenheter från liknande förändringar inom livsmedelslagstiftningen visar att en mer målinriktad lagstiftning innebär många fördelar genom att den skapar möjlighet till individuella lösningar och anpassningar för olika företag. Utskottet konstaterar att målinriktad lagstiftning emellertid i ett övergångsskede också kan medföra att det uppstår ett behov av kompetensutveckling hos de berörda. Denna typ av bestämmelser kan även innebära större utmaningar vad gäller att göra systemet förutsebart och rättssäkert för djurhållare, kontrollmyndigheter och allmänhet. En annan faktor att väga in är att dagens EU-lagstiftning om djurskydd oftast består av detaljerade resurskrav. Utskottet vill även framhålla att vår kunskapsbas utvecklas kontinuerligt genom forskning och erfarenhet. Vi vet mer om djurens behov, beteende och vad som krävs för att uppnå en god djurvälfärd än då nuvarande djurskyddslag tillkom. Utskottet delar även den uppfattning som uttrycks i direktivet att en förutsättning för att den samlade lagstiftningen ska kunna formuleras så att den blir mer flexibel och innehåller fler mål- och funktionsinriktade bestämmelser är att det finns användbara metoder för att mäta djurens välbefinnande så att det är möjligt att på ett objektivt sätt kontrollera att bestämmelserna efterlevs. Utskottet noterar att har bl.a. ett stort, internationellt, EU-finansierat forskningsprojekt, Welfare Quality, arbetat med att utveckla metoder för att genom s.k. djurbaserade parametrar mäta välbefinnandet hos olika djurslag. Kontroller med hjälp av djurbaserade parametrar innebär att man i huvudsak utgår från djuret och de beteenden och den hälsostatus som djuret uppvisar. När det gäller frågan om avel som kan orsaka lidande, och då i synnerhet avseende kycklingar, har Landsbygdsdepartementet upplyst utskottet om att avel av kycklingar till största delen bedrivs i utlandet, och det är därför svårt för att bestämma hur den ska gå till. Kommissionen har dock uppmärksammat problemet och Efsa har därför haft i uppdrag att se över aveln av slaktkycklingar, och en rapport (Scientific Opinion on the influence of genetic parameters on the welfare and the resistance to stress of commercial broilers) har presenterats. Kommissionen har emellertid ännu inte vidtagit några åtgärder på området. Som utskottet anförde i sitt betänkande 2007/08:MJU13 ska kor för mölkproduktion vistas på bete . Utskottet hade emellertid fått veta att ett litet antal kor i mjölkproduktionen inte har möjlighet att gå på bete eftersom dispenser givits på grund av att gårdarna var byggda på sådana ställen att de inte kunde tillhandahålla bete när beteskravet trädde i kraft. Vidare noterade utskottet att tjurar och kalvar inte omfattas av beteskravet, men att en hel del tjurar och kalvar ändå går på bete. Utskottet anförde också att det enligt myndigheter med sakkunskap på området mot bakgrund av den struktur som råder i husdjursproduktionen, med stora enheter som inte alltid ligger i anslutning till tillräckligt stora betesmarker är förenat med svårigheter att införa tvingande regler för betesgång för kalvar och tjurar. När det gäller krav på brandsystem och sprinklersystem i ladugårdar och stallar konstaterar utskottet att djurskyddsförordningen (1988:539) innehåller bestämmelser om djurstallar, bl.a. i 2 och 3 §§ och att i övrigt får meddela föreskrifter om storleken på och utformningen av stall. Enligt ska det finnas larm i stallet som varnar om det blir för varmt i stallet. Larmanordningen ska fr.o.m. vara utformad så att när larmet går ska det uppmärksammas på ett betryggande sätt. Börjar stallet brinna ska man kunna rädda djuren. Om ett nytt stall byggs, eller byggs om eller om ett gammalt stall byggs till, ska det finns ett byggnadstekniskt skydd mot brand. uppmanar också till att följa rekommendationerna från . Utskottet har tidigare besvarat liknande motioner och anförde bl.a. i sitt betänkande 2008/09:MJU24 att det enligt vad utskottet erfarit är svårt att få fram en fungerande teknik till en rimlig kostnad vad gäller larm och sprinklersystem i djurstallar. Utskottet framhöll därför att det är bättre att satsa på förebyggande åtgärder och hindra att brand uppstår eller sprider sig i stället för att satsa resurser på larm och sprinklersläckning. Mot bakgrund av det som anförts ovan och med hänvisning till pågående utredning föreslår utskottet att motionerna MJ429 (M) yrkande 2 i berörd del, MJ304 (S), MJ356 MP yrkandena och 16 samt MJ441 (C) lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet konstaterar att följande djur enligt 35 § djurskyddsförordningen (1988:539) inte får visas offentligt vid cirkus, varieté eller liknande företag: apor, rovdjur (med undantag för tamhundar och tamkatter), säldjur (med undantag för sjölejon), noshörningar, flodhästar, hjortdjur (med undantag för renar), giraffer, kängurur, rovfåglar, strutsfåglar och krokodildjur. Utskottet noterar även att i olika sammanhang har uttalat stöd för cirkusnäringen som konstform och att det enligt Landsbygdsdepartementet finns en risk för att man slår ut hela cirkusnäringen om man helt skulle förbjuda djur på cirkus. Utskottet påminner också om att ska göra en bred översyn av den samlade djurskyddslagstiftningen samt att djurhållningen vid cirkusverksamhet särskilt nämns i det sammanhanget. Med det anförda avstyrker utskottet motion MJ356 (MP) yrkande 28. Som redovisas ovan pågår en bred översyn av djurskyddslagstiftningens utformning och innehåll, och det nämns särskilt att 4 § djurskyddslagen ska ses över. I 4 § djurskyddslagen föreskrivs att djur ska hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Bestämmelsen anses vara en portalparagraf för den svenska djurskyddslagstiftningen och den har ett stort symbolvärde. Så som framhålls i direktivet (dir. 2009:57) finns det emellertid en del oklarheter kring vad som egentligen avses med bestämmelsen. I författningskommentaren till proposition 1987/88:93, genom vilken bestämmelsen infördes, anges att avsikten med bestämmelsen är att varje djurarts särskilda biologiska beteende skall beaktas. Vad som skall anses utgöra ett djurs biologiska beteende får avgöras utifrån gjorda erfarenheter och vetenskapliga rön. Olika utredningar har också uppmärksammat problemet med att dagens formulering är otydlig och har diskuterat innebörden (Ett förbättrat djurskydd SOU 2000:108 och Djurens välfärd och pälsdjursnäringen SOU 2003:86). Den huvudsakliga diskussionen har handlat om huruvida formuleringen avser grundläggande beteenden som är viktiga för djurets välbefinnande eller avser beteenden som djur utför i vilt tillstånd. Utskottet anser liksom regeringen att bestämmelsen mot denna bakgrund bör förtydligas. Utskottet påminner även om att den nya lagstiftningen, liksom dagens lagstiftning, ska utgå från de enskilda djurens behov samt verka förebyggande. Den nya lagstiftningen ska bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet. Som anförs ovan ska utredaren under dessa förutsättningar analysera hur den samlade lagstiftningen kan moderniseras och förenklas samt förändras så att den blir mera flexibel och målinriktad. I samband med denna breda översyn ska utredaren ägna särskild uppmärksamhet åt vissa problem på djurskyddsområdet. Utskottet har tidigare behandlat motioner om minkuppfödning, bl.a. i betänkande 2009/10:MJU12, i vilket det redogjordes för hur förslag på området tidigare behandlats i . Utskottet anförde bl.a. att , på förslag av utskottet, avslog vissa förslag beträffande pälsdjursnäringen samt tillkännagav för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om fortsatta forskningsinsatser (prop. 2005/06:197, bet. 2006/07:MJU3, rskr. 2006/07:28). Vidare erinrades det om att det i den senaste forskningspropositionen angavs att regeringen delade utskottets bedömning att djurskyddet för minkar bör utvecklas vidare och att det är nödvändigt att eventuella ändringar i regelverket baseras på forskning och beprövad erfarenhet och att regeringen bedömde att de resurser som presenterades i propositionen gav möjlighet för investeringar i en sådan djurskyddsforskning (prop. 2008/09:50 s. 177). Utskottet har från fått veta att verket på uppdrag av Landsbygdsdepartementet gått igenom läget inom pälsdjursproduktionen av mink.