bet · GY01KU20d3 · 2011-01-01 00:00:00 — Det gäller inte bara utan naturligtvis är det inför varje resa vi gör en noggrann genomgång där vi också får den senaste informationen om hur läget ser ut i landet. Så som läget såg ut i då, , var det väldigt annorlunda mot hur det ser ut . Då handlade det om ökade kontakter med . EU hade långa diskussioner om avtal vad gäller handel, vad gäller viseringsfrågor, vad gäller flyktingfrågor, och hade kontakter med flera europeiska länder. Det var så situationen såg ut då. Man var också intresserad av svensk miljöteknik, och , för att bygga telesystem. Det är någonting som vi ser också har gjort skillnad för människor i . (M): Ordförande! Jag har först en fråga om den svenska delegationen, som deltog på resan. Hur stor var den delegationen, och hur många svenska företag var det som ingick? Statsrådet (M): Herr ordförande! Jag ska besvara fråga. Den bestod av åtta företag till . Det här var ju en resa där vi reste först till och sedan vidare till . Det var några företag som bara var med i . Men i var det . Det var Euroland, som säljer tjänster till börser, bland annat. Det var Rymdbolaget, , som jobbar med klimat och ventilation, och Condrill. (M): Hur bereds besluten om vilka resor som handelsministern ska delta i, vilka företag som är med på de här resorna, vilka produkter som marknadsförs och vilka man träffar? Statsrådet (M): Herr ordförande! Det är en fråga som kanske inte är helt enkel att besvara därför att det kan ske på väldigt många olika sätt. har vi en inbjudan från ett lands handelsminister att resa dit med en handelsdelegation. ser vi själva att vi bör närma oss ett land för att upptäcka nya marknader. handlar det om att det är ett stort och viktigt land för export. Så det finns flera olika bedömningar i fråga om varför vi reser i väg. Men jag vill också ha det sagt att vi naturligtvis inte ska sälja allt till alla och vara överallt. Det är grundregeln att följa FN- och EU-sanktioner och gällande lagar och regler, men jag tycker att det är bra att svenska företag finns representerade på svåra marknader. , vid det tillfället i en annan situation mot vad är , var också ett sådant land, även . (M): Jag har en fråga till. Var det på den libyska sidan fler aktörer än bara den libyska staten som deltog vid det här affärsseminariet? Statsrådet (M): Herr ordförande! Jag måste säga att det här är och sedan, så jag har nog inte exakt tydlig minnesbild av precis vilka som deltog. Men libyska investerare vet jag i alla fall var med, och något libyskt företag också. Men jag kan faktiskt inte säga exakt hur många de var och vilka de var. Ordföranden: Jag noterade att handelsministern använde begreppet svåra länder. Är det då diktaturer som hon avser? Statsrådet (M): Herr ordförande! Svåra länder kan innebära väldigt mycket. Men jag tänker mig naturligtvis att det kan vara diktaturer, sådana regimer. Det kan vara länder där det förekommer väldigt mycket korruption. Det finns länder som är sköra demokratier men där det fortfarande förekommer extremt mycket korruption. Det kan också handla om att det är ett svårt säkerhetsläge i ett land. Det finns alltså många olika orsaker till att jag säger: ett svårt land. Men naturligtvis klassificerar jag en diktatur som ett svårt land att vara i. Så är det absolut. Ordföranden: När det gäller krigsmateriel undrar jag, eftersom utrikeshandelsministern sade att gör stor skillnad i de här sammanhangen: På vilket sätt gör skillnad när det gäller försäljning av krigsmateriel? Statsrådet (M): Herr ordförande! ska jag först påpeka, för ordningens skull, att till förekommer ingen export av krigsmateriel, över huvud taget, från . Och i andra länder där det förekommer export av krigsmateriel handlar det här naturligtvis om en samlad bedömning av om detta är bra för eller inte. Det handlar om vår utrikespolitik. Det handlar naturligtvis också om utbyte av teknologi och en kunskapsöverföring. Där kan naturligtvis göra skillnad. Ordföranden: utrikeshandelsministern påminna sig att ni har sagt nej vid någon sådan här marknadsföringsresa till svenska företag som vill sälja vapen, krigsmateriel, till något land? Statsrådet (M): Herr ordförande! Det är naturligtvis ISP, som självständig myndighet, som avgör om det får ske en export av krigsmateriel eller ej. Det ligger inte på mitt bord i första hand. , som bjuder in företag tillsammans med UD, har också en god kontroll på detta, så att säga, när det gäller: Var är detta möjligt och inte? Framför allt kräver de företag som också säljer krigsmateriel ett positivt förhandsbesked i så fall för att detta ska kunna ske. sker inte marknadsföring. Det är där den stora skillnaden ligger mellan krigsmateriel och produkter för dubbel användning, som jag sade i mitt inledande anförande. Ordföranden: Men kontrollerar ni att de har fått ett positivt förhandsbesked vid de tillfällena? Statsrådet (M): Jag förutsätter att de följer gällande lagar och regler när de följer med mig på en resa. Det är inte jag personligen, precis som jag sade, som sitter och väljer ut företag eller tittar på vilken produkt som ska marknadsföras. Men jag vet att svenska företag följer gällande lagar och regler. Ordföranden: Vid det här tillfället, när det gällde och övervakningssystemet, fanns det inget förhandsbesked trots att det här var en försäljning som, om den skulle ske i verkligheten, skulle kräva tillstånd från ISP. Visst var det så? Statsrådet (M): Herr ordförande! Det är här det är väldigt viktigt att särskilja vår krigsmateriellagstiftning, där det krävs förhandsbesked för att man ska få gå ut och marknadsföra produkten i ett specifikt land, och produkter för dubbel användning, som havsövervakningssystemet MSS 6000 lyder under. För produkter för dubbel användning krävs inget förhandsbesked, utan det är endast så att det ska godkännas av ISP vid en eventuell affär, vid utförsel. Och det här är hypotetiskt eftersom det inte finns någon offert och det aldrig har blivit någon affär. Ordföranden: Jag tycker att det här är intressant. När det gäller rena vapen, krigsmateriel, har vi alltså en struktur där myndigheten, som också i och för sig lyder under utrikeshandelsministern, tar ställning när det gäller förhandsbesked innan man gör marknadsföringsinsatser i vissa länder. Men när det gäller den andra typen av produkter som har dubbla användningsområden har vi inget sådant system, utan i det här fallet blir det en fråga där utrikeshandelsministern själv medverkar i en marknadsföringsåtgärd för en produkt som är tillståndspliktig och måste hanteras av ISP i ett senare skede om det gäller en försäljning. Är det här en bra ordning? I det här fallet yttrade sig på det här sättet: Det här systemet det som vi nu diskuterar, alltså är ett perfekt verktyg för att motverka den vidriga flyktingsmuggling som pågår i regionen. Det här har utrikeshandelsministern sagt enligt TT. Finns det inte en risk att den typen av uttalanden och medverkan i marknadsföringsinsatser från regeringen påverkar ISP när det gäller tillståndsprövningen i ett senare skede? Statsrådet (M): Herr ordförande! Jag vet att Rymdbolaget har sålt sin utrustning till flera länder över världen, inte minst för att motverka eller se över när det förekommer naturkatastrofer. Oljespill i är en sådan sak. Det var också med det syftet som jag hade uppfattningen att Rymdbolaget skulle marknadsföra sin produkt. Det handlade just om havsövervakning, för att titta på miljöhänsyn, om inte annat, och dessutom kunna rädda liv på flyktingar som ger sig ut i rangliga båtar på . Naturligtvis kan man säga att det är två olika lagstiftningar, och man kan säga en sak om den ena och en sak om den andra. Men jag tycker fortfarande att vi har en bra lagstiftning som fungerar väl. Jag vet att Rymdbolagets utrustning också har använts på ett bra sätt i många olika länder, och det var med det syftet man följde med. Sedan gäller det enskilda uttalanden, som säkert också ryckts ur sitt sammanhang. Jag måste säga att jag har lite svårt att förhålla mig till exakt vad det var jag sade och sedan. Det är en vidrig situation för flyktingar i , inte minst . Där behöver vi samarbeta med alla länder runt . Just nu är det en väldigt svår situation i som gör att vi helt enkelt inte kan samarbeta. Det är nämligen en annan situation . Men det är också så att det i svåra frågor, som flyktingfrågor och asylfrågor, krävs ett samarbete av EU. Vi måste också samarbeta med stater vid . Sedan är inte alla de demokratier. Vi må tycka hur illa vi vill om dem, men det är fortfarande viktigt med dialog för att komma vidare, för att stärka mänskliga rättigheter för att fler ska få leva i frihet och mindre förtryck. Ordföranden: Det vidriga i sammanhanget är väl att man inte får fly eller resa ut från vissa länder. Statsrådet (M): Herr ordförande! Det vidriga är att det förekommer människosmuggling, och det vidriga är att också kränker mänskliga rättigheter för flyktingar. Ordföranden: Jag tyckte inte att jag riktigt fick svar på frågan. Är det inte ett problem när vi har en minister och en regering som marknadsför produkter som en svensk myndighet, under samma minister, senare ska godkänna eller eventuellt avslå? Statsrådet (M): Vi har en lagstiftning som fungerar bra, som har tjänat oss väl. Vi ser också att det är en av de mest transparenta redovisningarna vi har i hela , faktiskt. Vi vet också att den är väldigt strikt. Det är också någonting som vi jobbar med för andra länder, att de ska kunna ta efter. Jag ser att ISP är en självständig myndighet. De måste naturligtvis göra sin egen bedömning, och jag är övertygad om att de kan göra det utan påverkan av mig. Ordföranden: Ja, men enligt svensk grundlag lyder myndigheterna under regeringen, och i det här fallet direkt under . Statsrådet (M): Herr ordförande! Så är det, men ISP har väldigt tydliga riktlinjer som de arbetar efter. Jag vet att de också arbetar på ett självständigt sätt. De har dessutom , parlamentariskt tillsatt, där alla partier finns med, där de också har insyn. Det är också dem de kan rådfråga. Därför ser jag inte riktigt den risk som herr ordförande talar om. (FP): Herr ordförande! Tack, statsrådet, för svar! Det framkom i ett svar att det inte finns någon formell manual eller någon typ av formell kontroll men att det finns förväntningar på företagen och på produkterna. Hur framkommer dessa förväntningar till företagen? Finns de till exempel i någon skriftlig form? Statsrådet (M): Herr ordförande! Tack, , för en viktig fråga! CSR-arbetet är något som driver hårt ute i världen. Vi har också en specifik CSR-ambassadör på UD som är tillsatt för att jobba enbart med dessa frågor. Företagen är mycket aktiva med att ta upp detta i sin egen agenda. De ser dessutom numera att detta stärker deras varumärke. De ser alltså själva vikten av att jobba med CSR-frågor. Dessutom sprider de dessa värderingar till andra internationella företag och ser att andra agerar på ett liknande sätt tillbaka, för att det över huvud taget ska bli handel. H & M är ett utmärkt exempel. De driver frågan hårt. Jag var i och tittade på en fabrik som H & M handlar av. De är helt enkelt tvungna att nu rätta sig efter de regler som har satts upp. Det är ett positivt exempel. Men det är också viktigt att säga att CSR är företagsägt och företagsdrivet. Vad vi gör som regering är att lyfta frågan i lämpliga forum. Ett exempel på ett sådant lämpligt forum är i svåra länder där det inte förekommer lika mycket CSR på agendan. Vi har varit i och haft flera konferenser vad gäller CSR, just för att lyfta frågan. Det är ytterligare ett exempel. Vi talar också om vikten av detta med företagen inför delegationsresor. Innan vi reser ut har vi ofta ett möte här hemma på UD, just för att se företagens förväntningar och också tala om vikten av CSR. Naturligtvis trycker vi extra på det när viska till svårare länder. När vi var till hade vi en samling med företagen direkt när vi Då talade vi just om frågan om mänskliga rättigheter, hur svenska företag ska agera i svåra länder och alla de frågor som gäller CSR, eftersom vi tycker att det är så pass viktigt. Jag är väldigt glad över att vi ser att detta sprids över världen. Det kommer högre och högre upp på agendan, till största delen tack vare att företagen själva ser det och driver det. (C): Jag skulle vilja ställa en fråga till utrikeshandelsministern när det gäller besöket i och Rymdbolagets medverkan. Skedde medverkan från Rymdbolagets sida på bolagets initiativ, eller hade anmält intresse av att få information om det aktuella övervakningssystemet? Statsrådet (M): Herr ordförande! Det är en fråga som jag tror främst ska ställas till Rymdbolaget. Den uppfattning jag hade var att Rymdbolaget hade anmält sig självt via för att följa med på resan. (SD): Herr ordförande! I begäran om granskning skriver hon: Problemet för regeringen är att detta strider mot de internationella åtaganden har i flyktingfrågor. Jag undrar vad ministern anser om begreppen. Är människosmuggling och flyktingsmuggling utbytbara begrepp? Statsrådet (M): Herr ordförande! Tack för frågan, ! Jag inledde med att säga att regelverken kring flyktingar och asylrätt i sig inte har någon koppling till gränsövervakning eller marknadsföring av gränsövervakningssystem. De förhåller sig således inte alls till varandra. Men jag vill också säga att jag är mycket glad över att vi nu har en överenskommelse tillsammans med om migration. Där ser vi också vikten av att samarbeta med hela EU för att det ska bli ett rättssäkert asylsystem. (V): Du sade tidigare och det har återupprepats att flyktingfrågan inte hänger ihop med marknadsföringen av de här systemen. Men vi har ju fastställt att mänskliga rättigheter ska främjas i hela utrikespolitiken, däribland handelspolitiken. Du har också nämnt att när man åker till svårare länder är det viktigt att ställa sig frågan: Hur kan vi hjälpa människorna på marken? I det här fallet handlar det om ett system som ska hindra människor att lämna landet, ett land som du beskrev så att det är en vidrig situation för flyktingar i , ännu värre än det var då. På vilket sätt har regeringen bedömt att ett hindrande av att dessa människor kan komma därifrån är ett sätt att främja de mänskliga rättigheterna, och på vilket sätt hjälper det människorna på marken? Statsrådet (M): Herr ordförande! Att värna de mänskliga rättigheterna är centralt i svensk utrikespolitik, och det gör vi på flera olika sätt. Man kan också ställa sig frågan om just det här systemet, att det också räddar liv. Som jag var inne på förut: Teknik kan ofta vara tveeggad. Den kan användas för att övervaka människor för att rädda liv. Den kan också användas för att hindra människor. Det är ingen lätt fråga. För oss handlar det om dels att trycka på politiskt när det gäller mänskliga rättigheter, dels att i de avtal som vi sluter med olika länder jag talar nu generellt få in en klausul om mänskliga rättigheter, dels att kunna befinna sig i landet för att ständigt se detta och påpeka detta. Dessutom handlar det om utbildning av människor för att man ska kunna agera på ett bättre sätt, för att man ska kunna agera rättssäkert. Där har Frontex gjort ett fantastiskt jobb inom EU, där vi också ser en skillnad, dels att man jobbar gemensamt från flera olika länder, dels att man ser till att respektera mänskliga rättigheter, också i svåra situationer när det gäller asylfrågor och flyktingars rätt att söka asyl. (V): Frontex kan man diskutera, men det hänger inte riktigt ihop med detta. Det som står och som ministern har uttalat tidigare är att detta ska motverka den vidriga flyktingsmugglingen. Det tolkar jag som att det ändå handlar om att förhindra att människor kan fly över till . Det är ju först i det läget som personer sedan kan söka asyl. Här är det inte fråga om att rädda liv, i alla fall inte enligt vad ministern uttryckte tidigare i samband med detta. Jag undrar i alla fall på vilket sätt människor blir hjälpta på marken genom att hindras komma därifrån, när situationen har beskrivits som vidrig. Statsrådet (M): Herr ordförande! Som jag sade: Det är ingen enkel fråga. Tekniken är tveeggad. Jag tycker också att det är viktigt att man skiljer på flyktingsmuggling och flyktingars rätt att söka asyl och dessutom ser på hur situationen var då vid den aktuella tidpunkten, med människor som drunknar på havet, människor som inte överlever i rangliga båtar. Man kan naturligtvis se detta på olika sätt. Återigen till det jag började med: Allt detta är bara hypotetiskt, eftersom det aldrig har förekommit någon offert och det inte heller har förekommit någon affär. Vi diskuterar alltså ett system som helt enkelt inte finns. Skånberg (KD): Herr ordförande! Jag noterade att statsrådet nämnde att hon hade rest runt till ett 60-tal länder och att det var hundratals företag och organisationer som hade gjort sällskap under de resorna och att de hade instruktioner inför varje land och varje besök. Kan statsrådet veta i förväg vad ett enskilt företag kommer att presentera i en given situation? Statsrådet (M): Herr ordförande! Tack för frågan, Skånberg! Jag kan naturligtvis inte veta i detalj vad ett företag kommer att säga eller inte säga, hur man väljer att uttrycka sig om sin produkt, sin tjänst eller vad man nu vill marknadsföra. Det går inte, och det ska inte heller vara så. Det vore ett väldigt underligt system om jag som minister talar om för företagen exakt vad de ska göra och inte göra. Då tror jag att vi är helt fel ute, när vi lever i ett demokratiskt samhälle. Däremot förväntar jag mig naturligtvis att företagen agerar i enlighet med de normer och principer vi har och agerar på ett acceptabelt sätt. Skånberg (KD): Ordförande! Hade statsrådet någon förhandsinformation i det konkreta fallet om vad Rymdbolaget hade för avsikt att säga? Statsrådet (M): Herr ordförande! Nej, det var ingen tydlig bild som jag hade. Rymdbolaget har en bred verksamhet, och företagen redovisar inte exakt hur man väljer att uttrycka sin produkt, som jag sade i mitt tidigare svar. Vad jag däremot vet är att Rymdbolaget har sålt sin utrustning till ett flertal länder. Då har det alltid handlat om miljöövervakning och livräddningssystem. (S): Ordförande! Jag skulle vilja få klarhet i om statsrådet hade någon kontakt med ISP före avresan eller inte. Statsrådet (M): Herr ordförande! Ett kort svar: Nej, det hade jag inte. (S): Tack för svaret! Då har jag en avslutande fråga. Statsrådet har i SVT:s Aktuellt klargjort att hon ser det som att är med och bidrar till ett bra havsövervakningssystem för att stoppa flyktingströmmar det var så det uttalades i SVT:s Aktuellt. Mot bakgrund av den kunskap som statsrådet har , ångrar statsrådet det sätt som produkter marknadsfördes under besöket i ? Statsrådet (M): Herr ordförande! Det handlade om en situation som gällde då, . tror jag inte att det vore aktuellt att resa till med en handelsdelegation. Jag tror för övrigt inte ens att vi vore välkomna. Frågan blir hypotetisk att besvara. Det är också så att företaget självt står för sin marknadsföring. Det är företaget som man måste fråga om de hade valt detta eller inte. När vi tar ut delegationer är det tillsammans med UD som bjuder in. Jag styr inte i detalj vilka företag som väljer att följa med på en resa eller inte. Men jag förväntar mig att alla uppträder på ett acceptabelt sätt och följer de regler och lagar som vi har. Ordföranden: Då får vi tacka utrikeshandelsministern för denna pratstund. Bilaga B9 F.d. statsrådet Granskningsärende 17 Regeringens agerande för att ge alla möjlighet till tillgång till telefon i enlighet med svensk lag och granskningsärende 3 Regeringens agerande kring avtal om svavelutsläpp i Ordföranden: startar sammanträdet. Jag hälsar er välkomna och god morgon. Ett särskilt välkommen till före detta infrastrukturminister och hennes medhjälpare. Sedan kommer också den nya ministern på området att få svara på samma frågor. Vi börjar med frågan om telefon. Vi håller på med en granskning i om att alla ska få möjlighet att ha telefon. Det kan tyckas lite märkligt i dagens samhälle, men alla nås inte längre av fast telefon. Alla kan inte heller få bra kontakt med mobilnäten. Det här har vi en lagstiftning om. Det finns också EU-direktiv på området som är ganska tydliga. Men trots lagstiftningen nås inte alla av telefon. Det här sammanhanget har vi i fått i uppgift att granska. Vi börjar med att låta berätta hur hon ser på den här frågan. : Herr ordförande! Jämte mig har jag min tidigare politiskt sakkunnige . Jag är här för att svara på frågor i ett granskningsärende som rör regeringens agerande för att ge alla möjlighet till tillgång till telefon. Min utgångspunkt har alltid varit att hela ska ha tillgång till goda elektroniska kommunikationer. Det gäller telefoni, mobiltelefoni och inte minst bredband. Att ha tillgång till bra kommunikationer är avgörande för att hela ska kunna växa. Det var en målsättning som jag arbetade utifrån som statsråd. Jag hade också stort stöd i hela alliansregeringen. Ur ett svenskt perspektiv kan det låta självklart, men internationellt är det inte alls lika självklart om man med alla menar just precis alla. I har vi haft ambitionen att inkludera precis alla. I har vi genom en rad insatser en mycket god telefoni- och bredbandstillgång om man jämför med andra länder med samma typ av geografiska förutsättningar. Vi har exempelvis en befolkningstäck- ning på i 3G-näten. Dessutom har vi en operatör som via 450- megahertzbandet har en mycket god befolkningstäckning. Vi har också en yttäckning på av varje län. tycker vi alla att alla ska ha möjlighet att teckna ett bredbandsabonnemang om man vill ha det oavsett om man bor i en del av landet som är väldigt glest befolkad. Men var det inte alls någon självklarhet att alla skulle ha möjlighet att ha tillgång till bredband. När det gäller en så grundläggande funktion i samhället som telefoni tycker jag att ambitionsnivån måste vara mycket hög. Även om telefoni inte garanteras av lagen ansåg jag och regeringen att om man har haft tillgång till telefoni och sedan blir av med den därför att en operatör på marknaden inte upprätthåller den här förbindelsen är det inte mer än rätt att samhället träder in och ersätter telefonin. Jag tycker att det är en rimlig politisk utgångspunkt utifrån att Sonera avvecklade ett antal anslutningar och människor därigenom riskerade att stå utan telefoni. Däremot tyckte jag och regeringen inte att vi skulle ha ett bredare angrepp än så. Vi stod inför en situation som var relativt akut för de hushåll som med ganska kort varsel blev uppsagda från sitt telefonabonnemang. Det var faktiskt så att personer i och på ett par andra orter stod utan telefoni eller riskerade att göra det . Dagens utfrågning handlar i huvudsak om regeringens agerande att, mot den bakgrund jag nu beskrivit, ge ett uppdrag 2008 och 2010. Enligt uppdraget skulle PTS se till att ersätta förlorade telefonianslutningar i syfte att försäkra oss om att ingen skulle fråntas möjligheten att ringa telefonsamtal. Tillgången till telefon är oerhört viktig, inte minst för att kunna ringa 112 och nå larmcentralen. Att över huvud taget kunna stå i kontakt med omvärlden är så klart också viktigt. Jag vill poängtera att regeringens uppdrag till PTS ej skedde inom ramen för lagen om elektronisk kommunikation och därmed de samhällsomfattande tjänsterna så som en del av den här lagen. PTS fick i uppdrag att se till att de som redan hade förlorat eller stod inför att förlora sin tillgång till telefoni skulle kunna få telefonimöjligheter, och pengar anslogs också för detta ändamål. Olika omständigheter hade lett till den situation som började . Det var i huvudsak Soneras egna kommersiella överväganden som resulterade i att några hushåll stod inför situationen att inte kunna få telefoni. Det var också PTS egna omläggningar i frekvensbandet som gjorde att Sonera inte längre hade tillgång till samma frekvensområden som .