bet · GY01JuU19 · 2011-05-31 00:00:00 — Förundersökningen ska då som huvudregel vara avslutad och beslut i åtalsfrågan ha fattats så snart det kan ske och senast för delgivning av brottsmisstanke. har överlämnat en redogörelse till (2009/10:RRS8) med anledning av en granskningsrapport från om de rättsliga myndigheternas hantering av unga lagöverträdare (Hanteringen av unga lagöverträdare en utdragen process, RiR 2009:12). I redogörelse som behandlades i samband med beredningen av allmänna motioner i betänkande 2009/10:JuU11 Unga lagöverträdare anfördes att granskningen visade att myndigheterna ofta inte uppfyller det krav på särskild skyndsamhet i handläggningen av ungdomsärenden som finns i LUL. Sådana brister i handläggningen konstaterades såväl hos polis- och åklagarmyndighet som hos tingsrätterna. Av granskningen framgick också att de generella målen att lagföringen ska öka inte uppfylls samt att andelen unga som återfaller i brott tenderar att öka. I budgetpropositionen anför regeringen att arbetet med unga lagöverträdare bör ges en fastare form. Kommunens, polisens och skolans kompetenser måste samlas så att ett tydligt och samordnat stöd kan ges till den unge. Polisens skyldighet att i större utsträckning utreda brott begångna av personer sänder enligt regeringen tydliga signaler att kriminalitet bland unga tas på stort allvar av samhället. Genom att utreda dessa brott skapas också bättre underlag för att tidigt kunna sätta in adekvata insatser för unga som är på väg in i en kriminell livsstil (prop. 2010/11:1, utg.omr. 4 s. 16 f.). I regleringsbrevet till avseende har regeringen anfört att ungdomsbrottsligheten måste bekämpas med tidiga och tydliga åtgärder. Enligt regeringen så överskrids ofta de tidsfrister som finns för hantering av ungdomsmål. har därför fått i uppdrag att stödja polismyndigheterna att hålla de lagstadgade tidsfrister som avser ungdomsärenden. ska också redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att korta handläggningstiderna i dessa ärenden. Även har i regleringsbrevet avseende fått i uppdrag att återrapportera i vilken utsträckning de lagstadgade beslutsfrister som avser unga lagöverträdare har hållits. Myndigheten ska också redovisa vilka åtgärder myndigheten vidtagit för att korta genomströmningstiderna i dessa ärenden. På uppdrag av regeringen har en utredare kartlagt hur rättsväsendets myndigheter och andra aktörer arbetar brottsförebyggande med de ungdomar som riskerar att utveckla en vanekriminell livsstil. Utredaren har särskilt sett på hur tiderna mellan brottslig gärning och samhällets reaktioner kan kortas och hur samverkan mellan rättsväsendets myndigheter och andra aktörer kan förbättras. Det nämnda utredningsuppdraget har redovisats i promemorian Effektivare insatser mot ungdomsbrottslighet (Ds 2010:9) som lämnades . I promemorian föreslås bl.a. att den särskilda regleringen i 3 § LUL om fördelningen av förundersökningsledningen mellan åklagare och polis avskaffas och att regeringen bör uppdra åt och att, i enlighet med vad som gäller för övriga brott, reglera fördelningen av förundersökningsledarskapet. Vidare föreslås att regeringen ger och ett gemensamt uppdrag att, inom ramen för nuvarande regelverk, utarbeta föreskrifter och allmänna råd, inklusive tidsfrister, för utredningar av ungdomsbrott. Promemorian bereds inom . Inom polisen i har Utredningscentrum för unga lagöverträdare inrättats. Grundprincipen är att brott ska utredas där den unge bor, oavsett var brottet är begånget. Polis, socialtjänst och åklagare ska samverka och komma överens om vilka åtgärder som ska göras då den misstänkte är . Syftet med utredningscentrumet är att genom snabba åtgärder minska kriminaliteten bland ungdomar. Satsningen ska införas i varje polismästardistrikt. Den försöksverksamhet som bedrivits visar att framgången bygger på samverkan mellan myndigheter och snabba insatser. I modellen arbetar man med olika moment. efter att en brottsanmälan gjorts ska föräldrarna till den unga misstänkta kontaktas och tid för förhör bokas. I anslutning till polisförhöret ska ett möte med hållas. Vid mötet ska föräldrarna få en uppgift; de ska kontakta skolan för att få information om hur det går för deras barn i skolan samt ge en bild av vad deras barn sysselsätter sig med . I betänkande 2010/11:JuU12 Unga lagöverträdare (s. 8 f.) redogjordes vidare för att det inom polisen åren 20092010 genomfördes en nationell ungdomssatsning i syfte att förbättra både polisens brottsförebyggande och utredande ungdomsarbete. Satsningen har gett viktiga lärdomar och utgör en bas för polisens framtida ungdomsarbete. har även arbetat fram en kursbeskrivning som avser utbildning för ungdomsbrottsutredare. Vid länspolismästarmötet beslutades att ungdomsbrott ska vara ett prioriterat område som särskilt ska uppmärksammas . Polisen ska bl.a. satsa på att förbättra arbetet med att hålla de tidsfrister som finns för brott som begås av och mot unga. Polisen ska också identifiera fler, för polisen tidigare okända, ungdomar med ett begynnande narkotikamissbruk. Utskottet har , i det ovan nämnda betänkandet 2010/11:JuU12 Unga lagöverträdare, behandlat ett motionsyrkande om att ungdomsbrott ska ges en snabbare rättslig prövning. I betänkandet (s. 8 f.) tillkännagav utskottet för regeringen som sin mening att regeringen bör återkomma till med förslag om en snabbare rättslig prövning av ungdomsbrott. Grundutbildningen till polis benämns polisprogrammet och omfattar fyra terminers heltidsstudier samt aspirantutbildning . Polisutbildning bedrivs vid i och som uppdragsutbildning vid universiteten i och . Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till hur den nuvarande polisutbildningen bör reformeras. Utredningen, som tog namnet Utredningen om den framtida polisutbildningen (Ju 2006:12), lämnade delbetänkandet Framtidens polis (SOU 2007:39) och slutbetänkandet Framtidens polisutbildning (SOU 2008:39). Utredningen konstaterar att polisen ska arbeta kunskapsbaserat och underrättelsestyrt enligt den s.k. PUM-modellen, varför det är nödvändigt för poliser att ha en god förmåga att ta till sig och analysera kunskap och att kunna omsätta den kunskapen i praktiskt polisarbete. I det mer långsiktiga brottsförebyggande arbetet kommer , enligt utredningen, att krävas att polisen arbetar mer kunskapsbaserat. Polisen måste på ett bättre sätt ta till sig den forskning som finns på området och ständigt utvärdera sina egna metoder för att kunna bedöma vilken typ av insatser som ger bäst resultat. Utredningen föreslår att polisutbildningen ska bli en högskoleutbildning. När det gäller frågan om brottsförebyggande arbete föreslås att utbildning inom detta område ska ges såväl inom ramen för grundutbildningen som på en specialiserad nivå. Utredningen anser också att personer med annan utbildnings- och yrkesbakgrund än den som polis kan ha mycket att tillföra polisens verksamhet bl.a. som specialister inom den särskilt brottsförebyggande verksamheten. Betänkandena bereds inom . Utskottet anser i likhet med att det brottsförebyggande arbetet har en betydelsefull roll i samhällets strävan att minska brottsligheten. Om brott kan förhindras innebär detta vinster såväl för brottsoffer som för gärningsmän. Minskad brottslighet innebär även vinster för samhället genom att kostnaderna för att gripa, lagföra och straffa gärningsmännen blir lägre. Det är därför viktigt att det brottsförebyggande arbetet fungerar tillfredsställande och utförs i enlighet med intentioner, nämligen att arbetet ska vara planlagt, proaktivt och problemorienterat samt att det ska genomföras i samverkan med andra samhällsaktörer och vara kunskapsbaserat. Utskottet anser det därför värdefullt att har granskat polisens brottsförebyggande arbete. har i redogörelsen noterat att polisen har gjort betydande satsningar för att få till stånd ett planlagt brottsförebyggande arbete och att polisen avsätter avsevärda resurser för ändamålet. Utskottet anser i likhet med styrelsen att det finns relativt lite kunskap om vilka arbetsmetoder som är effektiva samt att det ofta saknas grundläggande information vid polismyndigheterna om hur det brottsförebyggande arbetet genomförs. När det gäller polisens brottsförebyggande arbete i stort anser utskottet att den modell som har införts genom PUM möjliggör ett problemorienterat underrättelselett arbetssätt med ett brottsförebyggande syfte. I sammanhanget noterar utskottet att regeringen i regleringsbreven för , som ovan har beskrivits, har gett och i uppdrag att gemensamt beskriva polisens strategiska brottsförebyggande arbete och ange hur det kan vidareutvecklas. Vidare har , som även har beskrivits ovan, i ett beslutsprotokoll dokumenterat hur rekommendationer i rapporten ska tas om hand. Utskottet välkomnar de åtgärder som regeringen och har vidtagit för att utveckla polisens brottsförebyggande arbete. Utskottet utgår från att regeringen, och även i övrigt beaktar slutsatser och rekommendationer med anledning av granskningsrapporten. Utskottet föreslår med det att lägger redogörelsen till handlingarna. När det gäller de sex yrkandena i motion Ju9 kan utskottet konstatera att det på samtliga punkter bedrivs ett ambitiöst arbete inom såväl som . Utskottet vill när det gäller kontaktpoliser framhålla dels vad som ovan anförts om att alla 700 grund- och gymnasieskolor i har en egen kontaktpolis, dels det som anförs i budgetpropositionen om att kommunens, polisens och skolans kompetenser måste samlas så att ett tydligt och samordnat stöd kan ges till den unge. Utskottet vill också lyfta fram beredningen av betänkandet Kriminella grupperingar motverka rekrytering och underlätta avhopp och den pilotverksamhet med sociala insatsgrupper för unga som riskerar att bli kriminella som har fått i uppdrag att initiera. När det gäller polisens samverkan med andra aktörer anser utskottet, liksom tidigare, att det är viktigt med tidiga brottsförebyggande insatser och en fungerande samverkan. Utskottet kan konstatera att arbetet med att teckna samverkansavtal mellan polisen och kommunerna fortskrider och att det finns samverkansavtal i av alla kommuner. Som framgår ovan arbetar polisen även ambitiöst med att sprida kunskap både inom polisorganisationen och i samhället om hedersrelaterat våld i syfte att bli bättre på att agera . När det gäller snabbare insatser för unga som begår brott föreslog utskottets majoritet, vilket framgår ovan, ett tillkännagivande till regeringen att återkomma till utskottet med förslag om en snabbare rättslig prövning av ungdomsbrott. biföll utskottets förslag. Utskottet anser mot bakgrund av den korta tid som har förflutit sedan tillkännagivandet och det arbete som bedrivs i syfte att korta handläggningstiderna i dessa ärenden att det inte finns skäl för ett nytt tillkännagivande. Av förslagen som Utredningen om den framtida polisutbildningen har presenterat om en ny polisutbildning, vilka beskrivs ovan, framgår att utbildning i brottsutredande arbete bör ges både inom ramen för grundutbildningen och som en mera specialiserad nivå. Mot bakgrund av det sagda anser utskottet att motion Ju9, yrkandena 16, bör avslås. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Polisens brottsförebyggande arbete, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju9 yrkandena 16. En av statens främsta uppgifter är att skapa trygghet för medborgarna mot brott. Det är viktigt att rättsväsendet får tillräckliga resurser för detta, men också att den brottsbekämpande verksamheten sker på ett effektivt sätt. har granskat polisens brottsförebyggande arbete. Det brottsförebyggande arbetets roll ska inte underskattas. Ett systematiskt och väl utvecklat brottsförebyggande arbete gör stor skillnad och leder till minskad kriminalitet, vilket i sin tur minskar brottsoffrens lidande och kostnaderna för samhället. kritik mot polisens och regeringens sätt att hantera det brottsförebyggande arbetet är skarp. Polisen genomför inte mer än hälften av den brottsförebyggande verksamhet de har planerat för. Effekterna av de åtgärder som genomförs är också oklara, trots att ca läggs på den brottsförebyggande verksamheten. Regeringen har inte gett polisen goda förutsättningar i form av specifika, mätbara, relevanta, tidssatta och långsiktiga mål. Regeringen har inte heller tydliggjort i vilken utsträckning polisen ska arbeta brottsförebyggande i förhållande till annan kärnverksamhet. Vi delar uppfattning att regeringen måste förbättra möjligheterna för polisens brottsförebyggande arbete. Vi ställer oss också bakom de rekommendationer som ger till och . Målen måste tydliggöras och kunskapen om vilka brottsförebyggande metoder som fungerar måste säkerställas. En viktig del i arbetet med att öka kunskapen om det brottsförebyggande arbetet är att skapa en modern högskoleanknuten polisutbildning där det brottsförebyggande arbetet är en del i utbildningen. Vi anser att arbetet med kontaktpoliser bör utvecklas i hela landet. Även samverkan mellan skola, socialtjänst, hälso- och sjukvård och polis är viktigt och kan förstärkas genom bindande samverkansavtal. Vidare är det viktigt att det inom polisen finns god kunskap om hedersrelaterat våld och förtryck som drabbar många ungdomar. Slutligen behöver unga som har begått brott en tydlig reaktion och snabba insatser. Så sker inte , vilket vi vill ändra på. Vi vill här hänvisa till utskottets tillkännagivande i betänkande 2010/11:JuU12 Unga lagöverträdare. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /11:RRS11 styrelses redogörelse om polisens brottsförebyggande arbete. 2010/11:Ju9 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra det brottsförebyggande arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kontaktpoliser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre samverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hedersrelaterat våld. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om snabbare insatser för unga som begår brott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en modern polisutbildning.