bet · GY01SoU16 · 2011-04-18 00:00:00 — Men man kan också se att människor i rika länder inte längre ges verkliga hälsofördelar och ökad livslängd av ekonomisk tillväxt. sätter den globala uppvärmningens problem och miljön gränser för ökad konsumtion. Därför måste vi fundera över hur vi kan använda våra gemensamma resurser i ekonomin så klokt att de bidrar till hållbar utveckling och jämlik hälsa.Om en ständig tillväxt prioriteras utan att ta hänsyn till miljö och sociala aspekter skadas livsförutsättningarna och därigenom vår hälsa. Vi måste också se hur politiken påverkar. Se bara vad som har hänt i sjukförsäkringen när ekonomisk och social trygghet inte längre prioriteras av regeringen. Trots att den är ett mål inom folkhälsopolitiken tycks den vara helt bortglömd.Självklart står jag bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation 3. Genom att tydliggöra vilka faktorer som främjar hälsa och hållbar utveckling blir det synligt att de kan åtgärdas med hjälp av politik. Folkhälsoarbetet löper genom alla politikområden. Essensen av folkhälsa är att se de samhälleliga strukturerna och sammanhangen som skapar förutsättningar för hälsa respektive ohälsa. Det är att se konsekvenser av politiska förslag i ett brett folkhälsopolitiskt perspektiv. Totalt sett är hälsan i god. Vi har en lång medellivslängd, och många hälsoproblem har minskat . Men det finns också stora brister i den svenska folkhälsopolitiken.Folkhälsopolitikens övergripande mål är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Här finns mycket att göra.Gunvor G tog upp frågan om en kommission, och jag kommer att lyfta upp den frågan också. konstaterar återigen i Folkhälsopolitisk rapport att hälsan är ojämlik och att förutsättningarna för en jämlik hälsa har försämrats . I står att läsa:"Personer med låg utbildning eller låg inkomst har kortare medellivslängd och uppger sämre hälsa än den övriga befolkningen.Kvinnors självrapporterade hälsa är generellt sämre än mäns, medan män har kortare medellivslängd än kvinnor.Personer med funktionsnedsättning, utländsk bakgrund eller hbt-identitet rapporterar också en sämre hälsa än den övriga befolkningen.Hos dem som har sämst hälsa bidrar många olika faktorer till ohälsan.En sammanställning av olika svenska studier visar att risken för dödlighet bland barn och unga är högre i socioekonomiskt svaga grupper jämfört med socioekonomiskt starka grupper. Dessutom är risken för skador högre och risken för depression och ångest högre.Detta visar att det övergripande målet för folkhälsan inte är uppnått och att det behövs ett fortsatt aktivt arbete för att skapa samhälleliga förutsättningar för god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. "Det var alltså ett citat direkt ur Folkhälsopolitisk rapport . Det strategiska området Goda livsvillkor är grundläggande för hälsa, och rapporten visar tyvärr också att de allra viktigaste folkhälsofrågorna inte diskuteras . De mest avgörande frågorna handlar om människors livsvillkor, det vill säga väldigt mycket handlar om arbetsmarknad, utbildning och socialförsäkringar. De frågorna hanterar inte det här utskottet.Inom det här området går avgörande frågor åt helt fel håll. Allt fler barn växer upp med ekonomiskt knappa resurser. Särskilt hårt drabbade är barn till ensamstående. Bland unga vuxna har arbetslösheten ökat snabbt . Personer med funktionsnedsättningar har fått ännu svårare att få arbete. Redan sjuka har fått ännu sämre ekonomiska förutsättningar de senaste åren.Ändå fokuserar den borgerliga folkhälsopolitiken inte på dessa frågor. Huvudfokus ligger i stället på livsstilsfrågor eller de enskilda individernas möjligheter att ta ansvar för sin egen hälsa, som det numera ofta uttrycks. Det är ett sätt att lägga huvudansvaret för hälsans utveckling på den enskilda individen, trots att vi vet att det framför allt är politiska beslut som styr människors livsvillkor och livsmiljöer.Världshälsoorganisationen ställde sig bakom rapporten the Gap in a Generation - att utjämna hälsoskillnaderna på en generation. Rapporten visar tydligt att hälsan till väldigt stor del beror på sociala, ekonomiska och politiska förhållanden. Man pekar särskilt på behovet av jämnare inkomstfördelning, generella välfärdssystem och satsningar på barns villkor.Flera länder har tillsatt egna folkhälsokommissioner efter det, för att få en genomgripande diskussion med konkreta förslag om hur just de ska arbeta vidare med att minska den växande klyftan vad gäller hälsa. Så dock inte Sverige.Jag började mitt anförande med att hela samhället måste engageras för att få en jämlik hälsa. Det räcker inte att lämna över frågan till eller . För att kunna ta ett helhetsgrepp på hälsans utveckling och vilka åtgärder som behövs måste , precis som till exempel och , tillsätta en folkhälsokommission. Det ska vara en kommission som samlar politiker, forskare och experter inom alla de områden som påverkar hälsans utveckling. Förslag på åtgärder inom alla politikområden behövs. Arbetsmarknad, utbildning, socialförsäkringssystem, hälso- och sjukvårdens utformning, samhällsbyggnadsfrågor och givetvis också arbetet med att förbättra människors levnadsvanor är alla viktiga delar i att nå målet om en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Ja, herr talman, det var det om detta. går jag över till en annan fråga som jag också vill lyfta upp. Det gäller insatser för att stoppa spridningen av hiv/aids. Det är ett område där vi också måste förändra och utveckla arbetet.Smittspridningen i ökar, och det är knappast möjligt att slå fast en enskild orsak till det. Det vi kan konstatera är att det arbete som bedrivs inte räcker. När hiv dök upp satsades massivt på information, och spridningen av smittan minskade också. De mest utsatta grupperna var män som har sex med män och intravenösa missbrukare. Det är fortfarande de grupper som löper störst risk att smittas i , medan personer som smittas vid heterosexuella kontakter oftast smittas utomlands.Möjliga orsaker till den ökade smittspridningen är att informationen om riskerna vid oskyddat sex har minskat och att unga därför har ett större riskbeteende. Vi reser mer över världen och har oskyddat sex även utomlands, och vi har ett regelsystem som bidrar till att människor väljer att inte testa sig.I internationella sammanhang har varit pådrivande i att insatser mot hiv/aids ska ske på frivillig väg. I internationella överenskommelser anges att vi ska erbjuda frivillig testning, vård och behandling.Sverige har varit drivande i internationella sammanhang, men vi har också fått kritik för hur vår egen lagstiftning ser ut. Vår lagstiftning avviker från andra länders. Vår smittskyddslag är repressiv, och i stället för att satsa mer på information, frivilliga insatser och att göra det enklare att testa sig fokuserar på plikt och skyldigheter.Den som misstänker att han eller hon kan ha smittats är skyldig att testa sig, och om personen visar sig ha fått smittan infaller en informationsplikt. Speciella föreskrifter för läkare för smittad person ingår också. Allt detta bidrar till att stigmatisera smittade personer. Ansvaret att minska spridningen ligger på detta sätt ensidigt på dem som fått infektionen, trots att de som mest riskerar att smitta någon annan är de som är nysmittade och alltså inte vet om att de är smittade.Mer effektivt för att stoppa smittspridningen vore därför att satsa ytterligare på information om säker sex och att göra båda parter ansvariga för den gemensamma sexakten, att satsa på ökad kunskap om hiv och aids bland smittade och samhället i stort, att utöka stödet till frivilligorganisationer som arbetar med hiv och aids samt att utveckla metoder för att nå riskgrupper. Personer som medvetet sprider smitta måste självfallet falla under strafflagstiftning som andra personer som avsiktligt skadar någon annan. Dessa personer ska inte heller få hindra att vi kan ha en effektiv politik för att bekämpa smittspridningen.Herr talman! Därmed vill jag yrka bifall till reservation nr 3 och reservation nr 5. Hållbar utveckling och folkhälsa hänger ihop. Ekologiska, ekonomiska och sociala faktorer är beroende av varandra. Ekonomisk tillväxt och utveckling ger ökade resurser och sysselsättning, vilket gynnar social utveckling. Omvänt främjar den sociala välfärden den ekonomiska utvecklingen. Vår folkhälsopolitik är således en viktig för det fortsatta arbetet för hållbar utveckling i , men också i ett EU-perspektiv och egentligen större än så. vill att vi ska gå på offensiven för ett uthålligt samhälle.Folkhälsoinstitutets folkhälsopolitiska rapport visar att hälsan i mätt i livslängd fortsätter att förbättras och att många hälsoproblem har minskat . Det är bra.Det finns dock fortsatt tydliga skillnader i hälsa mellan olika grupper. Personer med låg utbildning eller låg inkomst har kortare medellivslängd och sämre hälsa. Det finns också skillnader beroende på kön, utländsk bakgrund, funktionsnedsättning, hbt-identitet och så vidare.Förutsättningarna för en god hälsa påverkas av livsvillkoren, omgivande livsmiljöer och individens egna val och levnadsvanor. Jobb och utbildning, att kunna försörja sig och att ha makten över sitt liv är särskilt viktigt.Med den helhetssyn på människan som jag och mitt parti propagerar för krävs det insatser på alla områden och alla nivåer. Det gäller inte minst att skapa förutsättningar för att man ska kunna ta ett egenansvar för sin hälsa.Centerpartiet och övriga alliansparter vill se åtgärder för en jämlik vård. Vi vill stärka det hälsofrämjande arbetet och särskilt ge människor ökad kunskap och möjligheter att själva förebygga sjukdomar och leva ett gott liv. Inom vården är patientens egen delaktighet viktig. IT-baserade verktyg i form av en elektronisk hälsodagbok kan till exempel bli ett instrument. Primärvården behöver utvecklas och ersättningssystem inriktas för att främja en evidensbaserad hälsovård. Ett särskilt orostecken är den psykiska ohälsan hos våra ungdomar. Här krävs ytterligare insatser. Elevhälsan behöver förstärkas.För allt detta pågår eller planeras insatser. Det gäller att följa detta noga. Det kommer sannolikt att behövas mer.Hälsofrämjande insatser står således högt på vår dagordning. Det finns många hot mot folkhälsan att ta tag i, som alkohol och andra droger, hur vi rör oss och vad vi stoppar i oss. Hur vi kan bestämma över vår tillvaro och om vi har makt över våra liv spelar stor roll för hur vi mår. Folkhälsoperspektivet måste, som jag sade, genomsyra hela samhället för att ge resultat. Hur cykelbanorna dras, hur skolan arbetar för att motverka mobbning och hur maten till våra äldre smakar och serveras - allt har betydelse för folkhälsan.Den svenska folkhälsopolitiken utgår från elva målområden som fokuserar på de faktorer i samhället som påverkar folkhälsan, det vill säga livsvillkor, miljöer, produkter och levnadsvanor. har länge arbetat för ett tolfte målområde, nämligen att främja psykisk hälsa, men där har vi ännu inte nått särskilt stor framgång.Alliansregeringen har förnyat folkhälsopolitiken genom att utgå från en helhetssyn på människan. Det finns många konkreta exempel på åtgärder, såsom satsningar på föräldrastöd och minskat tobaksbruk, alkohol- och narkotikapolitiska beslut och den ANDT-strategi som har antagits här och som just nu konkretiseras av . Åtgärder för främjande av bra kostvanor och för att minska antalet självmord är några exempel. Det finns fler bra folkhälsopolitiska förslag från vars rapport nu bereds av regeringen. föreslår bland annat en nationell samordningsgrupp för folkhälsa. anser att det är ett mycket bra förslag. I vår värld kan det bli en form av nationell folkhälsokommission. Namnet är mindre intressant. Det viktiga är att vi får ett driv i frågorna och att vi får alla berörda - departement, kommuner, landsting och intresseorganisationer - att känna delaktighet. Forskningen måste också finnas med. Därför yrkar jag avslag på motionerna i denna del.Herr talman! Ytterligare insatser mot hiv/aids och synpunkter på den så kallade informationsplikten i smittskyddslagen tas upp. Det är viktiga frågor. Även här görs en hel del för att förebygga hiv/aids. Det är viktigt. Majoriteten är inte beredd att förorda en ändring av informationsplikten. Däremot har vi påpekat att det nu har gått smittskyddslagen trädde i kraft. Utskottsmajoriteten utgår ifrån att regeringen noga följer utvecklingen och lagens tillämpning.Jag noterar att Socialdemokraterna inte förordar en ändring av informationsplikten. I debatterna i valrörelsen kunde det låta så.Flera viktiga områden tas upp i betänkandet. Självmordspreventionen är mycket angelägen. Det har gjorts en hel del. En självmordspreventionsutredning behandlas. och studerar det australiska självmordsprogrammet MHFA. Det behövs mer kunskap. Bemötandefrågorna är viktiga.Spelberoende är också ett område där det pågår arbete. Antibiotika är ett annat område. Spridningen av antibiotikaresistenta bakterier är ett synnerligen allvarligt hälsohot i och globalt. Myndigheterna jobbar offensivt. Regeringen aviserar en ny strategi för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar.Ytterligare ett område är ungas hälsa. Barn och ungdomar är med rätta prioriterade inom psykiatrin och folkhälsan. Här redovisas ett arbete med till exempel Utvecklingscentrum för barns psykiska hälsa, UPP-centrum, och regeringens satsning på en ungdomsmottagning på krävs mycket mer. Föräldrastödet behöver utvecklas. Familjecentraler växer upp i många kommuner. Det är mycket bra. Elevhälsan behöver förstärkas. Prevention, ett förebyggande och ett tidigt ingripande är åtgärder som är nödvändiga.Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i utskottsbetänkandet och avslag på samtliga reservationer. Jag noterar att har plockat upp det rödgröna förslaget om hälsokonton, även om kallar det dagbok för hälsa. Det var precis det som vi drev i valrörelsen, att man ska ha möjlighet att på Internet ha ett konto där man noterar sina hälsouppgifter och där man kan samla alla uppgifter. Det är därför glädjande att höra att ni har tagit till er detta förslag. Jag har frågor kring det faktum att regeringen har slagit samman folkhälsoministerposten med sjukvårdsministerposten. Tycker att denna sammanslagning är bra? Jag har inte heller noterat att i sitt anförande nämnde någonting om det övergripande målet för folkhälsopolitiken. Hur ser på det övergripande målet för folkhälsan? Vad har för syn på det? Jag undrar också om är nöjt med resultatet av det nationella uppdraget med anledning av . Regeringen har ännu inte lagt fram något förslag utifrån de få men ändå några rekommendationer som kom fram. Det fanns tidigare ett samordnande råd. Men det lade regeringen ned i början av förra mandatperioden. Är tanken att man ska införa samma sak igen när föreslår det? Jag tror att det är bra. Men man föreslår också en utredning för att genomföra och utvärdera ett antal pilotprojekt. Tycker att det förslaget också är bra? När det gäller att använda IT-baserade verktyg som jag kallar för elektronisk hälsodagbok vill jag nog inte säga att på något vis var föregångare där. Det var något som vi hade med i våra diskussioner. Men jag tycker att det är rätt ointressant. Det viktigaste är att vi ser att det finns en möjlighet för människor att ta ett eget ansvar för sin egen hälsa och att vi från samhället ger förutsättningar för att de ska kunna göra det. Det tycker jag är centralt. Vi har tagit med det i utredningsdirektiven för patientlagstiftningen. Det är nu på gång att tas fram förslag i den delen. När det gäller hur regeringen organiserar sig vill jag börja med att säga att det är nödvändigt för folkhälsopolitiken att det är hela regeringens fråga. Det är nödvändigt. Jag tror att vi alla här har sagt att det krävs en helhetssyn som måste genomsyra all verksamhet. Det är utgångspunkten. Här finns det behov av att från hela regeringen ännu mer fokusera på folkhälsoarbetet. Det berör alla. När det sedan handlar om hur man fördelar ansvaret mellan ministrar var detta ett tydligt försök för att det hälsofrämjande arbetet inom sjukvården skulle få en tydligare skjuts och ett tydligare incitament för att bli mer förebyggande. Om vi tittar på hur traditionell hälso- och sjukvård jobbar är det väldigt lite förebyggande arbete. Detta är ett försök att ta ett steg och fokusera på den del som sjukvården kan påverka hälsan, vilket är . Det är bra att ändå markerar att det är ett ansvar för alla politikområden. Men det är väldigt sällan man ser det som ett uttryck i till exempel budgetpropositionen och i andra övergripande dokument och att det också beskrivs utifrån detta perspektiv inom de andra politikområdena och inte bara inom socialpolitiken. Från sida tycker vi att det är olyckligt att man enbart fokuserar på målområde sex som är ett målområde av elva. Det är naturligtvis viktigt att man jobbar med hälsofrämjande hälso- och sjukvård. Men vi har haft ordet hälso i lagen ända när man ändrade sjukvårdslagen till en hälso- och sjukvårdslag. Naturligtvis behöver man jobba mycket mer för att hälso- och sjukvården verkligen ska bli hälsofrämjande. Det vet inte minst jag som har jobbat inom vården tidigare som sjuksköterska. Men för den skull kan man inte heller glömma ansvaret i plan- och bygglagstiftningen, ansvaret i trafikmiljön, ansvaret för kemikaliepolitiken etcetera. Jag ställde också en fråga om är nöjt med resultatet av det nationella uppdraget till med anledning av . Jag uppfattade inte att jag fick något svar på det. Jag fick inte heller något svar på vilket övergripande mål som har för folkhälsopolitiken. Jag vill börja med att säga att det är allas ansvar. Det är förutsättningen för att vi ska nå framgång. Det gäller inte bara nationellt, utan det gäller i hög grad internationellt. Jag har precis kommit hem från ett möte som vi hade i med hälsoutskottsordföranden. Det är mycket trista redovisningar som görs från många länder. Där framstår och ett antal andra länder som föregångare. Men det är i högsta grad ett globalt arbete som också behöver göras. Jag tror också att det handlar om kommuner och landsting. Ska det bli verkstad måste det också handla om de olika nivåerna där man gör den konkreta insatsen. Jag tror för min del mycket på den ideella sektorn, på olika organisationer och rörelser som måste få möjlighet att göra sin insats. Det är riktigt att det har hänt väldigt lite . Så är det. Därför är det bra att det nu börjar bli lite snurr. Det har gått . Det är en klar brist. Vi kan delvis vara lika goda kålsupare och jag och även andra eftersom vi inte har lyckats lyfta fram dessa frågor tillräckligt. Men det händer mycket . En sådan sak handlar om det nationella uppdrag som i hög grad var med och drev fram att det blev av, och detta arbete bereds . Jag tycker att har gjort ett jobb som tillsammans med 2 kommer att ge ytterligare underlag så att vi tar ytterligare steg i den riktning som jag tror att vi är överens om att vi ska vandra. Det är intressant att lyssna på dig, . Det finns i alla fall en ambition att jobba med folkhälsoarbetet och skapa en sund och bra värld att leva i. Frågan om informationsplikten är inte alldeles enkel. Vi vill följa den ytterligare ett tag innan vi bestämmer om vi ska slopa informationsplikten eller behålla den. Men än så länge tycker vi att den ska vara kvar. arrangerade ett seminarium i om osund ojämlikhet i hälsan. Det finns även en motion av och om en nationell hälsokommitté med inriktning på hälsans sociala bestämningsfaktorer. Du var i ditt anförande lite grann inne på att det är viktigt med en nationell hälsokommitté. Det skrevs även en fråga till om att inrätta en nationell kommission för rättvisa i liv och hälsa. Man kan lyssna till en del här och få för sig att mycket är bra i samhället, och det är faktiskt så. Men allt är inte bra, och man konstaterar också i denna motion att vårt land har en bit kvar till detta mål. Det intressantaste är när man kan få se en nationell hälsokommitté från regeringen. Jag vill nämna lite grann om fysisk aktivitet eftersom det är viktigt. Jag mötte från på flyget när jag var på väg hit i går. Jag frågade honom vad som är det viktigaste i framtidens folkhälsa. Han svarade utan att blinka att det är motion, kost och sömn. I den senare delen kan jag bara hålla med. Det är grundkunskaper, men vi är för dåliga på att ta till oss dem. Inte minst tror jag att det gäller att börja tidigt och få våra barn och ungdomar att ha ett mönster i sitt leverne som svarar upp mot det. Det tror jag är det viktigaste steget. Det är dessutom alldeles rätt, och jag är glad att har observerat det, att vi i bjöd hit . Vi hade en konferens som bland annat ledde till att vi fick stöd från övriga allianspartier för att låta göra ett jobb. Det arbetet pågår fortfarande. finns med i ytterligare ett jobb som Marmot leder i ett Europaperspektiv. Sammantaget svarar detta upp mot de gemensamma ambitioner som vi har. Syftet är att det ska leda till resultat. Låt oss hjälpas åt att driva på i den riktningen.Jag är också tacksam för att få ett klarläggande när det gäller informationsplikten. Det är lite störande i debatter, speciellt i valrörelser, när man framställer sig som om man har en annan uppfattning än vad man har. Men vet vi att vi i alla fall tills vidare är överens om att informationsplikten ska vara kvar.Tack för att du sade att vi har bra ambitioner, ! Det tar vi till oss. Vi ska också se till att det blir verkstad av dem. Jag frågade naturligtvis hur vi ska göra för att få fler att motionera, hur vi ska göra för att få fler att äta bättre och hur vi ska få fler att sova längre. Det var ju de tre sakerna som han såg som ett hot mot framtidens folkhälsa. Han hade inget svar på det. Han sade att om man går minskar risken att drabbas av alzheimer med hela 60 procent.Det finns många sådana siffror och många utredningar om hur fysisk aktivitet påverkar kroppen så att vi mår bra. En av orsakerna till att många inte känner till allt bra som händer vid fysisk motion är kanske att det saknas förslag. Jag tycker att det saknas förslag. Det är inte alls enkelt att lägga ansvaret på individen och säga: Du ska gå si och så många kilometer, du ska röra dig si och så mycket och du ska sova bra.Jag har en kompis som bor i . Åre besöks ju av många som kanske har de rätta förutsättningarna. De har en fin bil, ett fint hus, en fin fru och fina barn. Många av de här har ett gemensamt, och det är att de är överviktiga helt enkelt. De sliter väldigt ont av det. De gillar det inte alls. De vill göra någonting åt. De går säkert på gym, och de kan betala för personliga coacher. De kan gå matlagningskurser och betala för det. Men det är inte så lätt.En sak kunde naturligtvis vara att införa fler idrottstimmar och börja från grunden. Detta är någonting som man kan påverka. Jag tycker verkligen att man ska jobba aktivt med det. Hur ser du på att införa fler idrottstimmar, ? Det är helt rätt, och flera av oss har sagt det, att man måste börja . Man måste börja från grunden med elevhälsan. Jag tycker att man ska använda skolan där alla barn och ungdomar finns. Jag ska inte gå in på antalet timmar i ämnet idrott, för det har jag inte kompetens till. Men det är helt klart att det går att göra mycket mer där.Jag tror också att föräldrar måste ha ökad insikt och att organisationer kan vara med och lägga en grund. Det handlar om allt från Ur och Skur när det gäller barnomsorg till andra pedagogiker så att man lär sig att leva i samklang med naturen, att vara ute i naturen, leka i naturen och röra sig på det sättet. Jag tror också att idrottsrörelsen, rätt utformad, är en väldigt viktig del i sammanhanget.Det är också viktigt att vi har en utbyggd primärvård som kan ge oss ett stöd. De som ofta är ute och springer, sportar och idrottar behöver kanske inte stödet i första hand, utan det är de som har en mage - vilket jag är ett exempel på - som är i lite mer behov av att motiveras.