bet · GY01NU20 · 2011-05-05 00:00:00 — Enhetliga och ändamålsenliga indikatorer för uppföljning och utvärdering bör tas fram i samverkan mellan Tillväxtanalys och berörda företagsfrämjande aktörer. Vidare bör Tillväxtanalys belysa vilka effekter företagsrådgivning har på företagandet. Genomförda och planerade aktiviteter Ett omfattande uppdrag som gäller finansieringsområdet har lämnats till Tillväxtanalys, formulerat i regleringsbrev . Ett utvärderingsuppdrag har även getts till Tillväxtanalys avseende företagsrådgivning i samband med regleringsbrevet . beslutade , med anledning av hösttilläggsbudgeten (prop. 2010/11:2, bet. 2010/11:FiU11, yttr. 2010/11:NU2y), att bemyndiga regeringen att i aktiebolagsform bedriva finansieringsverksamhet och annan verksamhet för att främja innovation och företagande i norra inland (stödområde A). Regeringen bemyndigades att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att för detta ändamål förvärva ett aktiebolag och ge ett kapitaltillskott till ett sådant bolag med högst . beslut innebar vidare att regeringen skulle återkomma till med en redovisning av inriktningen av det nya bolagets verksamhet och att regeringen bör avvakta med att sätta i gång den praktiska verksamheten i det nya bolaget tills har getts möjlighet att behandla den begärda kompletteringen. Regeringen lämnade den begärda skrivelsen till (skr. 2010/11:74) . Utskottet behandlar skrivelsen och en motion som väckts med anledning av den i ett särskilt betänkande (bet. 2010/11:NU16) som behandlas av kammaren som detta betänkande. Tillväxtanalys har, som nämnts, i regleringsbrev getts ett uppdrag på finansieringsområdet. Enligt uppdraget ska Tillväxtanalys genomföra en analys av små och medelstora företags kapitalförsörjning, som ska belysa såväl företagens behov och efterfrågan av extern finansiering som det befintliga finansieringsutbudet riktat till små och medelstora företag (struktur, prissättning och kvantiteter). Analysen ska baseras på uppgifter om såväl offentlig som privat företagsfinansiering. Redovisningen ska omfatta en beskrivning av utvecklingen inom området och ge underlag för bedömningar av förekomsten av finansiella gap och behovet av statliga marknadskompletterande insatser motiverade utifrån ett tillväxtperspektiv. I en delrapportering, som ska lämnas , ska Tillväxtanalys precisera hur myndigheten avser att lösa uppdraget. Den del av uppdraget som rör inventeringen av uppgifter om riskkapitalmarknaden och förslag till utveckling av riskkapitalstatistiken ska avrapporteras till () . Uppdraget ska slutredovisas till . Forskning och utveckling, innovationer och kommersialisering Verket för innovationssystem () har enligt sin instruktion till uppgift att främja hållbar tillväxt genom finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem. Myndigheten har ett särskilt ansvar inom teknikområdet samt områdena transport, kommunikation och arbetsliv. Med innovationssystem avses nätverk av offentliga och privata aktörer där ny teknik och kunskap produceras, sprids och används. Myndigheten ska verka för nyttiggörande av forskning för att uppnå hållbar tillväxt och stärka konkurrenskraft. Enligt regleringsbrevet ska redovisa hur myndigheten förbättrar sina insatser för små och medelstora företag, inklusive små och medelstora företags internationalisering, samt myndighetens samlade insatser för dessa aktörer. För de insatser som vänder sig direkt till små och medelstora företag ska dessutom redovisa metoder som använts för att nå ut till målgrupperna, inklusive företag som leds av kvinnor samt utrikes födda män och kvinnor, samt redovisa och bedöma resultaten av detta arbete. Verket bör också redovisa hur stöden fördelar sig med avseende på företagsstorlek, ledning i företagen, olika regioner etc. ska redovisa till () vilka initiativ som myndigheten tagit för att vidareutveckla och förbättra service som t.ex. information, vägledning och interaktiva tjänster riktade till blivande respektive befintliga företagare. ska enligt sin bolagsordning ha som föremål för verksamheten att direkt och indirekt erbjuda kompetens och kapital för utveckling och kommersialisering av kunskapsintensiva affärsidéer från universitet och högskolor, näringsliv, industriforskningsinstitut och den offentliga sektorn i enlighet med förordningen (2009:268) om statlig finansiering genom och dess dotterbolag. Bolaget ska på så sätt väsentligt bidra till att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft och verka för en hållbar tillväxt samt bedriva därmed förenlig verksamhet. Bolagets syfte är inte att bereda vinst åt aktieägarna. Anslaget Bidrag till kommersialisering av kunskap och innovation (1:24) under utgiftsområde 24 Näringsliv finansierar tidig marknadskompletterande såddfinansiering och affärsutveckling med syfte att öka affärsskapandet av forsknings- och kunskapsrelaterade affärsidéer med stor marknadspotential hos . beslutade , enligt ett förslag i budgetpropositionen, att anslaget ökas med till (prop. 2010/11:1 utg.omr. 24, bet. 2010/11:NU1). () är ett nätverk av forskningsinstitut som i global samverkan med akademi, näringsliv och samhälle, genom forskningsexcellens och innovation skapar nytta, tillväxt och konkurrenskraft. ingår 19 industriforskningsinstitut i bolaget. Från anslaget Institutens strategiska kompetensmedel m.m. (1:3) under utgiftsområde 24 Näringsliv finansieras medel för industriforskningsinstituten med ägande under , liksom kostnader för bolagets verksamhet, samt vissa omstruktureringskostnader för RISE-instituten. beslutade , enligt ett förslag i budgetpropositionen, om ett anslag på för verksamheten (prop. 2010/11:1 utg.omr. 24, bet. 2010/11:NU1). I regeringsförklaringen aviserades att en innovationsstrategi ska tas fram. På informeras om att regeringen har inlett arbetet med att formulera en nationell innovationsstrategi med sikte på 2020, med syfte att även i fortsättningen ska erbjuda innovationsförutsättningar i världsklass och dessutom förbättra dem ytterligare. Den nationella innovationsstrategin syftar till att skapa bästa möjliga förutsättningar för människor, stora, medelstora och små företag, offentliga förvaltningar och verksamheter, regioner och forskningsaktörer att vara innovativa, dvs. att möta utmaningar, behov och efterfrågan med nya eller bättre lösningar. Samtliga departement ska involveras i arbetet med strategin. Den nationella strategin ska utformas i en dialog med hela samhället näringsliv, den offentliga sektorn, akademi och civilsamhälle. Individer, företag och organisationer i hela landet ska kunna bidra både till visionen för innovation i och till hur denna vision ska nås. Enligt en preliminär tidsplan kan innovationsstrategin komma att presenteras . (särskild utredare: ) lämnade sitt slutbetänkande Innovationsupphandling (SOU 2010:56). Utredningen föreslår bl.a. ändringar i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och lagen (2008:962) om valfrihetssystem, vilket innebär att upphandlande myndigheter och enheter bör ta innovationshänsyn om upphandlingens art motiverar detta. Utredningen föreslår också att ett nytt upphandlingsinstrument, för kommersiell upphandling av forsknings- och utvecklingstjänster, införs i . Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu inom . Program för kvinnors företagande beslutade , enligt ett förslag i budgetpropositionen, att den verksamhet med särskilda insatser för att främja kvinnors företagande som genomförts skulle fortsätta och att skulle tillföras ändamålet via anslaget Näringslivsutveckling (prop. 2010/11:1 utg.omr. 24, bet. 2010/11:NU1). Regeringen beslutade att ge i uppdrag att samordna och genomföra en del i det fyraåriga programmet för att främja kvinnors företagande. Resultatet av uppdraget och en redovisning av hur medlen har använts ska lämnas till () . Av slutrapporten ska det också framgå hur insatserna har eller kommer att integreras i den ordinarie företagsfrämjande verksamheten. Redovisningen ska föregås av en dialog med aktörerna som deltagit i programmet. Delrapporteringar ska lämnas för vart och ett av till (). Regeringen avser att låta Tillväxtanalys utvärdera delprogrammet när data finns tillgängliga. får använda för genomförandet av insatserna. Vidare beslutade regeringen att även lämna bidrag till för att samordna och genomföra en del i det fyraåriga programmet för att främja kvinnors företagande. får rekvirera från Kammarkollegiet till 2014 för genomförandet av insatser för att främja kvinnors företagande. Resultatet av insatserna som gjorts med hjälp av bidraget och en redovisning av hur medlen har använts ska lämnas till () . Av slutrapporten ska det även framgå vilka av insatserna som integrerats eller kommer att integreras i den ordinarie verksamheten samt på vilket sätt detta ska göras. Delrapporteringar ska lämnas för vart och ett av . Regeringen avser att låta Tillväxtanalys utvärdera även detta delprogram vid programperiodens slut. har dessutom redan tilldelats via regleringsbrevet till för för genomförandet av insatserna. Frågan om medel till Winnet , som berörs i ett yrkande i motion 2010/11:271 (S), var föremål för behandling i utskottet . Vid utskottets sammanträde framförde företrädare för Winnet sina synpunkter på hantering av tilldelningen av verksamhetsbidrag till resurscentrum för kvinnor. Statssekreterare , , lämnade vid sammanträdet information om departementets syn på frågan. har lämnat följande information om fortsatta hantering av frågan om resurscentrum för kvinnor. Som bakgrund till det uppkomna problemet sägs att en översyn som gjorde 2009 av resurscentrums verksamhet visade att förutsättningarna för denna verksamhet behövde utvecklas. fattade regeringen beslut om ett uppdrag till om resurscentrum för kvinnor. Den tidigare ettåriga finansieringen, som var uppdelad på bas- och projektfinansiering, gjordes om till ett treårigt verksamhetsbidrag, och målen och inriktningen med verksamheten förtydligades. Budgetens storlek är oförändrad () men gäller enligt regeringsbeslutet , 20102012. har liksom tidigare uppdraget att fördela medlen och följa upp verksamheten. Regeringens intentioner med förändringarna var att underlätta för resurscentrum för kvinnor att bedriva verksamhet. Enligt departementet följde inte vid den första utlysningen av medel regeringens intentioner vid genomförandet av uppdraget, genom att verket tolkade målgruppen och syftet med beslutet alltför brett med alltför höga krav på sökande, vilket bl.a. ledde till långa handläggningstider. Detta ledde till att situationen för många resurscentrums verksamhet inte underlättades på det sätt som det var tänkt. Därför har fört en dialog med myndigheten för att förtydliga regeringens intentioner och rätta till förhållandet inför den andra utlysningen, då den resterande delen av medlen ska beslutas om. andra utlysning stoppades till dess att myndigheten anpassat sitt program och hantering av uppdraget i enlighet med regeringsbeslutets intentioner. Departementet har även fört omfattande samtal med . har enligt en överenskommelse med genomfört följande förändringar i hanteringen av uppdraget: Verket har inriktat verksamheten till resurscentrum för kvinnor och tydliggjort i den andra utlysningen av verksamhetsbidrag att målgruppen är resurscentrum för kvinnor tydliggjort inför kommande utlysning av verksamhetsbidrag att det är insatser för kvinnor som avses (inte mer allmänna jämställdhetsinsatser) förenklat och tydliggjort ansökningsprocessen sänkt kraven på sökande till en rimligare nivå. Företagare med utländsk bakgrund Genom beslut , med anledning av budgetpropositionen, tillfördes för åtgärder för att öka utlåningen till företagare med utländsk bakgrund via anslaget (1:4) till (prop. 2010/11:1 utg.omr. 24, bet. 2010/11:NU1). , som startades som i , integrerades 2007 i och drivs nu som ett särskilt kompetensområde. IFS Rådgivning vänder sig till entreprenörer med utländsk bakgrund som är på väg att starta eller redan driver ett företag. IFS Rådgivning erbjuder kostnadsfri rådgivning på olika språk, hjälper till med affärsplan, budget, företagsregistrering, låneansökan m.m. samt arrangerar informationsträffar och kurser. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdraget att se över möjligheten att införa ett system med skattelättnader för företag i stadsdelar med utbrett utanförskap, s.k. nystartszoner (dir. 2011:18). Utredaren ska identifiera och analysera för- och nackdelar med ett system med nystartszoner. Oavsett vad utredaren rekommenderar ska ett förslag med författningstext utarbetas. Förslaget ska bl.a. innehålla regler för avgränsning av nystartszoner, regler om vilka kriterier som bör ställas på företag inom zonerna samt regler om vilka skattelättnader som ska ges och storleken på dessa. Utredaren ska lägga särskild vikt vid att ett system med nystartszoner måste vara förenligt med den fria rörligheten och statsstödsreglerna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt () samt även i övrigt vara hållbart och försvarbart i ett EU-perspektiv. Till den del förslagen har offentligfinansiella konsekvenser ska utredaren föreslå finansiering av förslagen. Vidare ska förslagens påverkan på den administrativa bördan för , andra myndigheter och företag redovisas. Även konsekvenser för de personer som berörs av förslaget ska redovisas. Uppdraget ska redovisas . har, enligt sitt regleringsbrev, i uppdrag att främja entreprenörskap vid universitet och högskolor samt stödja aktiviteter som syftar till detta. ska vidare samråda med () för att främja entreprenörskap i enlighet med regeringens strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet. Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1 utg.omr. 24) en satsning om för att främja unga innovatörer i nära samarbete med utbildningsinstitutioner, företag och företagarorganisationer. Mot bakgrund av detta gav regeringen i uppdrag till och att utarbeta och genomföra ett treårigt program för att främja unga innovatörer i åldern . Programmet ska stimulera innovationskraften hos unga och bidra till att öka andelen unga som utvecklar och kommersialiserar sina idéer, t.ex. genom företagande eller licensiering. Insatserna ska även höja kunskapen om unga innovatörers behov samt synliggöra dessa unga innovatörer. Inom ramen för de insatser som finansieras ska avsättas under inledningen av programperioden till Drivhuset och liknande verksamheter. får för ändamålet rekvirera från (). Regeringens avsikt är att ska få disponera ytterligare och , under förutsättning att anvisar medel för ändamålet. En delrapport om hur arbetet framskrider och hur medlen använts ska redovisas till . En slutrapport med redovisning av hur medlen använts ska lämnas av myndigheterna till . Myndigheterna ska redovisa vilka insatser som genomförts, hur dessa stimulerat innovationskraften bland unga och bidragit till att öka andelen unga som utvecklar och kommersialiserar sina idéer, hur många som tagit del av insatserna samt hur insatserna har eller kommer att integreras i ordinarie företags främjande verksamhet. Social ekonomi och socialt företagande Utskottet behandlade frågor om social ekonomi och socialt företagande i samband med behandlingen av propositionen om statliga insatser för finansiering och rådgivning för företagsutveckling (prop. 2009/10:148, bet. 2009/10:NU25). Utskottet klargjorde först något begreppen social ekonomi och socialt företagande och påpekade att företag inom den sociala ekonomin eller socialt företagande har som syfte att tillgodose något samhälleligt ändamål eller behov och att verksamheterna har allmännytta som främsta drivkraft. Den associationsrättsliga ställningen för det berörda företaget kan dock variera. Efter detta klarläggande uttryckte utskottet sin positiva inställning till de verksamheter som hör till begreppen social ekonomi och socialt företagande. Utskottet noterade att regeringen hade beslutat om en handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag, vilket utskottet välkomnade. I en reservation (S, V, MP) kommenterades något de kooperativa företagen och sades att dessa företags potential bör tas till vara. Kooperation är en företagsform som kan passa dagens entreprenörer, anförde reservanterna, och uppgav att 2 miljoner människor kan tänka sig att starta eget företag men att många helst vill starta och driva företaget tillsammans med andra. Kooperativ är, enligt organisationen , den relativt sett snabbast växande företagsformen, men kunskapen om kooperativa företag är otillräcklig hos myndigheter och banker. Reservanterna ansåg att kooperativa företag bör ha likvärdiga möjligheter att få del av myndigheters stöd. Regeringen beslutade om en handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag. Insatserna omfattar följande: en förordning om arbetsintegrerande sociala företag, ekonomiskt stöd till desamma, offentlig upphandling för olika målgrupper, information till offentliga och andra aktörer, finansiering och utveckling av statistiken över arbetsintegrerande sociala företag. I beslutet påpekade regeringen att de berörda företagen är av olika karaktär, där arbetsinsatsen i hög grad anpassas till medarbetarnas förmåga och behov av stöd. Majoriteten av medarbetarna i arbetsintegrerande sociala företag är personer som t.ex. på grund av funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, tidigare missbruk, kriminalitet, långtidssjukskrivning, långtidsarbetslöshet, hemlöshet eller annan form av social utsatthet inte fått möjlighet att etablera sig på eller förlorat kontakten med arbetsmarknaden. Det arbetsintegrerande sociala företagandet är en gränsöverskridande fråga mellan flera verksamhetsområden, vilket kräver samordning mellan olika aktörer på nationell, regional och lokal nivå för att nå resultat. Dessutom är det viktigt att resurser som avsätts och beslut som fattas inom näringspolitiken, socialpolitiken, socialförsäkringspolitiken, arbetsmarknadspolitiken och finanspolitiken för att påverka de arbetsintegrerande sociala företagens möjligheter att starta och verka samverkar och arbetar mot samma mål. Även samverkan mellan myndigheter, regionala och lokala offentliga aktörer och privata aktörer, särskilt ideella organisationer, är central för att främja utvecklingen av det arbetsintegrerande sociala företagandet, sades det i regeringsbeslutet. beslutade regeringen med anledning av handlingsplanen för arbetsintegrerande sociala företag att ge i uppdrag att utreda den nuvarande formen av anordnarstöd. ska kartlägga det nuvarande systemet, med syfte att ge regeringen en bättre och samlad bild av hur det nuvarande systemet ser ut. ska utifrån det samarbete som bedrevs mellan , och se över formerna av samverkan, i syfte att öka kunskapen hos dessa myndigheter och andra relevanta aktörer när det gäller arbetsintegrerande sociala företags möjligheter att bidra till att minska utanförskapet. ska ta fram en skrift som ska innehålla dessa tre myndigheters gemensamma tolkningar av olika regler som rör arbetsintegrerande sociala företag, främst inom arbetsmarknads- och socialförsäkringssystemen. Syftet med detta är att ge berörda myndigheter och organisationer en samlad information. Skriften ska även, om möjligt, uppdateras när lagar, regler och tillämpningar ändras. ska vidare lämna en översikt av vilka bidrag eller försörjningsformer som medarbetare i arbetsintegrerande sociala företag kan ha. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Regeringen beslutade vidare med anledning av handlingsplanen för arbetsintegrerande sociala företag att ge Tillväxtanalys i uppdrag att kartlägga arbetsintegrerande sociala företags användning av statliga finansieringsinstrument och de behov av statliga insatser inom finansieringsområdet som denna typ av företag anser sig ha. Tillväxtanalys ska även undersöka möjligheterna att anpassa befintliga, och vid behov föreslå nya, statliga finansieringsinstrument till arbetsintegrerande sociala företag. I den mån om statligt stöd berörs ska detta beaktas. Uppdraget ska genomföras i samråd med och i en dialog med ett urval av arbetsintegrerande sociala företag, berörda ideella organisationer, övriga berörda myndigheter samt offentliga och privata aktörer inom området företagsfinansiering, t.ex. företrädare för bankväsendet. Tillväxtanalys ska även kartlägga vilka behov och möjligheter som finns när det gäller att utveckla individ- och företagsstatistiken över arbetsintegrerande sociala företag. Tillväxtanalys ska samråda med , som fick regeringens uppdrag att ta fram statistik om det civila samhället. Uppdragen ska redovisas till () . Arbetet med att ta fram en förordning om arbetsintegrerande sociala företag, vilken som nämnts ingår i handlingsplanen, har enligt uppgift från ännu inte påbörjats. Utskottet behandlar först den övergripande frågan om företagsfrämjande insatser, därefter en fråga om medel till Winnet och slutligen frågan om social ekonomi och socialt företagande. Övergripande om företagsfrämjande insatser Goda villkor för företagande är avgörande för ekonomisk tillväxt. Ett konkurrenskraftigt näringsliv förutsätter ett gott företagsklimat som skapas genom insatser inom många olika politikområden. Skatter, transporter, IT, forskning, utbildning, handels- och investeringsfrämjande, arbetsmarknad, sociala trygghetssystem för företagare, energi, miljö, landsbygdsutveckling, kultur och regional tillväxt är exempel på områden med stor betydelse i ett näringspolitiskt perspektiv. Ett bra entreprenörs- och företagsklimat är, enligt utskottets mening, avgörande för att svensk ekonomi ska växa och vara livskraftig i en allt öppnare världsekonomi. En positiv och öppen attityd till företagande och företagsamhet är en förutsättning för ett ökat nyföretagande. Fler företag och jobb kräver ett dynamiskt näringsliv och fler innovationer. När ny kunskap och nya idéer omsätts i lönsamma verksamheter och nya produkter och tjänster skapas bättre förutsättningar för en långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet. Att återupprätta arbetslinjen i är att bygga en stabil grund för trygghetssystemen. Full sysselsättning är det främsta medlet mot växande klyftor och orättvisor i samhället. Regeringen bedriver en tillväxtpolitik som tar sin utgångspunkt i företagsperspektivet och som syftar till att skapa bättre förutsättningar för nystart av företag och företagstillväxt. Tillvaratagandet av möjligheterna till tillväxt i såväl nya som befintliga företag förutsätter att företagens kompetens- och kapitalbehov kan tillgodoses. Det ställer krav på en flexibel arbetsmarknad, en väl fungerande kapitalmarknad, en utformning av skattesystemet som främjar start och tillväxt av företag samt en anpassning av trygghetssystemen till företagarnas behov. För att skapa förutsättningar för fler och växande företag behövs såväl generella insatser som riktade åtgärder för företagande. För att fler ska bli företagare krävs att fler individer ser företagande som lika självklart och möjligt som en anställning. Nya företag etableras främst inom tjänstesektorn, där också många av de växande företagen är verksamma. De nya företagen stärker konkurrensen och bidrar därmed även till utvecklingen av befintliga företag, vilket förbättrar förutsättningarna för tillväxt och ökad sysselsättning. I takt med att i allt högre grad blir en kunskapsbaserad ekonomi ökar betydelsen av tjänsteinnovationer, såsom organisatoriska innovationer och marknadsinnovationer. ställde sig , som tidigare redovisats, bakom vad regeringen förordade om statliga insatser för finansiering och rådgivning för företagsutveckling (prop. 2009/10:148, bet. 2009/10:NU25). Syftet med riktlinjerna är att öka effektiviteten i systemet för företagsfrämjande och att renodla statens roll inom detta. Utskottet delade regeringens syn när det gäller att statliga insatser för att främja företagsutveckling ska vara marknadskompletterande och inte snedvrida konkurrensen.