bet · GY01SkU20 · 2011-02-28 00:00:00 — 2010/11:SkU20 Allmänna motioner om taxering, skattebetalning och folkbokföring Allmänna motioner om taxering, skattebetalning och folkbokföring I betänkandet behandlar utskottet motioner om taxering, skattebetalning och folkbokföring. Motionerna innehåller förslag som rör skatte- och avgiftskontrollen, inbetalning av skatter och avgifter, behovet av synliga skatter, skatteflyktslagen, tredjemansrevision, skattenämnderna m.m. Vidare finns det förslag som rör folkbokföringsfrågor, skyddet för personuppgifter, utformning och hindersprövning. Utskottet avstyrker motionerna. Till betänkandet har avlämnats fem reservationer av utskottets ledamöter från Socialdemokraterna, och . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skatte- och avgiftskontroll m.m. avslår motionerna 2010/11:Sk207, 2010/11:Sk213, 2010/11:Sk234, 2010/11:Sk259, 2010/11:Sk264, 2010/11:Sk288, 2010/11:Sk292, 2010/11:Sk296, 2010/11:Sk345 yrkandena 1 och 2, 2010/11:Sk362, 2010/11:Sk379, 2010/11:Sk380, 2010/11:Sk388, 2010/11:Sk413, 2010/11:Sk435 yrkandena 1 och 2, 2010/11:Sk446, 2010/11:Sk457 och 2010/11:A262 yrkande 1. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP, V) Betalning av skatter och avgifter avslår motionerna 2010/11:Sk318, 2010/11:Sk354, 2010/11:Sk366, 2010/11:Sk390, 2010/11:Sk392, 2010/11:Sk402, 2010/11:Sk415 och 2010/11:Sk437. Inbetalning till fel skattekonto avslår motion 2010/11:Sk452. avslår motionerna 2010/11:Sk203, 2010/11:Sk204 yrkandena 1 och 2, 2010/11:Sk235, 2010/11:Sk260, 2010/11:Sk306, 2010/11:Sk335 yrkandena 1 och 2, 2010/11:Sk367, 2010/11:Sk426 och 2010/11:Sk430 yrkandena 13. avslår motionerna 2010/11:Sk263 yrkande 1 och 2010/11:Sk410. Reservation 3 (S, MP, V) avslår motion 2010/11:Sk363. avslår motion 2010/11:Sk295. Reservation 4 (S) Registreringsnummer för enskild firma avslår motion 2010/11:Sk355. avslår motionerna 2010/11:Sk217, 2010/11:Sk374, 2010/11:Sk419 och 2010/11:C311 yrkande 27. avslår motionerna 2010/11:Sk297 yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:Sk326. avslår motionerna 2010/11:Sk329, 2010/11:Sk337 och 2010/11:Ju271 yrkande 2. avslår motionerna 2010/11:Sk436 och 2010/11:Ju401 yrkande 13. Reservation 5 (MP, V) avslår motionerna 2010/11:Fi261 yrkande 2 och 2010/11:Sk361. avslår motion 2010/11:Ju355 yrkande 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V) och (S). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlar utskottet motioner från allmänna motionstiden . Förslagen rör bestämmelserna om taxering och skattebetalning samt frågor om folkbokföring. Motsvarande motioner behandlades förra i betänkande 2009/10:SkU30 Allmänna motioner om taxering, skattebetalning och folkbokföring. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilagan. Skatte- och avgiftskontroll m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionärernas förslag om att ska rikta tillkännagivanden till regeringen om behovet av olika förändringar inom området skatte- och avgiftskontroll. Jämför reservationerna 1 (S) och 2 (MP, V). F-skattsedel utfärdas för den som uppger sig bedriva eller ha för avsikt att bedriva näringsverksamhet här i landet, såvida det inte finns skälig anledning att anta att näringsverksamhet varken bedrivs eller kommer att bedrivas. Förutom kravet på näringsverksamhet får den som ansöker om F-skatt inte ha skatteskulder i eller i utlandet. Vidare uppställs krav på att sökanden ska ha lämnat inkomstdeklaration. Sökanden får inte heller ha näringsförbud. Den som har tilldelats F-skattsedel får , utan ansökan, en ny F-skattsedel. ändrades inkomstskattelagens kriterium för hur självständig en verksamhet ska vara för att bedömas som näringsverksamhet. Syftet med ändringen var att göra det möjligt för fler att få en F-skattsedel (prop. 2008/09:62, bet. 2008/09:SkU18). Byggbranschens arbetsgivare och fackförbund har utarbetat ett särskilt åtgärdsprogram för vita arbeten inom byggsektorn. Ett system för legitimationsplikt och närvaroredovisning på byggarbetsplatser har utvecklats och används på frivillig grund, men avsikten är att det ska uppställas avtalskrav på att underentreprenörer följer reglerna om närvaroredovisning. I planerna ingår vidare att ska få möjlighet att oanmält besöka byggföretag och arbetsplatser för kontroll av närvaroredovisningen efter mönster från de regler som gäller för de branscher som har ett krav på personalliggare. Ett annat inslag som branschen bedömer som viktigt är att den månatliga redovisningen till ska göras på individnivå. På så sätt blir det svårare för oseriösa aktörer att upprätthålla en legitim fasad. I åtgärdsprogrammet ingår en rad ytterligare åtgärder som även de syftar till att göra det svårt att bedriva oseriös verksamhet inom byggsektorn. Frågan om schablonbeskattning väcktes av . Utredningen hade fått i uppdrag bl.a. att identifiera branscher som är utsatta för ekonomisk brottslighet och föreslå metoder för att sanera dessa. presenterade sina överväganden i två betänkanden: Licensavgift en principskiss (SOU 1996:172) och Branschsanering och andra metoder mot ekobrott (SOU 1997:111). Något konkret lagförslag redovisades emellertid inte. har därefter inom projektet argumenten för och emot ett schablonbeskattningssystem (RSV Rapport 2000:12) och därefter tagit fram en principskiss för att pröva om det är möjligt att utforma ett schablonbeskattningssystem för mindre företag på ett sådant sätt att fördelen med schabloner tas till vara och nackdelarna så långt möjligt undviks (RSV Rapport 2002:3). och förslag remissbehandlades. vårproposition (prop. 2003/04:100 s. 37) aviserade regeringen att arbetet med schablonbeskattningen skulle fortsätta. I syfte att åstadkomma ett rättvisande skatteuttag och minska omfattningen av skattefusk och svartarbete, skulle en bred genomgång av olika möjligheter att använda schabloniserade inslag göras. Den arbetsgrupp som fick uppdraget var efter sin genomgång inte beredd att lägga fram något förslag om schablonbeskattning utan valde att i stället föreslå ett nytt kontrollsystem med personalliggare och oannonserade kontrollbesök. Lagen (2006:575) om särskild skattekontroll i vissa branscher trädde i kraft . Genom lagen infördes ett krav på personalliggare för näringsidkare inom restaurang- och frisörbranscherna. har enligt dessa regler rätt att göra oannonserade kontrollbesök och i samband med dessa utföra en begränsad revision. Vid överträdelser tas en kontrollavgift på ut. har haft i uppdrag att utvärdera verksamheten med personalliggare och att bedöma om verksamheten bör utvidgas till att även omfatta branscherna bygg och tvätteri. I rapporten 2009:43 Närvaroliggare och kontrollbesök En utvärdering och förslag till utvidgning redovisas att över 60 000 besök har genomförts. En enkät visar att en majoritet av restaurang- och frisörföretagen ger personalliggarna ett gott betyg. De anser att personalliggarna har lett till minskat svartarbete och en sundare konkurrens. Utvärderingen visar att de redovisade lönerna i restaurangbranschen ökade med . Det motsvarar mellan 4 000 och 6 000 årsarbetskrafter. I frisörbranschen hade personalliggarna effekt direkt efter införandet, men effekterna har sedan avtagit. Utredningen föreslår att personalliggare även införs i bygg- och tvätteribranscherna. Elektroniska inkomstuppgifter per individ och månad Regeringen har tillsatt en särskild utredare (dir. 2009:91) med uppgift att ta fram ett förslag om att arbetsgivare m.fl. ska lämna uppgifter om löner och skatteavdrag på arbetstagarnivå (månadsuppgift) till den myndighet som utredaren finner lämplig. Inrapporteringen ska i första hand avse uppgifter från alla som är skyldiga att göra skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter på ersättning för utfört arbete. Systemet ska ge och m.fl. bättre kontrollmöjligheter och effektivisera arbetsgivarnas uppgiftslämnande till olika myndigheter genom att uppgiftslämnandet samordnas i en inrapporteringsfunktion samt säkra att korrekta uppgifter om inkomstrelaterade ersättningar lämnas från välfärdssystemen. Uppdraget ska redovisas . Omvänd moms och entreprenadavdrag I departementspromemorian Ds 2004:43 Byggentreprenadavdrag samt omvänd skattskyldighet (moms) lämnades förslag till ett s.k. byggentreprenadavdrag och omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Förslagen utgjorde en omarbetning och vidareutveckling av förslag. När det gäller byggentreprenadavdraget föreslogs ett system i promemorian som innebär att den som ger någon i uppdrag att utföra byggverksamhet ska göra ett avdrag från den ersättning som betalas för uppdraget (byggentreprenadavdrag). Det avdragna beloppet tillhör uppdragstagaren men ska betalas in till . Byggentreprenadavdraget får sedan användas för att säkerställa att uppdragstagaren betalar sina skatter och avgifter. Regler om omvänd skattskyldighet har införts i mervärdesskattelagen för att motverka undandragandet av mervärdesskatt inom byggsektorn, och reglerna trädde i kraft . Något byggentreprenadavdrag infördes inte. I proposition 2005/06:130 anförde den dåvarande regeringen att remissinstanserna ifrågasatt byggentreprenadavdragets effektivitet när det gäller att stävja skatteundandragande och att regeringen med hänsyn härtill inte var beredd att lämna något förslag till lagstiftning om ett byggentreprenadavdrag. Den som säljer varor eller tjänster mot kontant betalning måste ha ett certifierat kassaregister. Till kontant betalning räknas även betalning med kontokort. Undantag gäller bl.a. för taxi, distans- och hemförsäljning, försäljning av varor eller tjänster mot betalning i automat och torg- och marknadshandel. Lagen är inte heller tillämplig på den som i endast obetydlig omfattning säljer varor eller tjänster mot kontant betalning. gör kontrollbesök utan att anmäla det i förväg och får ta ut en kontrollavgift på om kassaregister saknas eller om ett kassaregister inte uppfyller föreskrifternas krav eller inte är anmält samt om uppgifterna i kassaregistret inte har sparats, om belopp inte slås in eller om kunden inte får något kvitto. Sker en ny överträdelse är avgiften . Syftet med lagen är att skydda seriösa företagare inom kontanthandeln mot illojal konkurrens. föreslår i betänkandet Transportstyrelsens databaser på vägtrafikområdet integritet och effektivitet (SOU 2010:76) att uppgifter från taxameterbesiktningar ska registreras i Transportstyrelsens tillståndsdatabas, bl.a. för att utgöra stöd för skattekontroll. skattebrottsenheter har direktåtkomst till vissa uppgifter i beskattningsdatabasen enligt 1 kap. 4 § och 2 kap. 7 § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. De uppgifter som skattebrottsenheterna hämtar in från beskattningsdatabasen och använder i sin verksamhet omfattas av ett svagare sekretesskydd än uppgifterna i beskattningsverksamheten. En sekretessbrytande regel om uppgiftsskyldighet från beskattningsverksamheten till skattebrottsenheterna finns i 5 a § förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet (prop. 2005/06:169 s. 85). När det gäller behandling och utbyte av uppgifter mellan de brottsbekämpande myndigheterna pågår ett reformarbete. I den nya polisdatalagen (2010:361), som träder i kraft , finns ändamålsbestämmelser och sekretessbrytande bestämmelser som ger polisen möjligheter att trots viss sekretess lämna ut uppgifter till övriga brottsbekämpande myndigheter. , polismyndigheter, , , , och ska kunna medges direktåtkomst till personuppgifter i polisens brottsbekämpande verksamhet som har gjorts gemensamt tillgängliga. En liknande reglering finns för i dess brottsbekämpande verksamhet. pågår beredning av förslag med liknande reglering när det gäller uppgifter som behandlas inom åklagarväsendet och i brottsbekämpande verksamhet. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över reglerna om sekretess och utbyte av information mellan myndigheter när de samverkar i bekämpningen av grov organiserad brottslighet (dir. 2010:112). Utredaren ska med beaktande av bl.a. den nya polisdatalagen kartlägga behovet av förbättrade möjligheter för myndigheterna att utbyta uppgifter. Utredaren ska också utreda hur det behovet ska kunna tillgodoses på ett effektivt och rättssäkert sätt, efter en avvägning mot intresset av att skydda den enskildes personliga integritet. Utredningen ska begränsas till att omfatta uppgiftsutbyte inom ramen för myndigheternas samverkan mot grov organiserad brottslighet. Uppdraget ska redovisas . God förvaltning på skatteområdet Europeiska kommissionen har i ett meddelande daterat om god förvaltning i skattefrågor (KOM(2009) 201) slagit fast att den pågående finansiella och ekonomiska krisen sätter allt större press på nationella budgetar och skattesystem och att behovet av internationellt skattesamarbete och gemensamma standarder (t.ex. god förvaltning på skatteområdet) har blivit ett vanligt inslag i internationella diskussioner. I meddelandet anförs att EU:s finansministrar i sitt bidrag till G20:s finansministrars möte betonade behovet av att skydda det finansiella systemet mot otillräckligt reglerade jurisdiktioner där det saknas öppenhet och samarbete, bl.a. skatteparadis, och efterlyste ett sanktionspaket. De betonade också att det behövs insatser för att uppnå god förvaltning på skatteområdet internationellt (transparens, informationsutbyte och rättvis skattekonkurrens). Detta bekräftades vid . Vid G20:s toppmöte i kom stats- och regeringscheferna överens om att ingripa mot icke samarbetsvilliga jurisdiktioner, t.ex. skatteparadis, och förklarade att de var beredda att tillgripa sanktioner för att skydda sina offentliga finanser och finanssystem samt att banksekretessens tidevarv var över. Syftet med sparandedirektivet (2003/48/EG) är att sörja för en effektiv beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar över gränserna. Grunden för direktivet är utbyte av information som möjliggör en effektiv beskattning i den medlemsstat där den enskilde har sin hemvist. Informationsutbytet sker automatiskt, och uppgifterna ska vidarebefordras minst en gång senast efter beskattningsårets utgång. Kommissionen har föreslagit en rad ändringar i direktivet. De viktigaste ändringarna gäller definitionen av räntebetalningar, som föreslås bli vidare än . Vidare föreslås det att direktivets räckvidd utvidgas till att under vissa förhållanden omfatta räntebetalningar som vissa subjekt och juridiska konstruktioner erhåller och som går till fysiska personer som i sista hand är faktiska betalningsmottagare. Kommissionen lade fram ett förslag till ett nytt direktiv om administrativt samarbete i fråga om beskattning (handräckningsdirektivet), som ska ersätta det nuvarande direktivet 77/799/EEG. Handräckningsdirektivet omfattar främst informationsutbyte, men det innehåller även bestämmelser om annat samarbete, såsom koordinerade, simultana utredningar samt möjlighet för tjänstemän i en medlemsstat att närvara vid utredningar i en annan medlemsstat. Förslaget till nytt direktiv innehåller ett utvidgat tillämpningsområde och omfattar huvudsakligen alla direkta skatter. När det gäller informationsutbyte på begäran i enskilda fall föreslås det att standard på detta område ska gälla fullt ut, vilket innebär att det inte ska gå att vägra att lämna uppgifter med hänvisning till banksekretess eller till att uppgifterna inte tas in för egna beskattningsändamål. Förslaget innehåller även bestämmelser om ett automatiskt informationsutbyte rörande vissa inkomster. Allt informationsutbyte enligt direktivet effektiviseras genom ett tydligare förfarande och gemensamma tekniska format. Förslaget antogs av rådet . Uppförandekoden tar sikte på skatteåtgärder i lagar, andra författningar eller administrativ praxis som har eller kan få betydande inverkan på var inom gemenskapen ekonomisk verksamhet förläggs. Skatteåtgärder som innebär en påtagligt lägre effektiv beskattningsnivå än den som normalt tillämpas i medlemsstaten i fråga anses potentiellt skadliga och omfattas därför av koden. Enligt koden åtar sig medlemsstaterna att inte införa nya skadliga skatteåtgärder (standstill eller frysning) samt att se över nuvarande bestämmelser och gällande praxis och avveckla de skatteåtgärder som gruppen anser vara skadliga (rollback eller avveckling). Uppförandekodgruppen har fortsatt sitt arbete med att se till att inga nya skadliga åtgärder införs och att övervaka att de skatteåtgärder som tidigare bedömts som skadliga verkligen avvecklas. Därutöver har gruppen behandlat vissa andra frågor som ingår i gruppens arbetsprogram (antimissbruk, förhållandet till tredjeländer, öppenhet och informationsutbyte avseende internprissättning samt administrativ praxis). Uppförandekodgruppen är en högnivågrupp och har en vald ordförande. Vid mötet uppmanade rådet kommissionen att inleda en dialog med och om tillämpningen av principerna och kriterierna i uppförandekoden. har godkänt en rad avtal om informationsutbyte med andra länder. Avtalen ansluter nära till den modell som och utveckling () utarbetat för bilaterala avtal om informationsutbyte i skatteärenden och ger möjlighet att utbyta upplysningar i skatteärenden och möjlighet för representanter för myndigheter i det ena landet att närvara vid skatteutredningar i det andra landet. undertecknade ett avtal med om informationsutbyte i skatteärenden. skapades som ett led i arbete med skatteparadisen och omstrukturerades för att ytterligare stärka arbetet. Målet är att alla länder och jurisdiktioner inte bara ska göra åtaganden och träffa avtal om att tillämpa internationella standarder för transparens och utbyte av information utan dessutom tillämpa avtalen på ett effektivt sätt. I syfte att kontrollera tillämpningen genomför systematiska revisioner och redovisar resultatet i särskilda landrapporter. Avsikten är att genomföra ca 40 revisioner . har 19 revisioner genomförts, och vid årets utgång beräknas antalet ha stigit till 60. Planerna sträcker sig till 2014, och tillämpning kommer att revideras . Avtal med om bedrägeribekämpning och mandat för ytterligare avtal Enligt mandat från rådet inledde kommissionen 2006 förhandlingar med om ett avtal om rättsligt samarbete för att bekämpa bedrägerier och annan olaglig verksamhet som skadar EU-medlemsstaternas och finansiella intressen (antibedrägeriavtalet). Sedan gjort ett ensidigt politiskt åtagande om att acceptera standard för informationsutbyte i skatteärenden, utvidgades förhandlingarna till att även omfatta direkta skatter och därtill kopplat informationsutbyte i administrativa skatteärenden i enlighet med standard. Kopplat till detta avtal finns även frågan om att ge kommissionen mandat att förhandla om liknande avtal med , , och . Dessa stater har liksom ett nära samarbete med EU, varför avtalen är viktiga. Beträffande är det fråga om att komplettera ett redan befintligt antibedrägeriavtal, främst vad avser avtalets tillämpningsområde för direkta skatter och informationsutbyte i administrativa skatteärenden i enlighet med standard. I motion Sk207 av (FP) föreslår motionären att gränsen för idrottsföreningars skyldighet att lämna kontrolluppgift för ersättningar och förmåner höjs från till per mottagare för att förenkla administrationen hos föreningarna. Effekten på skatte- och avgiftsuttaget bedöms vara marginell eftersom föreningarna inte har någon skyldighet att betala arbetsgivaravgifter och det i flertalet fall är sannolikt att ersättningarna inte heller medför någon skattskyldighet hos mottagaren. I motion Sk213 av och (S) anför motionärerna att det finns anledning att fortsätta försöken att hitta modeller för schablonbeskattning som ger ett bättre resultat i kampen mot skattefusk och svartjobb än traditionell skattekontroll hos mindre företag. Skatteinkomsterna får inte påverkas negativt, och modellen ska upplevas som rättvis av företagarna. I motion Sk234 av i (S) föreslås ett entreprenadavdrag i bygg-, städ- och flyttbranscherna. Huvudentreprenören bör vid varje utbetalning göra ett avdrag som täcker preliminärskatten och de arbetsgivaravgifter som följer av lönekostnaderna. En fördjupad kontroll av företagens seriositet bör också ske vid beviljandet av F-skattsedlar. I motion Sk259 av (M) anförs att det har blivit allt vanligare att utländska företag och arbetare verkar i och att regeringen därför bör ge möjlighet att kontrollera hur löner, skatter och sociala avgifter sköts för verksamheter som bedrivs i . I motion Sk264 av (M) anförs att det skvalpar omkring ett otal ekonomiska föreningar som inte deklarerar sin verksamhet och att detta är ett bekymmer ur kontrollsynpunkt. För att myndighetsutövningen inte ska bli godtycklig och för att den ska fungera krävs att myndigheterna har bra verktyg. Därför bör regelverket ses över så att en ekonomisk förening avregistreras då deklarationer och kontrolluppgifter inte har lämnats under ett visst antal år. I motion Sk288 av (M) anförs att kassalagens strikta krav på utskrift av kvitto utgör en byråkratisk och resursslösande extra rutin i samband med varje transaktion. Alla nya kassaregister har funktioner som gör att kvitton kan skrivas ut om detta begärs i stället för som en automatisk rutin. En enkel förändring av reglerna skulle eliminera ett onödigt extramoment i varje kassatransaktion. I motion Sk292 av (S) anförs att F-skattsedeln inte är någon garanti för att företagen betalar in skatter och avgifter. Ett sätt att få lite bättre kontroll är att ge möjlighet att tilldela tidsbundna F-skattsedlar. Ett annat sätt är att gradera F-skattsedlarna så att företag som inte redovisar sina skatter och avgifter löpande får en lägre status på sin F-skattsedel. I motion Sk296 av (S) föreslås att reglerna om personalliggare i restauranger och hos frisörer utvidgas så att alla relevanta branscher och företag omfattas. Motionären vill gå vidare med bygg- och tvätteribranscherna samt med branscher som i hög utsträckning använder sig av underentreprenörer, t.ex. städ- och flyttbranscherna. Det är också viktigt att har möjlighet att genomföra stickprovskontroller hos företag som etablerar sig i eller har anställt utländsk arbetskraft. Också i motion Sk345 yrkandena 1 och 2 av (S) föreslås att reglerna om personalliggare med oanmälda besök av utvidgas till byggbranschen. För att kontrollen ska vara effektiv bör byggföretagen redovisa skatter och avgifter på individnivå i sin månatliga redovisning. I motion Sk362 av (S) föreslås en rad åtgärder mot skattefusk. Myndigheternas möjlighet till informationsutbyte om brottsmisstänkta bör förbättras. Stat och kommuner bör samarbeta med bransch- och arbetsgivarorganisationer samt fackliga organisationer för att motverka illojal konkurrens, svartjobb och skattefusk. Inom restaurangbranschen finns krav på personalliggare, och kan göra oannonserade kontrollbesök. Kontroller knutna till alkoholtillstånd kan också fungera utmärkt. I motion Sk379 av (S) föreslås att friåkarna inom taxinäringen stoppas genom obligatoriska tömningscentraler. bör ha möjlighet att genomföra oanmälda besök hos företagen och chaufförerna, och en möjlighet att beslagta bilen vid upptäckt av körningar utan taxameter bör införas. Swedac bör ha möjlighet att förbjuda taxametrar som det går att fiffla med. F-skattsedlar inom branschen bör kontrolleras . I motion Sk380 av m.fl. (S, MP, V) föreslår motionärerna att det tiopunktsprogram mot skattefusk och ekobrott som de lagt fram genomförs. Programmet omfattar åtgärder på flera områden som rör kampen mot ekobrott och skattefusk i (skatteparadisen), skatteflyktslagen, åtgärder mot penningtvätt, informationsutbytet inom EU och , momsfusket, personalliggare med oannonserade kontrollbesök, individuell skattebetalning, entreprenadavdrag, prövning och återkallande av F-skattsedel, obligatoriska tömningscentraler för taxibranschen samt utbytet av information om brottsmisstänkta. I motion Sk388 av m.fl. (S) anförs att utländska företag bedriver tillfällig verksamhet i , exempelvis fastighetssbyggen.