bet · GZ01SoU1 · 2011-12-06 00:00:00 — Lagen bygger på att det inte är någon priskonkurrens mellan leverantörerna. Den enskilde ges i stället möjlighet att välja den leverantör som han eller hon uppfattar tillhandahåller den bästa kvaliteten. är landstingen skyldiga att införa vårdvalssystem som ger allmänheten rätt att välja privat eller offentlig vårdcentral (prop. 2008/09:74, 2008/09:SoU9, rskr. 2008/09:172). Syftet med vårdvalssystemet är att öka patienternas valfrihet och underlätta för nya vårdgivare att etablera sig i primärvården med offentlig ersättning. Reformen innebär att varje patient själv får välja vilken vårdcentral han eller hon vill gå till i fortsättningen. Varje enskilt landsting får besluta vilka krav man ska ställa på vårdgivarna. Alla som uppfyller kraven har rätt att starta primärvård, t.ex. nya vårdcentraler, med offentlig ersättning. Grunderna i vårdvalssystemet ska vara att ersättningen följer patientens val och att privata och offentliga vårdgivare behandlas lika. Det är upp till varje landsting att besluta om ersättningens närmare utformning. har haft regeringens uppdrag att under 20092010 följa upp införandet av vårdvalet i primärvården. Myndighetens sammanfattande bedömning i den slutrapport som lämnades till regeringen är att införandet av vårdvalet har varit framgångsrikt (Rapportserie 2010:3). Ett resultat är att antalet vårdmottagningar sedan införandet av vårdvalet har ökat med 233 stycken eller . konstaterade att nytillskottet av vårdcentraler har inneburit att omkring en halv miljon människor har fått en andra vårdmottagning inom fem minuters bilavstånd från bostaden. I uppföljning framgår vidare att landstingen framfört att vårdmottagningarna har utökat sina öppettider, att tillgängligheten för patienterna har förbättrats och att vårdgivarna tycks ha blivit bättre på att tillgodose patienternas behov. Däremot har intresset för att nischa verksamheten eller att satsa på nya sätt att organisera och bedriva primärvård varit relativt begränsat. fick ett förnyat uppdrag att fortsatt följa upp landstingens arbete med vårdvalssystem i primärvården ur konkurrenssynpunkt. I uppdraget ingick dessutom att kartlägga landstingens användning av valfrihetssystem enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem inom den specialiserade öppenvården. I den kartläggning som myndigheten gjorde för denna del av uppdraget framgick att omkring hälften av landstingen har infört eller utreder möjligheten att införa vårdval inom fler områden än för allmänläkarverksamhet vid vårdcentraler eller liknande som är obligatoriskt. kommer att slutrapportera uppdraget . har regeringens uppdrag att följa upp valfrihetssystemen inom primärvård och socialtjänst ur ett patient- och befolkningsperspektiv. Myndigheten lämnade en delrapport inom ramen för uppdraget (Valfrihetssystem ur ett befolknings- och patientperspektiv delredovisning). I denna konstaterar myndigheten att mycket arbete pågår i landstingen för att förbättra möjligheterna för patienter att välja vårdgivare. konstaterar t.ex. att när det finns fler utförare att välja bland är det, ur administrativt hänseende, enkelt för den enskilde som så önskar att byta. Det innebär också att huvudmännen gör mycket arbete för att utveckla informationen, framför allt när det gäller att redovisa kvaliteten i verksamheterna, vilket är en förutsättning för att ett valfrihetssystem ska fungera. Dock kvarstår visst arbete när det gäller just att tydligt och transparent redovisa information om kvalitet. framhåller i sin rapport att det i det fortsatta utvecklingsarbetet är viktigt att involvera mottagarna av informationen. En slutredovisning av uppdraget görs . tillsatte dåvarande generalsekreteraren för en kommission om de sociala bestämningsfaktorerna för hälsa. Den s.k. presenterade sin slutrapport . gav regeringen i uppdrag till att i samverkan med analysera vilka lärdomar som kan dras för svensk del av arbete. Myndigheterna överlämnade rapporten av the Gap (2009/2924/FH). De rekommendationer som ingår i Closing the Gap har jämförts med situationen i och med vad som har gjorts eller inte gjorts enligt den förnyade folkhälsopolitiken, och utifrån det lämnas förslag på åtgärder som skulle leda till bättre måluppfyllelse. Myndigheterna rekommenderar framför allt att den sektorsövergripande samordningen av folkhälsopolitiken förstärks, att arbetet med att bryta utanförskapet i tidig ålder intensifieras samt att det säkerställs att hälso- och sjukvården görs tillgänglig på lika villkor för alla grupper i befolkningen. En redovisning av vad som har gjorts och vad som skulle kunna utvecklas ges fördelat på de tre övergripande rekommendationerna i Closing the Gap: att förbättra förutsättningarna för människors dagliga liv, att angripa den ojämlika fördelningen av makt, pengar och resurser globalt, nationellt och lokalt samt att utveckla och använda metoder för att mäta och följa upp ojämlikheten i hälsa, utveckla kunskapsbasen, utbilda människor att se hälsans sociala bestämningsfaktorer och utveckla människors medvetenhet om dessa. Exempel på vad som enligt myndigheterna skulle kunna utvecklas är förskola och föräldrastöd, arbete för att minska ohälsan hos föräldrar till barn med funktionshinder, hälsofrämjande hälso- och sjukvård samt en löpande uppföljning av sociala skillnader i hälsa. Rapporten bereds i . 2010 tillsatte en internationell kommission med framstående forskare som ska kartlägga ojämlikhet i hälsa i WHO:s Europaregion av 53 länder. Kommissionen leds av . Kommissionen ska genomföra determinants of health and the health divide. Den följer därmed upp den globala som presenterades 2008. Kommissionens arbete går ut på att föreslå åtgärder för att minska klyftorna i hälsa mellan och inom länder i WHO:s Europaregion. Förslagen ska presenteras . Som svar på en skriftlig fråga (fr. 2010/11:212) om åtgärder för att utjämna skillnader i hälsa uttalade socialminister följande: har frågat barn- och äldreministern vilka åtgärder hon har vidtagit med anledning av förslagen i lärdomar av , samt i den resolution om att minska ojämlikheter i hälsa som antogs av Världshälsoförsamlingen 2009. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Som frågeställaren mycket riktigt noterat agerade den mycket snabbt på som publicerades . Redan innan en resolution var antagen av Världshälsoförsamlingen hade den fattat beslut om att ge i uppdrag att analysera vilka lärdomar som kan dras för svensk del av arbete. Uppdraget redovisades till regeringen . Parallellt med detta uppdrag har också haft i uppdrag att utarbeta Folkhälsopolitisk rapport som redovisades till regeringen . Rapporten innehåller viktigt underlag för regeringens fortsatta arbete med att uppnå det övergripande folkhälsopolitiska målet. De två rapporterna har många beröringspunkter och jag har därför bedömt att de bör behandlas samlat. Förslagen bereds i . behandlade motioner om tillsättandet av en kommission för jämlik hälsa m.m. senast i betänkande 2010/11:SoU16 Folkhälsofrågor. Utskottet anförde bl.a. följande i sitt ställningstagande (s. 14, 1 res. S + MP + V): Utskottet noterar och välkomnar att en beredning pågår dels av folkhälsopolitiska rapport, dels av Statens folkhälsoinstituts och analys av vilka lärdomar som kan dras för svensk del av arbete. Utskottet anser att resultatet av det pågående arbetet bör avvaktas. Motionerna [] avstyrks. Mot bakgrund av vad utskottet anfört bör regeringens ställningstagande över hur folkhälsoarbetet ska ledas inväntas. Motionerna [] avstyrks. Enligt uppgift bereds ovan nämnda rapporter fortfarande i . Rett Center är ett nationellt svenskt center för Rett syndrom, en sällsynt neurologisk störning som drabbar företrädesvis flickor redan i spädbarnsåldern. Rett Center drivs av som en fristående klinik för högspecialiserad vård. Motioner om den långsiktiga finansieringen av Rett Center behandlades senast av socialutskottet i betänaknde 2010/11:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. (prop. 2010/11:1, rskr. 2010/11:124125). Utskottet anförde bl.a. följande (s. 19, 1 res. S + MP + V): Rett syndrom är en av ca 200 s.k. sällsynta sjukdomar. Rett Center tilldelas medel i regeringens budgetförslag. Bidraget, som legat på , omprövas för att säkerställa att de medel som utbetalas används väl och i enlighet med regeringens intentioner. Utskottet vidhåller att denna ordning är tillfyllest. Utskottet noterar i detta sammanhang att det inom pågår ett arbete inom området sällsynta sjukdomar. Motionerna [] avstyrks. antog Europeiska unionens råd en rekommendation om en satsning avseende sällsynta sjukdomar. I rekommendationen (2009/C 151/02) uppmanas medlemsstaterna att bl.a. upprätta och genomföra planer eller strategier för sällsynta sjukdomar på lämplig nivå, eller undersöka lämpliga åtgärder för sällsynta sjukdomar inom andra folkhälsostrategier. Till slutet av 2013 uppmanas medlemsstaterna även att inom hela sitt nationella territorium identifiera lämpliga samt överväga att inrätta sådana. beslutade regeringen att ge i uppdrag att inrätta en nationell funktion för samordning, koordinering och informationsspridning inom området sällsynta sjukdomar. Den nationella funktionen ska få till uppgift att bättre länka samman insatser, kunskap och information inom och mellan hälso- och sjukvården, frivilligorganisationer och andra berörda. I och med beslutet avsatte regeringen för detta arbete . Av beslutet framgår att den nationella funktionen är ett viktigt steg för att bättre utnyttja de resurser som finns för dessa patientgrupper och deras anhöriga. Funktionen kan bidra till att skapa en överblick av befintliga resurser men också till att identifiera områden som kan vara särskilt angelägna att utveckla för personer med sällsynta sjukdomar. I uppdraget till ingår att besluta om hur den nationella funktionen bör organiseras. Funktionen, som ska vara på plats , ska inte vara placerad vid eller på något annat sätt vara en del av myndighetens organisation. förlängde regeringen den del i uppdrag att inrätta en funktion för samordning, koordinering och informationsspridning inom området sällsynta sjukdomar som berör uppföljningen av funktionen. Uppdraget ska redovisas . En delredovisning av uppdraget ska lämnas . beslutade regeringen även att ge i uppdrag att ta fram ett underlag för en strategi för sällsynta sjukdomar. Strategin ska tas fram i enlighet med rekommendationer från Europeiska unionens råd från om en satsning avseende sällsynta sjukdomar. I uppdraget ingår att ska upprätta arbetsgrupper och andra aktiviteter som innefattar den kompetens och de frivilligorganisationer, myndigheter och andra aktörer som kan vara lämpliga för att få fram ett underlag med så hög kvalitet som möjligt. Uppdraget ska utföras i samråd med Kommuner och Landsting. Hälso- och sjukvården ska bedrivas så effektivt och med så gott utfall för patienterna att den har ett högt förtroende bland allmänheten. Hälso- och sjukvården ska också vara hälsofrämjande genom att arbeta för att förebygga ohälsa. Vården ska ges efter behov och den ska vara jämlik för både kvinnor och män, utrikes födda och inrikes födda oavsett ålder, bostadsort, utbildning och ekonomiska förutsättningar. Den vård som erbjuds ska i möjligaste mån utformas med utgångspunkt i den enskilda patientens behov och önskemål. Hänsyn ska tas till att barn har förutsättningar och behov som kan skilja sig från vuxnas, liksom till att flickor och pojkar kan ha delvis olika behov. Utskottet ser positivt på att regeringen genom riktade satsningar arbetar för att säkerställa att hälso- och sjukvården är kunskapsbaserad, håller en god tillgänglighet och stärker såväl patientens delaktighet som valfriheten i vården. Det är även positivt att regeringen avser att ta fram en samlad strategi för en jämlik vård. I flera grundläggande avseenden är tillgängligheten till sjukvård god i . Trots det finns det fortfarande problem. Utskottet välkomnar därför de åtgärder som regeringen har vidtagit för att öka tillgängligheten till hälso- och sjukvården. En tillgänglig hälso- och sjukvård handlar t.ex. om vilka personer som omfattas av hälso- och sjukvårdssystemet och i vilken utsträckning vården faktiskt är tillgänglig för de med störst behov av vård. Det handlar också om tillgång till information och om fysisk och geografisk tillgänglighet och väntetider till vården. som det pågår en förbättring av tillgängligheten har även patientens valfrihet ökat i takt med en ökad mångfald av vårdgivare inom hälso- och sjukvårdssektorn. Utskottet ser positivt på denna utveckling. Ett stort antal nya vårdcentraler har tillkommit, vilket inte bara innebär en ökad mångfald utan också en utbyggd primärvård, vilket i sin tur är en förstärkning av den hälsofrämjande vården och en ökad tillgänglighet i allmänhet. Under den gångna mandatperioden inleddes ett arbete med en genomgripande patientsäkerhetsreform. I budgetpropositionen aviserade regeringen en fortsatt flerårig satsning på patientsäkerhet under hela valperioden 20112014. Satsningen består framför allt av ett årligt prestationsbaserat stimulansbidrag till landstingen. Utskottet välkomnar detta arbete. Utskottet ser även positivt på att regeringens satsning för att förbättra vården och omsorgen om äldre fortsätter under 20122014. Landstingen är skyldiga att införa vårdval inom primärvården genom lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV). Utskottet stöder regeringens ambition att alla landsting ska erbjuda en utökad valfrihet för den enskilde även i den specialiserade vården enligt LOV. Utskottet välkomnar därför det tidsbegränsade stimulansbidrag som införs 20122014 med detta syfte. Utskottet välkomnar regeringens reformer för valfrihet. En ökad mångfald inom hälso- och sjukvården är en viktig förutsättning för att patientens ställning i vården ska kunna stärkas. Utskottet anser att den föreslagna medelsanvisningen är väl avvägd och tillstyrker den. Därmed avstyrks motionerna So521 (S) yrkande 1 i denna del, So565 (V) yrkande 1, So567 (V) yrkande 1 i denna del, So570 (V) yrkandena 8 och 9, So619 (MP) i denna del och So621 (MP) yrkande 2. Även motionerna So287 (M), So416 (C), So521 (S) yrkande 14, So570 (V) yrkande 6, So590 (V) yrkande 3, So599 (M) och So602 (M) yrkandena 1 och 2 avstyrks. Utskottet noterar och välkomnar att en beredning pågår dels av folkhälsopolitiska rapport, dels av Statens folkhälsoinstituts och analys av vilka lärdomar som kan dras för svensk del av arbete. Vidare konstaterar utskottet att det pågår en kartläggning av ojämlikhet i hälsa inom WHO:s Europaregion. Kommissionens arbete beräknas vara klart . Utskottet anser att resultatet av det pågående arbetet bör avvaktas. Motionerna So283 (S), So453 (S), So521 (S) yrkande 31 och So541 (S) avstyrks. En sällsynt diagnos är, enligt den definition som används i , en sjukdom eller skada som leder till omfattande funktionshinder och som finns hos högst en person per 10 000. Det finns ca 300 diagnoser registrerade i kunskapsdatabas om ovanliga diagnoser. Rett syndrom är en av dessa. Sällsynta sjukdomar är ett område där det är svårt för både patienter och profession att få en överblick över utbudet av vård och stöd. Utskottet välkomnar därför den nationella funktion för samordning, koordinering och informationsspridning inom området sällsynta sjukdomar som ska inrättas av . Funktionen ska bl.a. bidra till ökad samordning och koordinering av hälso- och sjukvårdens resurser för personer med sällsynta sjukdomar och inventera tillgängliga resurser för personer med sällsynta sjukdomar. Funktionen, som ska vara på plats , ska dock inte vara en del av organisation. Utskottet noterar också att , i samråd med Kommuner och Landsting, ska ta fram underlag för en strategi för sällsynta sjukdomar i enlighet med Europeiska unionens rådsrekommendation om en satsning avseende sällsynta sjukdomar. Genom rådsrekommendationen har medlemsstaterna på olika sätt åtagit sig att stärka insatserna för sällsynta sjukdomar på ett övergripande plan. Utskottet anser att det är mycket positivt att detta arbete har påbörjats. Utskottet vill i detta sammanhang också nämna frågan om tillgång till särläkemedel. Den är viktig för många med en sällsynt diagnos. tillsattes en utredning med uppdrag att se över vissa frågor om prissättning, tillgänglighet och marknadsförutsättningar inom läkemedels- och apoteksområdet. Utskottet noterar att frågan om prissättningen av särläkemedel lyfts fram i uppdraget. Uppdraget ska redovisas . Rett Center, som är inriktat på patienter med Rett syndrom, är en viktig aktör. Rett Center har fått ekonomiskt bidrag från staten. Bidraget har uppgått till . Enligt uppgift till utskottet kommer bidraget att uppgå till även 2012. Bidraget ingår även i regeringens förslag till budgetram . Verksamhet och forskning på området måste långsiktigt säkras, enligt utskottets mening. Mot denna bakgrund får motionerna So296 (MP), So488 (V), So505 (S) och So618 (SD) anses delvis tillgodosedda. 1:8 Bidrag till psykiatri Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning under anslag 1:8 Bidrag till psykiatri. bifaller även det bemyndigande som regeringen begärt under anslaget. Vidare avslår två motionsyrkanden om annan medelsanvisning. Regeringen föreslår att anvisas under anslag 1:8 Bidrag till psykiatri. Psykiatriområdet är ett av regeringens mest prioriterade områden. Genom de satsningar som presenterades för (skr. 2008/09:185) har regeringen inlett ett omfattande förbättrings- och utvecklingsarbete som ska leda till bättre villkor för personer med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning. Det är viktigt att detta arbete fortsätter. Målsättningen med regeringens politik är att genom strategiska och mer långsiktiga satsningar åstadkomma varaktiga förbättringar inom detta område. Det är också angeläget att åtgärder vidtas som motverkar psykisk ohälsa i befolkningen, särskilt när det gäller barn och unga. Inom ramen för regeringens psykiatrisatsning har regeringen tidigare, efter beslut i , gjort överföringar mellan anslag 1:8 och andra anslag inom andra utgiftsområden, bl.a. till för utökat antal platser på psykologprogrammet. Dessa överföringsbelopp kommer att förändras i takt med att programmet byggs ut till full volym, och när det gäller psykologprogrammet vid omfattar de ca 2012 för plats- och studiemedelskostnader. Anslaget minskas med för att finansiera en utvidgning av förordningen (1998:1814) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området till att även omfatta områdena folkhälsa och stöd till efterlevande. Anslag 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ökar med motsvarande belopp. Anslaget minskas med för att finansiera andra angelägna satsningar inom utgiftsområde 9. Regeringen föreslår att den ska bemyndigas att för ramanslag 1:8 Bidrag till psykiatri besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132017. Den grundforskning som finansieras av bedrivs vanligen i form av fleråriga projekt. Följaktligen medför finansiering av forskning i form av stöd till anställningar fleråriga åtaganden. Regeringen anser därför att för ska ges möjlighet att fatta beslut om stöd till forskning som innebär åtaganden för kommande budgetår. Av propositionen framgår att regeringen, för att dra största möjliga lärdom av satsningarna under 20072011, har haft en kontinuerlig dialog med berörda organisationer och myndigheter (s. 63). Statskontoret har dessutom fått i uppdrag att följa upp och analysera hur vården och det sociala stödet till personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning har utvecklats utifrån den inriktning och de uppföljningsmått som nämns i regeringens skrivelse En politik för personer med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning (skr. 2008/09:185, bet. 2009/10:SoU2, rskr. 2009/10:11). Uppdraget ska slutredovisas . Ett av syftena med uppdraget till Statskontoret och dialogerna med berörda aktörer är att förse regeringen med underlag för den satsning som planeras inom psykiatriområdet för perioden 20122014. Under dessa år avsätts ca för att förbättra och samordna insatserna för att främja psykisk hälsa och effektivt möta och behandla psykisk ohälsa och psykisk sjukdom. Det är av central betydelse att regeringen fortsätter att driva på utvecklingen tillsammans med myndigheter och ansvariga huvudmän, landsting och kommuner. Motioner med anslagseffekt 2012 I motion So567 av m.fl. (V) yrkande 1 (delvis) yrkas att till anslag 1:8 Bidrag till psykiatri för anvisar mer än regeringen föreslagit. Motionärerna föreslår ett stimulansbidrag för utveckling av arbete med brukarrevisioner på . Vidare föreslår motionärerna ett ökat stöd till Nationella hjälplinjen med . Slutligen anför motionärerna att Nationellt Anhöriga bör få ett vidgat uppdrag till att omfatta även anhöriga till personer med funktionsnedsättningar. Motionärerna avsätter till detta. I motion So568 av m.fl. (V) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att Nationellt Anhöriga bör få ett vidgat uppdrag så att uppdraget även omfattar anhöriga till personer med funktionsnedsättningar. Nationella hjälplinjen erbjuder stöd för människor i psykisk kris eller i andra svåra livssituationer. Hjälplinjen drivs av ideella brukar- och anhörigorganisationer på det psykiska hälsoområdet. Hjälplinjen får statliga bidrag via . Nationellt Anhöriga, NkA, är en samarbetsresurs för att utveckla framtidens anhörigstöd. NkA startade sin verksamhet och verksamhetsidén är att skapa och utveckla möten mellan olika kunskaps- och erfarenhetsformer: förstahandserfarenheter hos anhörigvårdare, brukare och deras organisationer praktisk erfarenhet hos personal inom anhörigstöd och äldreomsorg organisatorisk erfarenhet och policyerfarenhet hos beslutsfattare vetenskaplig kunskap och metodkunskap hos forskare. NkA ägs av län, FoU Välfärd, , , , samt Länssamordnarna för anhörigstöd i (). Den psykiska hälsan är en allt viktigare del av människors upplevelse av välfärd och livskvalitet. Utskottet är därför positivt till att psykiatri och psykisk ohälsa är ett av regeringens mest prioriterade områden för insatser. Målsättningen är att genom strategiska och mer långsiktiga satsningar åstadkomma varaktiga förbättringar inom detta område. Ambitionen är att samhället ska erbjuda dem som drabbas av en psykisk sjukdom en vård som präglas av god tillgänglighet och likvärdighet. Utskottet anser att prioriteringarna är väl avvägda och ser positivt på att psykiatrisatsningen kommer att fortsätta även under den nuvarande mandatperioden. Det övergripande syftet är att vård- och stödinsatser ska vara kunskapsbaserade, att tillgängligheten ska vara god och att det ska finnas ett bra och varierat utbud av arbete, sysselsättning, boendeinsatser och hjälpmedel för förbättrad hälsa och förbättrat vardagsliv för personer med en psykisk sjukdom eller funktionsnedsättning. Utskottet noterar att regeringen för att samla in underlag till kommande satsningar inom psykiatriområdet, för en dialog med berörda organisationer, myndigheter och huvudmän. Statskontoret har ett uppdrag som ska slutredovisas . Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen. Därmed avstyrks motionerna So567 (V) yrkande 1 i denna del och So568 (V) yrkande 13. Utskottet tillstyrker att bemyndigar regeringen att för ramanslag 1:8 Bidrag till psykiatri besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132017. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning under anslag 1:9 Prestationsbunden vårdgaranti. avslår ett motionsyrkande om annan medelsanvisning och ett motionsyrkande om att se över möjligheten att i stället för kömiljarden investera i fler fasta vårdplatser. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslag 1:9 Prestationsbunden vårdgaranti. Regeringen ingick en överenskommelse med Kommuner och Landsting, SKL, om en nationell satsning för en fungerande vårdgaranti den s.k. kömiljarden.