bet · GY01JuU25 · 2011-05-20 00:00:00 — Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det är viktigt att följa upp hur regleringen tillämpas och vilka effekter den elektroniska övervakningen får för den enskilde. Det är därför positivt att regeringen avser att ge i uppdrag att utvärdera lagstiftningen. Som regeringen också framhåller kan, även om den föreslagna regleringen inte är utformad som en försöksverksamhet, elektronisk övervakning omprövas när tillräcklig erfarenhet om dess tillämpning vunnits. Utskottet ser inte skäl att ställa sig bakom yrkande 3 i motion Ju14 om att den elektroniska övervakningen ska införas . Utskottets förslag i korthet antar förslaget i propositionen om att ska ges möjlighet att använda två nya provtagningsmetoder vid drogkontroll: svett- och salivprov. avslår motionsyrkanden med begäran om avslag på propositionen i denna del. Jämför reservation 8 (S, MP, V). I propositionen föreslår regeringen att ska ges möjlighet att använda svett- och salivprov vid drogkontroller av ungdomar som dömts till sluten ungdomsvård. Vid de särskilda ungdomshem som drivs av institutionsstyrelsen vårdas förutom ungdomar som dömts till sluten ungdomsvård även ungdomar som vårdas med stöd av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Regeringen föreslår att de nya provtagningsmetoderna, svett- och salivprov, bör kunna tillämpas även för dem. Detsamma gäller även för personer som vårdas med stöd av lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall. Vård med stöd av den lagen ges huvudsakligen vid institutioner som drivs av . I motionerna Ju14 (S) yrkande 4, Ju15 (V) yrkande 1, 3 och 4 samt Ju16 (MP) yrkande 2 begärs det att förslaget om att införa drogkontroller genom saliv- och svettprov avslås. Motionärerna anser att metoderna inte är tillräckligt vetenskapligt utprovade och utvärderade. får enligt 18 a § lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård kontrollera genom urin-, blod- och utandningsprov om den dömde är påverkad av narkotika, alkoholhaltiga drycker, andra berusningsmedel, dopningsmedel eller sådana medel som omfattas av lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor, om man kan misstänka att det finns en sådan påverkan. Den dömde kan emellertid i vissa fall uppleva det som integritetskränkande att tvingas lämna t.ex. urinprov. Det finns möjlighet att kontrollera spår av narkotika genom prov av svett som finns på huden och salivprov. Dessa metoder för provtagningar är enklare och används inom kriminalvården som sållningsinstrument. Av propositionen framgår det att metoderna ännu inte är tillräckligt vetenskapligt utvärderade men kan, som görs inom kriminalvården, användas som sållningsinstrument (s. 24). Utskottet instämmer i regeringens bedömning att svett- och salivprov får anses som mindre integritetskränkande jämfört med de provtagningsmetoder som medges enligt nu gällande lag. Det finns enligt utskottets bedömning skäl att ge möjlighet att använda sådana prov vid drogkontroller som görs när det finns en misstanke om påverkan av narkotika, alkoholhaltiga drycker, andra berusningsmedel, dopningsmedel eller sådana medel som omfattas av lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor. Utskottet tillstyrker därmed propositionens lagförslag även i denna del och avstyrker därmed bifall till motionerna Ju14 yrkande 4, Ju15 yrkandena 1, 3 och 4 samt Ju16 yrkande 2. Utskottets förslag i korthet antar förslaget i propositionen om att en proportionalitetsprincip bör införas. Regeringen föreslår att det införs en proportionalitetsprincip i lagen om verkställighet av sluten ungdomsvård (18 b §). Regeringen anför att bestämmelserna om kontroll- och tvångsåtgärder i lagen om verkställighet av sluten ungdomsvård har stor betydelse för möjligheterna att bedriva en meningsfull vård i en drogfri och säker miljö. är det viktigt att värna om den enskildes rättssäkerhet och personliga integritet. Av 2 kap. 21 § regeringsformen framgår det att en åtgärd som innebär att kontroll eller tvång riktas mot en enskild får vidtas endast om det anses stå i rimlig proportion till syftet med åtgärden. Regeringen anför att det är angeläget att denna proportionalitetsprincip kommer till generellt uttryck i lagen. Utskottet instämmer i regeringens bedömning och tillstyrker förslaget. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Obligatoriska konfrontationer, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: bifaller motion 2010/11:Ju13 yrkande 1. Ungdomar som gjort sig skyldiga till mycket allvarlig brottslighet och dessutom orsakat oskyldiga samhällsmedborgare stort lidande ska enligt vår mening medvetandegöras om sin skuld till brottsoffret och samhället genom att man även under verkställigheten av straffet arbetar för att individen ska lära sig eget ansvar för tankar, handlingar och beteende. Ett sätt för den unge att lära sig ta ansvar för konsekvenserna av sina handlingar är att tvingas stå till svars inför sina brottsoffer med familjer om motparten önskar det. Detta medför även en sorts upprättelse för brottsoffren som lättare kan gå vidare efter ett övergrepp genom att berätta om sin situation efter brottet och ställa frågor till förövaren. Att personligen och under nyktra förhållanden tvingas möta dem man gjort illa är sannolikt en av de tuffaste situationer en förövare kan vara med om, vilket kan bidra till att den dömde får ett annat förhållningssätt till sin omvärld efter verkställigheten. Dessa konfrontationer ska givetvis vara övervakade av lämplig personal och ska erbjudas brottsoffer på frivillig basis. Jag tillstyrker således propositionen i de nu aktuella delarna, men anser att regeringen bör återkomma med ett kompletterade lagförslag i enlighet med vad jag nu anfört. Vård- och skolperspektiv, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju14 yrkande 1. Vi välkomnar en lagreglering av en individuellt utformad verkställighetsplan som även betonar att det krävs ett nära samarbete med . Emellertid behöver även samarbetet med sjuk- och hälsovården utvecklas. Många av ungdomarna inom den slutna ungdomsvården mår psykiskt dåligt eller har missbruksproblem. Barn- och ungdomspsykiatrin har i detta sammanhang en viktig roll att spela både som den unge befinner sig i ungdomsvården och tiden därefter. Vi menar att det är viktigt att regeringen även lyfter in vårdperspektivet och ser till att samarbetet stärks även på detta område. Det finns även ett stort behov av att lyfta in skolan i samarbetet. Många av de unga som slussas ut återkommer till skolan och har ett stort behov av fortsatta studier. I skolan behövs både kunskap och metoder för att kunna ta hand om dessa unga. Detta perspektiv saknas i regeringens proposition. Vi menar att regeringen på ett bättre sätt måste överväga hur skolan ska vara med i samarbetet. Utvärdering av lagstiftning om särskilt kvalificerade kontaktpersoner, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju14 yrkande 2. Den socialdemokratiska regeringen införde möjligheter för kommuner att inrätta särskilt kvalificerade kontaktpersoner. Reformen trädde i kraft . Avsikten var att tillgodose ungas behov av särskilt stöd och vägledning för att motverka risken för missbruk av beroendeframkallande medel, brottslig verksamhet eller något annat socialt nedbrytande beteende. Kontaktpersonerna skulle ge ett tätt, personligt och omfattande stöd till de unga. Reformen gällde unga . Vi menar att dessa kontaktpersoner skulle kunna vara särskilt behjälpliga när det gäller unga som behöver stöd och kontakt och som befinner sig i verkställighet av sluten ungdomsvård, men även efter det att ungdomsvården upphört. Någon utvärdering av denna reform har tyvärr inte gjorts. som regeringen nu föreslår ökade kontrollmöjligheter i form av elektronisk övervakning anser vi att man borde ta ett helhetsgrepp kring stödet till unga. Vi anser att regeringen bör se över hur reformen med särskilt kvalificerade kontaktpersoner genomförts i kommunerna. Drogfrihet vid obevakade permissioner, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju13 yrkande 2. Jag anser det vara självklart att ungdomshemmen ska vara helt drogfria till skydd för och omsorg om de unga och deras anhöriga. Detta ger även ett ökat samhällsskydd och förhindrar återfall i brott. finns det risk att en hel del ungdomar är påverkade på ungdomshemmen på grund av obevakade permissioner och bristfälliga rutiner kring drogtester, inte minst då det inte finns krav på drogfrihet för beviljande av permission. missbruk av permission kan visserligen medföra indragna permissioner framöver. Detta är knappast att främja en gynnsam utveckling hos den unge och de övriga intagna då en sådan händelse bidrar till ökad oro och att de övriga intagnas tillfrisknande försenas. De nuvarande reglerna medför även att man utsätter de anställda för risker och fara genom våld och hot i samband med rus, vilket knappast bidrar till att yrket upplevs som särskilt attraktivt. Vi anser därför att alla permissioner ska vara helt och hållet övervakade för personer som inte konstaterats vara helt fria från beroende. Detta särskilt då det är bevisat att många ungdomar inte är mogna för en alltför tidig obevakad frihet och vid återkomsten far illa på ungdomshemmen, vilket inte är acceptabelt. Framtagande av behandlingsplan, punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju13 yrkande 3. Jag anser att den dömde har ett behov av en individuellt utformad verkställighetsplan men motsätter mig att planen ska tas fram i dialog med den dömde. Detta skulle lägga ett alltför stort ansvar på en ung människa som saknar mognad och kunskap om sitt eget tillstånd. Däremot anser jag att fakta kring den dömde bör hämtas in från familj, skola, socialtjänst, polis, läkare eller andra likvärdiga kontakter där en sammanställning av problematiken bör tas i beaktande då man formar verkställighetsplanen. Det är enligt min mening av största vikt att planen innehåller konkreta åtgärder som är individuellt anpassade. Förbättrade kontrollmöjligheter, punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård såvitt avser 18 § och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2010/11:107 i denna del och motion 2010/11:Ju14 yrkande 3 och avslår motionerna 2010/11:Ju15 yrkande 2 och 2010/11:Ju16 yrkande 1. Regeringen vill införa en möjlighet att använda elektronisk övervakning för att kontrollera att de villkor som ställts om var en dömd person ska befinna sig uppfylls. Det är ett verktyg som inte funnits för unga som vistas på särskilda ungdomshem. Elektronisk övervakning är en verkställighetsform som i princip upplevs som lika ingripande som verkställighet i anstalt. När det gäller återfallsrisken för dem som använder elektronisk övervakning visade Brottsförebyggande rådets utvärdering att metoden fungerade bättre för äldre än för yngre sett utifrån andelen återfall. holländska försök med elektronisk övervakning av unga lagöverträdare har lagts ned eftersom erfarenheterna inte var positiva. Bland annat visade försöket att den elektroniska övervakningen uppfattades som betungande både för ungdomarna och deras familjer. Det finns bara spridda utvärderingar av hur elektronisk övervakning fungerar för unga lagöverträdare, och kunskapsläget är dåligt. Några analyser av effekterna av en sådan verksamhet finns inte i regeringens proposition, vilket måste anses vara en brist. Till detta ska tilläggas att den nya teknik som används genom gps-systemet torde innebära en betydligt intensivare övervakning än den stationära tekniken. En sådan övervakning ställer naturligtvis ännu högre krav på den som har denna typ av verkställighet. Frågor som uppkommer är vad en överträdelse egentligen innebär med ett sådant system och vilka effekter en överträdelse ska få. Några svar på dessa frågor finns inte i propositionen. Elektronisk övervakning måste användas restriktivt, särskilt eftersom vi inte vet vilka effekter som elektronisk övervakning har på unga lagöverträdare. Regeringen har valt att inte införa elektronisk övervakning under en prövotid. Det menar vi är fel. Vi tycker med hänsyn till kunskapsläget och det faktum att tekniken inte är prövad att en försöksperiod är lämplig. Vi menar även att det borde framgå att vårdnadshavarnas samtycke bör krävas om den unge ska vistas i sitt hem hos sina vårdnadshavare. Vi är således beredda att acceptera elektronisk övervakning men anser att regeringen bör återkomma med ett lagförslag som tillgodoser vad vi nu anfört. Förbättrade kontrollmöjligheter, punkt 6 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till 18 § lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård med den ändringen att andra stycket utgår. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Ju15 yrkande 2 och 2010/11:Ju16 yrkande 1 och avslår proposition 2010/11:107 i denna del och motion 2010/11:Ju14 yrkande 3. Intensivövervakning med elektronisk kontroll (s.k. fotboja) får enligt lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll beviljas en person som dömts till maximalt fem månaders fängelse och som i övrigt uppfyller vissa förutsättningar. Intensivövervakning är således en ersättning för fängelsestraff. Den som dömts till en påföljd som medför vård eller föreskrift om viss behandling, kan inte ersätta denna med s.k. fotboja. Vi menar att detta tydligt pekar på att det är personer som dömts till fängelse för brott och som inte har ett särskilt vårdbehov som ska kunna ersätta kortare fängelsevistelse med fotboja. Vi är också positiva till detta. Det är dock inte rimligt att jämställa ungdomar inom sluten ungdomsvård med vuxna som dömts till fängelse, särskilt inte om man beaktar de särskilt höga krav som ställs för att en ung person (maximalt ) ska få dömas till en frihetsberövande påföljd och i synnerhet fängelse. I likhet med anser vi att kontrollen över att den dömde följer uppställda villkor bättre kan utföras genom utvecklade personliga kontakter mellan den som avtjänar straffet och tjänstemän inom och . Täta samtal och andra kontakter kan påverka den enskilde bättre än den s.k. fotbojan. Regeringen anför här att fotboja ska kunna användas exempelvis då personen fullgör praktiktjänstgöring under kontrollerade former. Vi menar att personlig kontroll under praktiktjänstgöringen och transporterna till och från denna kan ha väsentligt bättre påverkan på den enskildes agerande än en fotboja. Ett införande av krav på fotboja riskerar också att ses som ytterligare ett straff för de unga. Först döms personen till sluten ungdomsvård, sedan får personen dessutom bära fotboja. Sammanfattningsvis anser vi att unga som dömts till sluten ungdomsvård inte ska tvingas bära fotboja och att regeringens förslag i denna del bör avslås. Nya provtagningsmetoder, punkt 7 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård såvitt avser att nuvarande 18 a § ska betecknas 17 a § samt avslår regeringens förslag i samma lagförslag såvitt avser ny lydelse av 17 a §, 2. avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, 3. avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Ju14 yrkande 4, 2010/11:Ju15 yrkandena 1, 3 och 4 samt 2010/11:Ju16 yrkande 2 och avslår proposition 2010/11:107 i denna del. Regeringen föreslår i propositionen att ska ges möjlighet att använda sig av två nya provtagningsmetoder vid drogkontroll: svett- och salivprov. avstyrker emellertid förslaget i sitt remissvar med motiveringen att metoderna inte är tillräckligt vetenskapligt utprovade och utvärderade. Vi delar slutsatser om att provresultat genom drogtester är integritetskänsliga uppgifter och att felaktiga svar kan få stora konsekvenser för den enskilde. Det är viktigt att påpeka att det rör sig om ungdomar och att förtroendefulla relationer betyder mycket i behandlingen av unga människor. Om provresultat innehöll en osäkerhet om deras egentliga värde, skulle det kunna innebära att unga blev misstänkta för droganvändande utan tillräckligt stark grund. Detta kan undergräva arbetet med att behandla dessa ungdomar. Provresultat kan även ge falska bilder om att allt står rätt till fast så inte är fallet. Vi anser därför att regeringens förslag om nya drogkontroller genom svett- och salivprov ska avslås. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:107 Förbättrad utslussning från sluten ungdomsvård: antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård, 2. lag om ändring i lagen (1998:870) om vård av missbrukare i vissa fall, 3. lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. 2010/11:Ju13 av och (båda SD): begär att regeringen lägger fram förslag om obligatoriska konfrontationer mellan brottsoffer och gärningsmän i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av drogfrihet innan permission med elektronisk övervakning tillåts. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behandlingsplaner och åtgärder helt ska tas fram genom myndigheternas försorg. 2010/11:Ju14 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lyfta in vård- och skolperspektivet i samarbetet med . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om särskilt kvalificerade kontaktpersoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en elektronisk kontroll . avslår förslaget om att införa drogkontroller genom saliv- och svettprov. 2010/11:Ju15 av m.fl. (V): avslår regeringens förslag om nya provtagningsmetoder för kontroll av narkotika, alkoholhaltiga drycker eller andra berusningsmedel enligt 17 a § lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård, förkortad LSU. avslår regeringens förslag om användning av elektroniska hjälpmedel i nya 18 § näst sista stycket lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård, förkortad LSU. avslår regeringens förslag om nya provtagningsmetoder för kontroll av narkotika, alkoholhaltiga drycker eller andra berusningsmedel enligt nya 32 a § lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall. avslår regeringens förslag om nya provtagningsmetoder för kontroll av narkotika, alkoholhaltiga drycker eller andra berusningsmedel enligt nya 17 a § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. 2010/11:Ju16 av m.fl. (MP): avslår regeringens förslag om att använda elektroniska hjälpmedel i nya 18 § näst sista stycket lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård, förkortad LSU. avslår regeringens förslag om skyldighet att lämna utandnings-, saliv- eller svettprov i LSU, lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall och lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Förbättrad utslussning från sluten ungdomsvård beslutade att ge socialutskottet möjlighet att yttra sig över proposition 2010/11:107 Förbättrad utslussning från sluten ungdomsvård samt de motioner som kunde komma att väckas med anledning av propositionen. begränsar yttrandet till att avse avsnitt 5.1 i propositionen samt de frågor som tas upp i motionerna Ju14 (S) yrkandena 1 och 2 samt Ju13 (SD) yrkande 3. Regeringen konstaterar i propositionen att ungdomar som döms till påföljden sluten ungdomsvård har gjort sig skyldiga till mycket allvarlig brottslighet. Påföljden avtjänas vid särskilda ungdomshem och är lägst och högst . Enligt regeringen är övergången från ungdomshem till ett liv i frihet en kritisk period då risken för återfall i brott är hög. Regeringen konstaterar vidare att verkställighetsplaneringen och utslussningsarbetet har brister, bl.a. upprättas en fjärdedel av behandlingsplanerna utan medverkan och cirka en tredjedel av de dömda saknar planerad utslussning. För att åtgärda vissa brister inom verksamhetsplanering och utslussningsarbete när det gäller särskilda ungdomshem föreslår regeringen ett antal åtgärder som ska förbättra verkställigheten och öka möjligheterna till successiv utslussning under kontrollerade former. Regeringen föreslår att det i lag regleras att en individuellt utformad verkställighetsplan ska upprättas för den dömde. Så långt som det är möjligt ska planen tas fram i dialog med den dömde. Förutom behandlingsbehov ska även t.ex. utbildning och boende planläggas. Det är som ska planlägga och genomföra verkställigheten efter samråd med på den dömdes hemort. Statens institutionsstyrelses ansvar för hela verkställigheten tydliggörs. betonar regeringen att en väl planerad och genomförd verkställighet förutsätter ett nära samarbete mellan institutionsstyrelsen och , särskilt för att säkerställa att de åtgärder som vidtagits under verkställigheten kan fortsätta efter frigivningen. Den dömde ska under den senare delen av verkställigheten förberedas för ett liv i frihet genom konkreta åtgärder. Enligt regeringen bör det i normalfallet innebära att det under utslussningen görs någon form av kvalificerad insats utanför det särskilda ungdomshemmet. Förberedelserna kan röra olika områden, t.ex. utbildning, praktik, bostad eller fritidsaktiviteter. Ändringarna, som huvudsakligen görs i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård, föreslås träda i kraft . I motion 2010/11:Ju14 av m.fl. (S) begärs tillkännagivanden om att även lyfta in vård- och skolperspektivet i Statens institutionsstyrelses samverkan med andra myndigheter (yrkande 1) samt om en översyn av hur systemet med särskilt kvalificerade kontaktpersoner genomförts i kommunerna (yrkande 2). Mot bakgrund av att många av de ungdomar som tas om hand inom den slutna ungdomsvården mår psykiskt dåligt, har missbruksproblem eller har behov av fortsatta studier, anser motionärerna att samarbetet med hälso- och sjukvården samt skolan behöver utvecklas. I motion 2010/11:Ju13 av och (SD) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att behandlingsplaner och åtgärder helt ska tas fram genom myndigheternas försorg och inte genom en dialog med den dömde. Vid socialutskottets sammanträde redogjorde generaldirektör , , för myndighetens verksamhet bl.a. när det gäller ungdomar som döms till sluten ungdomsvård. Förslagen i proposition 2010/11:107 syftar till att förbättra förutsättningarna för att bedriva ett strukturerat, intensifierat och kontrollerat utslussningsarbete för ungdomar som döms till sluten ungdomsvård.