bet · GY01FiU34 · 2011-06-14 00:00:00 — Kommuner och Landsting beräknar att landstingen kommer att redovisa ett underskott . Variationen är också stor inom respektive sektor, där vissa kommuner och landsting går med stor vinst medan andra måste göra neddragningar som en följd av underskott. Beräkningar från visar på att kommunsektorn beräknas klara balanskravet 20122015, dock inte i nivå med ekonomisk hushållning. På kommer troligen kostnaderna för sektorn att stiga i takt med att befolkningen åldras och kraven på välfärden växer. Regeringens bedömning är att 22 000 personer fått lämna sina jobb i skolan, vården och omsorgen som en följd av den ekonomiska krisen, detta trots att regeringen betalade ut i tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och landsting. menar att pengarna kom för sent och med för kort varsel. Vi anser att kommuner och landsting behöver långsiktiga förutsättningar för sin planering och har svårt att använda denna typ av kortsiktiga stöd till anställningar, vilka kräver långsiktig finansiering. Därför kunde kommunerna inte undvika att säga upp personer, och de kunde inte heller nyanställa. De signaler som regeringen gett om att kommunerna gör bäst i att spara har medfört att besparingar redan inletts, vilket har lett till att antalet anställda i offentlig sektor har minskat. menar att dessa uppsägningar inom offentlig sektor hade kunnat förhindras med tidigare och tydligare besked. Mindre personal i välfärden leder till att unga lämnar skolan utan den kunskap och det självförtroende som behövs för att de ska klara sig i arbetslivet. Det leder också till att äldre får mindre omsorg och att kvaliteten på vården blir sämre. anser att kvaliteten i välfärden måste förbättras och kommunerna ges rimliga planeringsförutsättningar. Regeringens försämringar av arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen har också medfört att allt fler måste söka försörjningsstöd från kommunen. Allt fler unga tvingas också söka ekonomiskt bistånd. Enligt () ökade antalet personer som söker ekonomiskt bistånd från 80 000 till 94 000 personer 20062010. KI bedömer att antalet kommer att öka ytterligare till 100 000 personer 2012. Detta har lett till att kommunerna har fått kraftigt ökade kostnader. Kostnaderna för ekonomiskt bistånd ökade enligt regeringen . Vi anser att barnen och de äldre fick betala en alltför stor del av notan för finanskrisen. kom rapporter från som visar att varje anställd på fritis nu ansvarar för 21,5 barn. Det är flera barn än 2000 och flera barn än 1990. har var femte barngrupp i barnomsorgen flera än 20 barn, vilket är flera än 2003. konstaterar att utvecklingen mot allt fler stora grupper i förskolan riskerar att kraftigt försämra kvaliteten. Många förskollärare och fritidspedagoger vittnar också om en ohållbar arbetssituation, där stress och buller är en del av vardagen för såväl barn som vuxna. vill använda resurserna framöver till att bygga upp det som krisen bröt ned. Vi måste satsa på att minska barngrupperna i förskolan och på fritis. Vi måste också satsa på fler händer i vården och omsorgen så att våra äldre kan få en värdig omsorg och kvaliteten i hälso- och sjukvården stärkas. har en vision om ett lärande samhälle där vi rustar barn och unga med den kompetens som behövs för att de självständigt ska kunna kliva ut i en global värld och etablera sig på sina egna villkor. Genom ökad forskningsanknytning kan vi stärka likvärdigheten och kvaliteten i skolan över hela landet. Forskningen kring skolan ska vara relevant för det som sker i klassrummen, och skolan behöver tydligare strategier för att jobba mer forskningsbaserat. vill därför öka den klassrumsnära forskningen och möjligheterna för fler lärare att forska på deltid. Kommunsektorns ekonomi är på kort sikt relativt god men kommer troligen att försämras . kommer därför att göra en bedömning av de framtida behoven i kommunsektorn och se till att sektorn ges rimliga planeringsförutsättningar för en generell välfärd som omfattar alla människor. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2010/11:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. 2010/11:Fi7 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slopa sfi-bonusen och åtgärda Skolinspektionens anmärkningar. 2010/11:Fi8 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvecklingen inom den kommunala sektorn. Utvecklingen inom den kommunala sektorn beslutade att yttra sig till finansutskottet över skrivelsen Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2010/11:102) i de delar som berör utskottets beredningsområde. Utskottet begränsar sitt yttrande till att avse den del av skrivelsen som tar upp skolan och svenskundervisning för invandrare (sfi) samt motionerna 2010/11:Fi8 (S) och 2010/11:Fi7 (SD). Ur skrivelsens (skr. 2010/11:102) redovisning av verksamhetsutvecklingen för skolan kan följande nämnas. sjönk det genomsnittliga meritvärdet i 2010. Andelen behöriga till gymnasieskolans nationella program var , vilket är den lägsta andelen sedan det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet infördes /98. Skillnaden i slutbetyg mellan olika elevgrupper var fortsatt stora. Framför allt var skillnaden stor vid jämförelser baserade på föräldrarnas utbildningsbakgrund. Det fanns också skillnader vid jämförelser mellan kön och elevers bakgrund (svensk eller utländsk), även om invandrade elevers resultat närmade sig svenska elevers resultat. De svenska resultaten hade i den senaste PISA-studien1[ är en OECD-studie som mäter kunskaper i läsförståelse, matematik och naturvetenskap. Nästan en halv miljon 15-åringar från sammanlagt 65 länder eller regioner deltog i 2009. I deltog 4 567 elever.] försämrats inom samtliga undersökta ämnen. Svenska 15-åringars läsförståelse var 2009 på en genomsnittlig nivå i ett internationellt perspektiv. I alla tidigare PISA-undersökningar (2002, 2003 och 2006) presterade svenska elever över genomsnittet av . I naturvetenskap presterade svenska 15-åringar under OECD-genomsnittet och i matematik presterade svenska elever liksom 2006 på en genomsnittlig nivå. Inför förändringen av tillträdesreglerna till universitet och högskolor läste gymnasieeleverna i betydligt högre utsträckning än tidigare kurser som gav dem meritpoäng, t.ex. högre kurser i matematik och moderna språk. Andelen elever som läste utökat program ökade och andelen elever som läste reducerat program minskade. Mellan och minskade också andelen elever som nådde grundläggande behörighet till högskoleutbildning , vilket troligen också hänger samman med ändrade tillträdesregler. Andelen elever i fristående gymnasieskolor ökade från mellan läsåren 2009/10 och 2010/11 som elevkullarna i gymnasieskolan minskade (s. 106130). Socialdemokraterna framhåller i motion 2010/11:Fi8 att den bistra ekonomiska verklighet som många kommuner märker av kanske som tydligast urskiljs i skolan. Detta illustreras av sjunkande meritvärde i grundskola, av att andelen behöriga till gymnasieskolans nationella program var det lägsta /98 och av försämrade resultat i den senaste inom samtliga undersökta ämnen. Den kommunala sektorn redovisade ett starkt ekonomiskt resultat . Trots detta uppvisar skolan i många avseenden relativt svaga resultat. Utskottet är övertygat om att de beslutade reformerna , t.ex. en ny skollag, en reformerad gymnasieskola, en ny betygsskala, legitimation för lärare och en ny lärarutbildning tillsammans med tydligare kommunala prioriteringar ska leda till att resultatutvecklingen i skolan förbättras Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motion 2010/11:Fi8. Ur skrivelsens redovisning av verksamhetsutvecklingen för svenskundervisning för invandrare (sfi) kan följande nämnas. Antalet elever i sfi har ökat kraftigt och uppgick till drygt 91 000 elever. Detta var en ökning med 9 100 elever jämfört med och det högsta antalet elever i sfi . Sambandet mellan studieresultat och utbildningsbakgrund är starkt, men varierar också mellan olika åldersgrupper och språkgrupper. Skolinspektionen har sammanställt kvalitetsgranskningar om hur utbildningen formas efter elevernas förutsättningar och mål (rapport 2010:7). Granskningen omfattar 25 kommuner. Skolinspektionens granskning ger exempel på väl fungerande verksamheter, men också på områden som behöver stärkas för att höja utbildningens kvalitet. Individuell kartläggning och studieplanering behöver påverka utbildningens utformning i större omfattning. Granskningen visar att undervisningen i större utsträckning behöver utgå från individens erfarenheter, intressen och mål. Även möjligheten för eleverna att påverka utbildningens utformning behöver stärkas. Försöksverksamheten med prestationsbaserad stimulansersättning inom sfi, s.k. sfi-bonus, inleddes i 13 kommuner. Sfi-bonusen permanentades , vilket innebär att nyanlända invandrare i samtliga kommuner får samma stimulans att lära sig svenska snabbare. har i uppdrag att betala ut ersättning till kommunerna för utbetald sfi-bonus och för administrativa kostnader enligt förordningen (2010:1030) om prestationsbaserad stimulansersättning inom svenskundervisning för invandrare (s. 135138). föreslår i motion 2010/11:Fi7 att sfi-bonusen avskaffas. Motionärerna hänvisar till att sfi-bonusen sänder helt fel signaler till de sfi-studerande genom att dela ut bonus endast för att den studerande åstadkommit vad som förväntas eller t.o.m. krävs. De eventuella medel som frigörs vid avskaffandet av sfi-bonusen bör användas till att åtgärda de brister som framkommit i Skolinspektionens granskning av sfi-undervisningen. Med anledning av Skolinspektionens rapport (rapport 2010:7) konstaterade regeringen i budgetpropositionen följande (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 111). De som deltar i sfi har skilda erfarenheter och mål och därför behöver utbildningen i större utsträckning utformas efter individen. Möjligheten för deltagarna att påverka utbildningen behöver stärkas. Kommunerna behöver också bli bättre på att följa upp och utvärdera den sfi som bedrivs. För att kommunerna ska lyckas skapa en individanpassad sfi krävs ofta ett nära samarbete mellan sfi, socialtjänst och Arbetsförmedlingen. Utskottet vill i likhet med regeringen framhålla att det är för lite av individuell anpassning av sfi-undervisningen. I sammanhanget bör dock påminnas om att det i fråga om sfi-undervisningen har vidtagits och alltjämt pågår en lång rad satsningar och åtgärder, att en utredning om sfi-peng har aviserats (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 64) och att beredning av betänkandet Tid för snabb flexibel inlärning (SOU 2011:19) från Utredningen om en tidsbegränsad sfi pågår samt att regelverket för sfi i flera hänseenden ändrats. En av dessa genomförda ändringar av regelverket gällande sfi innebär att sfi-bonusen permanentats fr.o.m. . uttalade i samband med att sfi-bonusen permanentades bl.a. följande (bet. 2009/10:AU12 s. 12). En sfi-bonus bör kunna motivera nyanlända invandrare att påbörja sfi , bidra till att förbättra deras närvaro i utbildningen och uppmuntra till extra ansträngningar för att snabbt nå godkänd nivå i studierna. Därmed förbättras också deras möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. anser att arbetsmarknadsutskottets uttalande om sfi-bonusen alltjämt är relevant. Av det anförda följer att utskottet inte delar den uppfattning som framförs i motionen om avskaffande av sfi-bonusen. Motion 2010/11:Fi7 avstyrks därför. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (FP), (S), (S), (FP), (MP), (KD), (SD), (M) och (C). Skolan (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Den bistra ekonomiska verklighet som många kommuner märker av urskiljs kanske som allra tydligast i skolan. sjönk det genomsnittliga meritvärdet i /10 efter att successivt ha ökat sedan det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet började tillämpas /98. var andelen grundskoleelever som uppnådde behörighet till gymnasieskolans nationella program , vilket var den lägsta andelen . De svenska resultaten har i den senaste försämrats inom samtliga undersökta ämnen. Svenska 15-åringars läsförståelse var 2009 på en genomsnittlig nivå i ett internationellt perspektiv. I alla tidigare PISA-undersökningar (2002, 2003 och 2006) presterade svenska elever över genomsnittet i . I naturvetenskap presterade svenska 15-åringar under OECD-genomsnittet och i matematik låg svenska elevers prestationer liksom 2006 på en genomsnittlig nivå. De svagare eleverna har blivit fler, nästan en femtedel av de svenska eleverna nådde inte upp till basnivån i läsförståelse. Vi vet att ungdomar som saknar slutbetyg har stora svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden och få en egen försörjning. Vi ser också tecken på att de ökande klyftorna i samhället yttrar sig också på skolans område. Mot denna bakgrund tillstyrker vi motion 2010/11:Fi8. Svenskundervisning för invandrare (SD) (SD) anför: Att människor som på ett eller annat sätt utmärker sig och presterar mer än vad som rimligen kan förväntas också premieras för sina bedrifter, är i sig inget negativt tvärtom. Inte sällan visar det sig också att det är strikt materiella eller pekuniära bonussystem som har störst inverkan på prestationer. Det sänder dock helt fel signaler att dela ut en bonus enkom för att någon åstadkommit vad som förväntas eller t.o.m. krävs. Ett normalt företag delar exempelvis inte ut bonus till en anställd för att han eller hon kommit till jobbet. På samma sätt är det olämpligt och direkt orimligt att vårt samhälle ska lägga sig på en så pass låg ambitionsnivå att staten eller kommunen delar ut bonusar för att någon har presterat vad som förväntats eller har fullgjort sina skyldigheter. Skolinspektionen har i sin granskning (rapport 2010:7) konstaterat att sfi-utbildningen har brister, huvudsakligen när det gäller individuell kartläggning och studieplanering. bör med hänvisning till vad som framförts tillkännage för regeringen som sin mening att alla sorters bonusar inom sfi-systemet bör avskaffas. Vidare bör Skolinspektionens anmärkningar i nämnda rapport tas i beaktande och åtgärdas. Slutligen bör eventuella medel som frigörs när man avskaffar sfi-bonusen satsas på att åtgärda Skolinspektionens anmärkningar i rapporten. Mot denna bakgrund tillstyrker jag motion 2010/11:Fi7. I finansutskottets betänkande FIU34 behandlar finansutskottet skrivelsen 2010/11:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn.Skrivelsen utgör regeringens årliga redovisning av ekonomin och verksamheterna i kommuner och landsting. Redovisningen avser i huvudsak förhållandena till och med verksamhetsåret 2010.I skrivelsen lämnar regeringen en översiktlig redovisning av hur ekonomin och verksamheterna har utvecklats i kommuner och landsting. Redovisning av den kommunala ekonomin innefattar i huvudsak resultatutvecklingen, sysselsättningsutvecklingen och utvecklingen av statliga bidrag till kommunsektorn.Redovisningen av utvecklingen i den kommunala verksamheten omfattar i huvudsak utvecklingen inom de obligatoriska verksamheterna vård, skola och omsorg. Redovisningen syftar till att beskriva hur dessa verksamheter utvecklats i förhållande till de nationella mål som regering och riksdag har formulerat.I samband med skrivelsen har två motioner väckts. Den ena är skriven av ett flertal socialdemokrater och handlar om stöd till kommunala sektorn. Den andra är skriven av sverigedemokrater och handlar om slopande av SFI-bonusen.Inga reservationer är anmälda.Herr talman! Låt oss efter denna inledning lämna över ärendet för debatt. Jag skulle vilja utbringa ett fyrfaldigt leve och framföra mina stora gratulationer till kommuner och landsting för ett alldeles förträffligt finansiellt resultat för år 2010.Överskottet överträffade alla prognoser och landade på , vilket var en klar förbättring jämfört med . Förklaringen lyder tillfälligt höjda statsbidrag i form av ett konjunkturstöd men också en återhållsam kostnadsutveckling.Bilden ser dock lite annorlunda ut om man rensar bort det tillfälliga konjunkturstödet, som de facto håller på att avvecklas. Resultatet skulle då landa på mer blygsamma 8 miljarder, och 72 kommuner och 5 landsting skulle ha redovisat underskott.En utvärdering visar att många inte är odelat positiva till den här typen av tillfälliga stöd, som kan innebära försämrade planeringsförutsättningar långsiktigt.Kommunerna har dock sammantaget uppvisat positiva resultat, men med relativt stora variationer. Så många som 109 av landets kommuner och 12 av landets landsting har haft negativt resultat ett eller , så 2 miljarder finns fortfarande kvar som ackumulerat underskott. Det är pengar som måste återställas.Herr talman! Att kommuner och landsting har ett ansvar för en långsiktigt hållbar ekonomi är förstås oerhört väsentligt, för att inte säga helt avgörande, för att garantera den generella välfärden.För 2010 uppgick det finansiella resultatet till som andel av skatteintäkter och generella statsbidrag. Det får ses som ett mycket bra resultat.Efter den finansiella djupfrysningen ser vi nu hur den ekonomiska återhämtningen tinar upp alltmer. Det betyder att många kommuner och landsting kan andas ut en smula efter att ha kommit ur denna kris, mer eller mindre med hjärtat i halsgropen.Herr talman! Resultatet på 19 miljarder kan tyckas strålande, åtminstone vid första anblick. Syftet med denna skrivelse är dock, som vi hörde, att redovisa utvecklingen av de obligatoriska verksamheterna som skola, vård och omsorg och beskriva hur de har utvecklats i förhållande till de nationella mål som riksdag och regering har beslutat.Då händer det saker. Då förändras bilden. Skenet mattas plötsligt av när verklighetens brister klibbar sig fast likt en fet hinna på de gnistrande miljardprismorna.Det handlar om en verklighet där våra elever inte når kunskapsnivåerna i . Det handlar om en verklighet där demensboenden är underbemannade. Det handlar om en verklighet där allt fler söker ekonomiskt bistånd för att klara sitt uppehälle. Det är jag talar om.Herr talman! Lika tillgång till utbildning och likvärdig utbildning är viktiga fundament i skollagen liksom att elever som behöver särskilt stöd också ska få det. Alla elever ska oavsett social bakgrund och ekonomiska förutsättningar ges samma möjligheter att uppnå målen.Hur såg verkligheten ut ? sjönk det genomsnittliga meritvärdet. Andelen elever som inte klarar är den högsta sedan gymnasiebehörighet infördes 1998.Enligt den senaste , som mäter kunskaper i läsförståelse, matematik och naturkunskap, hade de svenska resultaten försämrats inom samtliga områden. Studien visar, herr talman, att de svaga eleverna har blivit fler och att klyftorna mellan skolor och elever har ökat.Hur kan det bli så här i ett som sägs styras av ordning och reda, hårda kunskapskrav och regelbundna kunskapstester?Skolbarnsomsorgen är ett annat sorgligt kapitel. Tillsammans med förskoleverksamheten ska den bidra till goda uppväxtvillkor genom att stödja och stimulera barns utveckling och lärande.Hur såg verkligheten ut ? Den granskning som Skolinspektionen genomförde är ingen rolig läsning. Den visar med all tydlighet på att det pedagogiska uppdraget får stå tillbaka på grund av de stora barngrupperna, som har ökat . Personalen hinner inte med, och de flesta barn slutar på fritids redan före årskurs 4.Herr talman! Ännu ett i raden av verksamhetsområden med påfallande brister är äldreomsorgens särskilda boenden. Det är en boendeform som ska vara bemannad med personal dygnet runt och där man ska känna trygghet och ha möjlighet att påkalla hjälp dygnet runt via larm.Hur såg verkligheten ut ? Enligt lämnas demenssjuka personer inlåsta utan uppsikt vid sex av tio demensboenden. Det är skrämmande, säger , att en så stor del av demenssjuka inte ges ordentlig trygghet och säkerhet. Det är en mycket vårdkrävande grupp som behöver närhet till personal dygnet runt.Hur, herr talman, kan det bli så här i ett som sägs värna om en värdig, högkvalitativ och tillgänglig äldreomsorg?Det kanske mest anmärkningsvärda bristområdet av alla är det som omfattar kommunernas ekonomiska bistånd, det vi i vardagstal kallar socialbidrag. av svenska folket har tvingats söka ekonomiskt bistånd för att ha råd med hyra, mat och kläder. Enligt är arbetslösheten den främsta orsaken. Hälften av biståndsmottagarna saknar en arbetslöshetsförsäkring. Minst lika allvarligt är att många sjukskrivna tvingas ansöka om bistånd på grund av att de saknar sjukpenning.Hur kan det bli så här i ett som sägs styras av arbetslinjens särställning och ett minskat utanförskap?Herr talman! Så här ser de bistra och karga rummen ut för många människor i , långt från de gnistrande kristallkronornas salar. Grattis än en gång, kommuner och landsting, till ett fantastiskt glädjande besked om ett finansiellt resultat på 19 miljarder. Det finns dock mycket oroväckande smolk i denna glädjebägare. Tonerna från det fyrfaldiga levet klingar en aning falskt när facit visar att allt fler elever inte når kunskapsnivåerna, att allt fler demensboenden är underbemannade och att allt fler tvingas söka ekonomiskt bistånd för att klara sitt uppehälle i . kan bättre.Jag yrkar bifall till motionen och reservation nr 1. (Applåder)I detta anförande instämde (V). Det pratas ofta om att vi inte har råd med välfärden. Visst behöver det planeras inför utmaningarna, men framför allt handlar det om att se till att få ett folk i arbete och om politisk vilja.Det stora problemet är, som jag ser det, hur vi ska få människor att vilja jobba i välfärden . Om medelinkomsten är för en heltidsarbetande kommunalare, det vill säga alla de som tar hand om våra äldre och våra barn, vem vill då jobba med det? Vi låter dem ta ansvar för våra guldklimpar, för våra ögonstenar. Vi låter dem ta ansvar för våra far- och morföräldrar och för våra föräldrar så att de får ett bra liv. De tar ansvar på ett föredömligt sätt, men med skamligt låg lön och alltför ofta med för lite resurser. De kämpar och sliter men plånboken blir inte tjockare för det. Orsaken är ett bristande politiskt ansvarstagande. De kvinnor som med sitt slit bär välfärden på sina axlar får ta det ekonomiska ansvaret. Finansminister tycker, till skillnad från de allra flesta, att lönerna är för höga och därför behöver sänkas. Han anser att ingångslönen på för dem som jobbar i förskolan och äldreomsorgen är för hög. Därför har han uppmanat kommunpolitikerna att hålla tillbaka lönerna. Borgs ideologiska bas har väl aldrig varit så synlig som med det uttalandet. Högavlönade män ska belönas, men hårt arbetande kvinnor i välfärden ska ha sänkta löner. kanske han till och med vill se mer av det avlönade professionella arbete som sker i förskolor, hemtjänst med mera ske gratis i hemmet.Om inte frågan om de låga lönerna i välfärden kommer upp på dagordningen och därmed höjs hjälper det inte vad vi gör i fråga om finansieringen av välfärden eftersom ingen kommer att vilja jobba där.Herr talman! har vi förlorat 40 000 välfärdsarbetare i kommuner och landsting. Det får konsekvenser. av alla småbarn går i barngrupper med 21 barn eller fler. På fritids har varje pedagog hand om 31 barn. I tv har vi tagit del av hur äldres omsorg missköts eftersom personalen inte hinner med. De vågar inte anmäla missförhållandena för då förlorar de jobben. Dementa lämnas ensamma . Landsting efter landsting säger upp anställda.Regeringen kunde ha räddat de här jobben men valde att i stället sänka skatten. har skatterna sänkts med tio gånger mer än vad skolan har fått i resurstillskott.Jag skulle tro att det är jag som ensam representant för som kommer att ta upp och kritisera privatiseringen av välfärden. Det är självklart inte bra eftersom en majoritet av svenska folket ifrågasätter vinster i välfärden. Inte ens borgerliga väljare vill ha vinster i välfärden. Sex av tio säger nej, visar en undersökning. Glädjande nog har ett flertal tidningar börjat granska privatiseringarna, framför allt hur riskkapitalbolagen agerar. Det är både nödvändigt och bra.