bet · GZ01NU1 · 2011-12-09 00:00:00 — Från anslaget Finansiering av rättegångskostnader (1:21), som är beräknat till , finansieras kostnader med anledning av mål och ärenden som avser överklaganden av beslut eller vari för talan. Det är mycket svårt att prognostisera utgifterna under anslaget eftersom utbetalningen är beroende av utgången i olika domstolsförhandlingar där för statens talan. Om enligt domstolens avgörande blir skyldigt att ersätta motparten för dennes rättegångskostnader, ska sådan ersättning enligt lag betalas ut skyndsamt. föreslår regeringen att anslaget höjs med till en nivå på för att kunna hantera variationer i utgiftsutvecklingen. Anslaget Bidrag till kommersialisering av kunskap och innovation m.m. (1:22), som är beräknat till , finansierar tidig marknadskompletterande såddfinansiering och affärsutveckling med syfte att öka affärsskapandet av forsknings- och kunskapsrelaterade affärsidéer med stor marknadspotential hos . I enlighet med den forskningspolitiska propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) föreslår regeringen att anslaget tillförs 2012. Från anslaget Exportfrämjande (2:3), som är beräknat till ca , finansieras det statliga uppdraget till exportråd (), exportfrämjande insatser, särskilda främjande- och handelspolitiska insatser samt Sverigeprofilering till stöd för främjande. verksamhet grundar sig på ett avtal mellan staten och allmänna utrikeshandelsförening. Regeringen prioriterar ett aktivt exportfrämjande som möter de små och medelstora företagens behov. Regeringen fäster stor vikt vid att möjligheter till synergier och samverkan mellan främjandets olika delar tas till vara, liksom mellan myndigheter och organisationer på nationell, regional och lokal nivå som arbetar med företagsutveckling och internationalisering. görs genom en överenskommelse mellan regeringspartierna och Socialdemokraterna en särskild satsning på riktade exportfrämjande åtgärder. Satsningen ska inriktas på att främja exporten i små och medelstora företag och att främja handeln med de s.k. BRIC-länderna (, , och ) samt . Satsningen riktas särskilt till viktiga framtidsbranscher. Genom överenskommelsen avsattes i höständringsbudgeten (prop. 2011/12:2, bet. 2011/12:FiU11). Med anledning av denna satsning höjs nivån 2012 med i jämförelse med vad som anslogs i budgetpropositionen , och nivån vidmakthålls under resten av mandatperioden. Prioriterade insatser inom exportfrämjandet är regional exportrådgivning, liksom projektet (ett projekt för att bättre tillvarata den resurs som utgörs av svenska företagare med utländsk bakgrund eller utländsk kompetens). Regeringen anser att det är angeläget att de goda erfarenheterna av samarbetet mellan staten och näringslivets intressenter i den framgångsrika gemensamma satsningen i i tas till vara. Regeringen föreslår att anslaget ökas med (inklusive en engångsanvisning på 2012). Anslaget Investeringsfrämjande (2:4), som är beräknat till ca , används för verksamheten rörande investeringsfrämjande åtgärder i vid Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ). Regeringen ser investeringsfrämjandet som ett viktigt instrument inom tillväxtpolitiken. Regeringen fäster stor vikt vid att möjligheter till synergier och samverkan mellan främjandets olika delar tas till vara, liksom mellan myndigheter och organisationer på olika nivåer som arbetar med företagsutveckling och internationalisering. Enligt regeringen finns det vissa möjligheter till effektivisering av investeringsfrämjandets utlandsorganisation. Regeringen föreslår att anslaget minskas med med anledning av beräknade effektivitetsvinster i utlandsorganisationen. Anslaget Avgifter till internationella handelsorganisationer (2:5), som är beräknat till ca , används för avgifter och bidrag för deltagande i vissa internationella närings- och handelspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer är medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta och valutakursernas utveckling. Anslaget belastas främst för avgifter och bidrag till följande organ: (), Internationella rådet för samarbete på tullområdet, och Internationella byrån för utställningar i . Deltagandet bedöms av regeringen som nödvändigt för att möjliggöra svensk påverkan och ett aktivt svenskt deltagande i internationellt samarbete samt för att ska kunna dra nytta av det internationella regelverket på handelspolitikens område. Anslaget ska enligt regeringens förslag höjas med med hänvisning till avgifternas utveckling i aktuell valuta, framför allt vad gäller avgiften till WTO. Anslaget Bidrag till standardiseringen (2:6), som är beräknat till ca , används för statsbidrag till (), som övertagit flertalet av det tidigare Standardiseringsråds (SSR) uppdrag, varav uppgiften att främja standardiseringen är den viktigaste. Bidraget används även för att skapa en fastare struktur för samordning av statens deltagande i standardiseringsarbetet. En minskning av anslaget med föreslås, då särskilda tidsbegränsade insatser övergår i annan form. Regeringen begär också bemyndiganden av avseende ett antal anslag och verksamheter. Det gäller bemyndiganden att besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag. De anslag som berörs är följande: Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling (1:2), Näringslivsutveckling m.m. (1:5), geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning (1:9) och Exportfrämjande verksamhet (2:3). Tidsramarna för de föreslagna bemyndigandena framgår av förslagen till riksdagsbeslut punkterna 24 och 6. Vidare begär regeringen ett bemyndigande att besluta om kapitaltillskott på högst till Ersättningsmark i och bemyndiganden avseende exportkreditgarantier (), investeringsgarantier (), en obegränsad upplåningsrätt i för skadeutbetalning för samt en låneram () och kreditgaranti för upplåning () för AB . Motioner om anslagen m.m. I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:N348 föreslår motionärerna att det ska avsättas för utgiftsområde 24 utöver vad regeringen föreslagit. Medlen ska användas för ett nytt anslag för att inrätta former för strategisk samverkan mellan forskning och näringsliv för att stärka den svenska konkurrenskraften. I kommittémotionerna 2011/12:N344 (S) och 2011/12:Ub461 (S) redovisar motionärerna med likartade motiveringar hur det föreslagna nya anslaget ska användas. I den förstnämnda motionen föreslås tre tillkännagivanden om vikten av branschprogram som en del av omställningen till en konkurrenskraftig industri, om vikten av en innovationsstrategi och behovet av kraftfulla satsningar på strategiska innovationsområden och om behovet av en långsiktig prioritering och samverkan för medicinsk forskning och utveckling. I den andra motionen begärs ett tillkännagivande om vikten av en kraftfull innovationsstrategi. Innovationskluster och utvecklingsregioner är viktiga om ska kunna attrahera internationella forskningsinvesteringar, anför motionärerna. De menar att näringslivets behov av forskningsinsatser måste tillgodoses och tillgången till riskkapital förbättras. I nära dialog med näringslivet bör det byggas upp nya branschprogram, vilka anses kunna fylla en viktig funktion för omställning av industrin så att den förblir konkurrenskraftig. Inom ramen för branschprogrammen bör det finnas goda förutsättningar att bygga upp strukturer för kunskapsöverföring och teknikutveckling mellan och industrin genom innovationskluster. Om fortsatt ska vara en ledande industrination måste forskning, utbildning och innovation bilda ett väl fungerande sammanhang, anför motionärerna. Detta förutsätter samverkan mellan forskning, högre utbildning och innovation. Om ska kunna fortsätta att vara ett attraktivt land för forskning inom medicin, medicinteknik och läkemedel krävs mer av samordning och samverkan mellan sjukvården, universiteten och industrin, anser motionärerna. De menar att samverkan mellan grundforskning, tillämpad forskning och utveckling av nya produkter bidrar till att nya rön och innovationer snabbare når patienterna och att personalen i vården får möjlighet till utveckling och förnyelse. Motionärerna vill att staten, inom ramen för den föreslagna branschprogramsstrukturen, ska ta initiativ till en långsiktig överenskommelse mellan parterna (staten, landstingen och industrin) om forskningens roll och villkor i vården samt om vilket åtagande och ansvar varje part ska ha. En sådan överenskommelse ska medverka till att det upprättas en struktur som möjliggör forskning som en del av vårdens vardag. Behovet av en sammanhållen gruvstrategi för är stor, anför motionärerna vidare. Gruvnäringen växer kraftigt tack vare den snabbt ökande globala efterfrågan på råvaror, och nya fyndigheter blir brytvärda i takt med att världsmarknadspriserna ökar. Prospekteringen i har intensifierats. I denna utveckling ser motionärerna möjligheter till nytt skatteunderlag och framtidstro i regioner som tidigare haft problem med avfolkning. Detta beräknas medföra nya arbetstillfällen såväl i den direkta gruvnäringen som i dess kringnäringar. Det innebär en intensifierad samverkan mellan näringen, samhället, utbildningsanordnarna och fackliga organisationer, påpekar motionärerna. De menar att en utmaning för gruvnäringen är att finna utbildad arbetskraft och att om företagen har svårt att hitta rätt kompetens kan det bli ett hinder för gruvnäringens fortsatta expansion. föreslår i kommittémotion 2011/12:N418 en total ökning av anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv med . För anslaget : Forskning och utveckling (1:2) föreslås en ökning med . Den föreslagna ökningen innebär att medlen för programmet Forska & Väx skulle öka . Forska & Väx, som riktar sig till små och medelstora företag, har varit populärt, och många företag har inte kunnat få finansiering för sina utvecklingsförslag, påpekar motionärerna. För anslaget till (1:4) föreslås en ökning med totalt . De ökade medlen ska användas för sex ändamål. Det första ska underlätta samverkan mellan skolor och näringsliv. Praktikplatser för unga, s.k. praoplatser, ska utvecklas och moderniseras och vara en stomme i samverkan. I motionen föreslås en pott på , där kommuner eller enskilda skolor kan söka medel för att bygga upp en struktur och underlätta för skolorna att samverka med näringslivet. För ändamålet myndighetsövergripande regelförenklingsarbete föreslås att , , och ska tillföras sammantaget för att påskynda arbetet med att ta fram förslag på hur regelbördan för företag kan minskas inom deras respektive ansvarsområden. För de två ändamålen mikrokrediter för landsbygdsföretagare och mikrokrediter för företag som startas av nyanlända personer föreslås vardera . Många som vill starta företag har svårt att få tillgång till startkapital, särskilt i tider av ekonomisk oro, anför motionärerna. Många människor som kommer från andra länder till har tidigare erfarenhet av att driva små företag och skulle kunna starta liknande företag i men hindras ofta av brist på kapital och svårigheter att få lån. Det femte ändamålet inom anslaget till avser socialt företagande, där motionärerna föreslår att ska avsättas. En del av det sociala företagandet är arbetsintegrerande sociala företag, som driver näringsverksamhet och som har som ändamål att integrera personer som har svårt att få jobb på arbetsmarknaden, påpekar motionärerna. Det sjätte ändamålet inom den föreslagna ökningen av anslaget till avser s.k. egenanställning, där motionärerna föreslår att ska avsättas. Egenanställning innebär att man blir anställd i ett företag som fungerar som arbetsgivare man har kunder och uppdrag. Motionärerna vill ge i uppdrag att vara en samordnande myndighet för egenanställning, bl.a. avseende informationsspridning, samordning av statliga insatser, bidrag för start av egenanställningsföretag och utbildning av myndighetspersonal om egenanställning. För anslaget Näringslivsutveckling m.m. (1:5) föreslås en total ökning med , med en fördelning på fyra ändamål. Av de föreslagna medlen föreslår motionärerna att ska tillföras för ett entreprenörsprogram i skolan. Motionärerna erinrar om att det fram fanns ett sådant program, som dåvarande Verket för näringslivsutveckling () svarade för och som motionärerna ser mycket positivt på. Ett annat ändamål som motionärerna föreslår ska tillföras ökade medel är regionala resurscentrum för kvinnor, där föreslås. I motionen föreslås vidare att ett nytt branschprogram för miljöteknik införs och att ska tillföras detta ändamål. Programmet ska öka möjligheten till stöd, nätverksbildning och informationsspridning mellan miljöteknikföretag samt förbättra samordningen mellan offentliga aktörer på miljöteknikområdet. Inom anslaget Näringslivsutveckling föreslås slutligen en ökning med för samordning av miljöteknikinsatser. miljöteknikråd (Swentec) har haft i uppdrag att stärka svenska företags affärsmöjligheter och konkurrenskraft inom miljöteknik, miljöanpassade varor, tillverkningsprocesser och tjänster på de svenska och internationella marknaderna, erinrar motionärerna om och anser att Swentec har lyckats väl. Regeringen har dock gjort en myndighetsomvandling som innebär att Swentec har omvandlats till en tidsbegränsad delegation under . Motionärerna anser att delegationens arbete måste göras långsiktigt och att Swentec måste ha vissa resurser för att samarbeta och samverka med andra aktörer, inklusive regionala aktörer. För anslaget Turistfrämjande (1:7) föreslår motionärerna slutligen att ska anslås för stöd till utveckling av ekoturismföretag och bättre samordning av insatser för ekoturism på regional och statlig nivå. I kommittémotion 2011/12:N420 (SD) föreslås en höjning av ett flertal anslag som på olika sätt syftar till att stimulera innovationer, investeringar, exporten och tillväxten. Totalt föreslås en ökning av anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv med , med följande fördelning på anslag: till Näringslivsutveckling m.m. (1:5), till Turistfrämjande (1:7), till geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. (1:8), till Bidrag till kommersialisering av kunskap och innovation m.m. (1:22), till Exportfrämjande verksamhet (2:3) och till Investeringsfrämjande (2:4). föreslår i sin partimotion 2011/12:N365 en ökning av anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv med totalt ca . För anslaget : Förvaltningskostnader (1:1) föreslås en ökning med för en utökad satsning på innovativa offentliga upphandlingar som kan leda till ny sysselsättning. En förstärkning av forskningsprogram Forska & Väx föreslås med inom anslaget : Forskning och utveckling (1:2). Därmed kan det ske en ökning av antagningen till programmet, som tillgodoser av dem som söker stöd. När det gäller anslaget Näringslivsutveckling m.m. (1:5) föreslås en total ökning med . För industriella utvecklingscentrum (IUC) föreslås ökningar med 2012, 2013 och 2014. Därmed kan IUC utveckla sin verksamhet, och IUC beräknar att en sådan satsning skulle ge 7 000 nya helårsjobb, säger motionärerna. Vidare föreslås få ökade medel jämfört med regeringens förslag med , avsedda för regionala insatser till innovation och såddfinansiering. Dessutom föreslås få till arbete med generationsskiften i företagen. Motionärerna avvisar regeringens föreslagna stöd till apoteken med sammantaget , varav 2012. För anslaget Turistfrämjande (1:7) föreslår motionärerna att ska avsättas för att staten, i samarbete med kommuner, föreningar och företag, ska ta ett ökat ansvar för att locka besökare till . Motionärerna avvisar regeringens förslag för anslaget Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag (1:18), som är upptaget till . Detta anslag sägs enligt motionärerna huvudsakligen användas för konsulttjänster som leder fram till försäljning av statliga företag, och eftersom säger nej till sådana försäljningar avvisas regeringens förslag. Den av regeringen föreslagna höjningen av anslaget Exportfrämjande verksamhet (2:3) med är positiv, men motionärerna anser att den inte är tillräcklig. För att småföretagen ska få möjlighet till export föreslås en ökning med ytterligare . I motionen föreslås också tre nya anslag. Ett har benämningen Fri programvara. En ökad kompetens hos privatpersoner, myndigheter och företag ökar möjligheten att använda fria program, och därmed ökar också möjligheten att välja bort de företag som har så gott som monopol på mjukvara till datorer, anser motionärerna. De föreslår att ett för detta ändamål ska inrättas och att det sammantaget ska avsättas , varav . Det andra nya anslaget avser branschprogram, för vilka motionärerna föreslår att ska avsättas 2012 och de två följande åren. Anslaget ska användas för att skapa branschprogram inom strategiskt viktiga industri- och tjänstebranscher med deltagare från regering, företag, fackliga organisationer och myndigheter för att stärka dessa branscher i den globala konkurrensen och öka antalet arbetstillfällen. Det föreslagna tredje nya anslaget har benämningen Innovationer och riskkapital, och för det föreslår motionärerna att ska avsättas . En innovationsstrategisk satsning är avhängig av att produkter och tjänster kan provas, demonstreras och certifieras, och för det behövs öppna innovationsarenor med demonstrationsanläggningar och testbäddar, anser motionärerna. De föreslår också ett riskkapitalstöd i lägen när det privata riskkapitalet sviktar. Ett statligt riskkapital kan, enligt motionärerna, ta regionala hänsyn och därmed bidra till en levande landsbygd. I de två kommittémotionerna 2011/12:N245 och 2011/12:N414 (båda V) föreslås tillkännagivanden som ansluter direkt till budgetförslagen i motion 2011/12:N365 (V). I den förstnämnda motionen föreslås två tillkännagivanden om övergång till fria programvaror och om . En programvara som tagits fram med skattemedel ska som grundregel vara fritt tillgänglig, anser motionärerna. De vill att staten ska stödja fria programvaruprojekt som har betydelse särskilt för klimatomställningen. Regeringen bör också låta utreda vilka slutsatser kan dra av t.ex. , som beslutat och genomfört en övergång till fria programvaror och öppna standarder i den offentliga sektorn. Motionärerna anser vidare att det bör införas en svensk motsvarighet till nationella för fria programvaror. Detta centrum hjälper såväl den offentliga sektorn som företag och andra aktörer att gå över till fria programvaror, bl.a. i syfte att göra kostnadsbesparingar och att öka konkurrensen i mjukvarubranschen. I motion 2011/12:N414 (V) föreslås åtta tillkännagivanden om en förstärkning av programmet Forska & Väx, om en förstärkning av den verksamhet som bedriver när det gäller innovationer och såddfinansiering, om vikten av att använda innovativ upphandling, om stöd till innovativ upphandling, om exportstöd, om utveckling av industriella utvecklingscentrum (IUC) och deras verksamhet, om att regeringen, i samtal med berörda parter, bör ta initiativ till två nya branschprogram, ett för att utveckla vindkraften och det andra inom besöksnäringen samt om en innovations- och riskkapitalfond. När det gäller Forska & Väx-program sägs att detta har lyckats knyta ihop småföretag med en forskningskompetens som småföretagen inte själva förfogar över. Sedan programmet startade har 3 000 projektansökningar kommit in, varav endast en liten andel beviljats. När det gäller den verksamhet som bedriver på området innovationer och såddfinansiering säger motionärerna att har identifierat problemet med att resultaten ofta är osäkra i de första skedena av en innovationsprocess och att marknaden inte klarar av finansieringen. Det saknas dock fortfarande kapital i delar av innovationskedjan fram till en färdig kommersiell tjänst eller produkt, anför motionärerna. När det gäller industriella utvecklingscentrum (IUC) anser motionärerna att ytterligare medel måste tillföras för att takten i verksamheten ska kunna ökas, och motionärerna uppger att IUC har lämnat ett förslag till regeringen om ett uppdrag med syfte att skapa ytterligare samarbeten mellan berörda aktörer. Innovativ upphandling innebär att det i en upphandling finns krav på teknikinnehåll och teknikutveckling som fordrar en viss FoU-insats, påpekas det i motionen. Det finns en risk för eftersläpning i utvecklingen av innovationer inom den offentliga sektorn, på grund av att den offentliga upphandlingen inte efterfrågar nya lösningar på motsvarande sätt som sker på den privata marknaden, befarar motionärerna och menar att en sådan utveckling måste förhindras. De anser att denna aspekt bör beaktas vid offentlig upphandling i större omfattning än vad som är fallet . har föreslagit att offentliga innovationsupphandlingar för miljö, energi, hälsa, säkerhet, it och telekommunikation ska ges statligt stöd för att minska riskerna för statliga myndigheter, landsting och kommuner. Detta ligger i linje med den politik på området som vill bedriva, sägs det. Vid s.k. förkommersiell upphandling skulle en myndighet inom ramen för det aktuella uppdraget kunna finansiera utvecklingen av en produkt fram till kommersialiseringen. De små och medelstora företagen står för en tredjedel av export, men de exporterar i stor utsträckning till nära och traditionella marknader, säger motionärerna. De nämner att har pekat på att är på väg att hamna på efterkälken i förhållande till konkurrerande länder på nya marknader, t.ex. , och . De ökade medlen till anslaget Exportfrämjande verksamhet (2:3) som föreslås i motion 2011/12:N365 (V) ska användas till att förstärka verksamhet, till att förtäta och förstärka exportrådgivningen över hela landet och till att förstärka utbildningen av exportsäljare på universitet och högskolor. I den nationella innovationsstrategi som föreslås i motion 2011/12:N414 (V) är samarbete viktigt, sägs det. Motionärerna anser att regeringen passivt har inväntat nedläggningen av de branschprogram som den tidigare, socialdemokratiska regeringen startade, trots de bedömningar som gjorts från industriföreträdare om vikten av dessa. Motionärerna föreslår att regeringen, i samtal med berörda parter, tar initiativ till två nya branschprogram, ett för att utveckla vindkraften och ett annat inom besöksnäringen. I motion 2011/12:N414 (V) föreslås slutligen ett tillkännagivande om en innovations- och riskkapitalfond. Denna fond, som enligt motion 2011/12:N365 (V) föreslås få , ska bedriva verksamhet för hållbar industriell utveckling med inriktning på minskad resursanvändning och energiförbrukning och med syfte att driva på nya tekniska lösningar. Fokus ska ligga dels på kommersialisering av forskningsresultat, dels på testbäddar och demonstrationsanläggningar. I motion 2011/12:N213 (FP) föreslås ett tillkännagivande om att det statliga huvudmannaskapet för SIQ) bör fastställas och att institutets långsiktiga finansiering bör säkerställas. SIQ har bildats på initiativ av regeringen och näringslivet för att främja kvalitetsutveckling i alla delar av det svenska samhället och dess stadgar är fastställda av regeringen, säger motionären. Hon erinrar om att utskottet har sagt att SIQ:s verksamhet är viktig och att den bedrivs på ett effektivt sätt. biföll en motion likalydande med den här aktuella (mot. 2009/10:N342, bet. 2009/10:NU1). Dessvärre har inget hänt därefter i frågan, hävdar motionären. Staten har varit en av två huvudmän för SIQ, och den andra huvudmannen är en intressentförening med hundratalet företag, myndigheter och fackliga och andra organisationer som medlemmar. Statens bidrag till SIQ har uppgått till . Genom insatser från medlemsorganisationerna i , avgiftsbelagda aktiviteter och arbetsinsatser från utomstående har SIQ disponerat ca , påpekar motionären. Hon menar att utan det statliga bidraget kommer de finansiella möjligheterna att främja kvalitetsutvecklingen att kraftigt minska eller helt försvinna. Därför måste institutets långsiktiga finansiering säkerställas. Det är också viktigt att det finns statliga representanter i styrelsen, anför motionären.