bet · GZ01TU1 · 2011-12-07 00:00:00 — En genomtänkt och planerad uppväxling av insatser är totalt sett långt bättre än att kortsiktigt kräva ökade satsningar till drift och underhåll. Jag är som sagt ny i och i trafikutskottet, men jag har redan minst två gånger hört representanter från markera att de har de ekonomiska resurser som de behöver för drift och underhåll 2012 om de ska kunna användas på ett planerat och effektivt sätt.Herr talman! Mycket av debatten handlar om stora projekt och miljardinvesteringar. Jag vill ändå påminna om att av våra vägar förvaltas med stort ideellt engagemang av samfällighetsföreningar som, låt vara med samhällets stöd, sköter vårt finmaskiga vägnät. Jag välkomnar att bidragen till dessa höjs rejält även i detta budgetförslag och har passerat 1 miljard.I sammanhanget vill jag påpeka att utöver pengar till skötsel är förenklingar i regelverk angeläget för vägföreningarna. Inte minst gäller det att förenkla reglerna för att bestämma andelstalen på vägen. är det en så invecklad och dyr procedur att man hellre avstår och därmed bibehåller gamla andelstal som inte fördelar ansvaret för vägens underhållskostnader på rätt sätt.Till sist, väl medveten om de stora behov som finns inom andra områden av infrastrukturen, vill jag ändå framhålla utvecklingen av den digitala infrastrukturen. Regeringens arbete med den digitala agendan understryker behovet av tillräcklig bredbandskapacitet för både privatpersoner och näringsliv. Samhället måste här fortsätta att aktivt komplettera marknaden i flera avseenden. Det gäller att se till att hela landet nås av den grovmaskiga fiberstruktur som möjliggör fortsatt utbyggnad till hushåll och företag.När det gäller fiber växer över hela landet föreningsdrivna utbyggnadsprojekt fram, för övrigt organiserade ungefär som vägsamfälligheter. De rullar ut fiber över områden dit inga marknadsdrivna projekt kommer att nå. De 500 miljoner som ingår i budgetförslaget som stöd för denna utbyggnad är synnerligen välkomna, men ansökningarna pekar på en dramatisk och i och för sig glädjande ökning av projekt över hela vårt land, och oro finns för att pengarna inte ska räcka. Jag vill uttrycka förhoppningen om att statsrådet noga följer utvecklingen och lägger stor vikt vid att få fram nya resurser om de anvisade inte räcker. För är det enormt viktigt att motverka regionala klyftor i den digitala tillgängligheten. Vilken viktig debatt vi har ! Det handlar om vikten av att håller ihop och knyts samman. är ett glest befolkat land i behov av snabba, miljövänliga transporter. Vi behöver givetvis trafiksäkra vägar, till exempel E20, som trafikeras med allt miljövänligare bilar. Vi behöver moderna, snabba och väl underhållna tåg på till exempel Västra stambanan. Vi behöver sjöfart och vi behöver kollektivtrafik. Dessutom behöver vi en fungerande mobiltelefoni och bredband med hög överföringshastighet i hela landet. Därtill kommer det självklara, som jag inte trodde att man skulle behöva säga 2011: Trygghetstelefonerna ska fungera. Inte ett enda telefonjack ska kopplas bort förrän det finns fungerande alternativ. har varit en it-nation i världsklass. Svenskarnas it-mognad beror dels på den tidigare hem-pc-reformen, dels på medvetna satsning på kommunala bredbandspengar och på it i skolan. Men trots våra tidigare framgångar finns en digital klyfta. 1,1 miljoner människor har ännu inte tagit steget in i it-samhället. , när klyftorna växer och glider isär, är risken stor för att det tar att sluta de digitala klyftorna om inte särskilda satsningar görs både när det gäller infrastrukturutbyggnad och när det gäller it-utbildningar.Om vi ska kunna fortsätta sluta de digitala klyftorna och vara en nation i världsklass måste vi givetvis också satsa på bredband, till exempel Fiber till byn, som startade i det socialdemokratiska och som glädjande nog har tagits upp även av den moderatledda regeringen.Det behövs kanalisation, det vill säga krav på tomrörsnedläggning när man ändå gräver. Det behövs kartläggning av befintliga fibernät. Och när det gäller både telefoni och it, som flyter samman, behövs det marknadsmässiga och offentliga satsningar. Det handlar om att se till att det finns it-tjänster som efterfrågas och som kan användas i såväl vården som skolan och omsorgen.Det behövs e-legitimation och standard för att öka tryggheten och förenkla användandet. Det behövs konkreta förslag som flyttar fram positionerna och inte bara en digital agenda med tjusiga visioner. Jag förutsätter att regeringen återkommer för att vi ska fortsätta att vara en it-nation för alla. Jag uppskattar verkligen ditt uppriktiga engagemang i it-frågorna. Det är bra att det finns någon från oppositionen som driver dessa för så viktiga frågor. En sak som du har kritiserat är den så kallade regulatoriska osäkerheten. Jag har där en fråga till dig.Din partiledare föreslog att operatörernas tillstånd skulle kunna dras in trots att deras tillstånd i vissa fall löper ända . har han förvisso hunnit backa på att ni krävde 100 procents mobiltäckning i hela landet. Men han har inte ändrat sig om, i varje fall inte sist jag kollade, att operatörernas tillstånd ska kunna dras tillbaka.Ett annat förslag som ni socialdemokrater förordar är så kallad nationell roaming. Det innebär att man skulle tvinga operatörerna att öppna sina nät för konkurrenterna. Även det är ett beslut som kraftigt skulle påverka operatörernas villkor och påtagligt förändra förutsättningarna för de investeringar som redan är gjorda.Min fråga till är: Hur tror Socialdemokraterna att operatörerna ska våga investera mer i att bygga ut mobiltäckning och mobilt bredband när ni hotar att godtyckligt dra tillbaka de tillstånd som operatörerna i ordnad form redan har fått? Jag är glad att statsrådet tar upp just den frågan. Det ger mig möjlighet att informera hela kammaren om att det inte ska dras tillbaka några tillstånd så länge man uppfyller kraven. Min partiledare har inte påstått att det ska dras in några tillstånd. Det ska bara ske om man inte uppfyller kraven.Operatörerna uppfyller de krav som finns. Det handlar om att sätta upp bättre och tydligare krav för nya licenser som ska delas ut. Vi kan väl inte nöja oss med, , att det finns människor som inte har mobiltäckning i detta land?Jag vet att har stått i denna kammare och sagt: Det är av befolkningen som har täckning, för det har vi sett på våra kartor. Ändå får vi uppgifter från , , , , och om att de inte har mobiltäckning. Jag föredrar att lita på de människor som finns därute än att titta på kartor. tydliggör att det inte handlar om att några tillstånd ska dras tillbaka så länge som operatörerna lever upp till sina villkor. Det vet både och jag att operatörerna i gör i dag.Man talar om regulatorisk osäkerhet. Det är en osäkerhet som kan få operatörerna att låta bli att göra de nödvändiga investeringarna. När man inte ser ett konkret samhällsproblem är det är livsfarligt att ropa: Vargen kommer!Den andra frågan svarade inte på. Ni har föreslagit nationell roaming, det vill säga att operatörerna skulle tvingas öppna sina nät för konkurrenterna. Tittar man på det förslaget kan man konstatera att täckningen skulle påverkas väldigt lite.Operatörerna bygger ut där det finns marknadsmässiga skäl att göra så. Om nationell roaming skulle införas kommer en operatör inte längre att få en konkurrensfördel av att bygga ut sina nät eftersom även konkurrenterna kommer att kunna dra nytta av investeringen.Sanningen är att om Socialdemokraterna får som de vill kommer sannolikt operatörernas investeringar i att bygga ut mobiltäckning och mobilt bredband över hela landet att minska.Nu säger att hon har ett starkt engagemang för den mobila täckningen. Jag betvivlar inte det. Vi har mötts i kammaren och diskuterat detta. Men om nu den mobila täckningen och bredbandsutbyggnaden är så pass dålig som står här och hävdar, hur kommer det sig att Socialdemokraterna inte tillskjuter en enda krona mer i er budgetmotion för det ändamålet? Jag återkommer till den första fråga som jag fick här tidigare. Det handlar om att regeringen nu vurmar för operatörernas vinst hellre än att vi ska se till att medborgarna ska få tillgång till väl fungerande mobiltelefoni. Det förvånar mig inte, för det är ändå en moderatledd regering. Den vurmar hellre för privata bolags vinster än att se till att varje människa har god tillgång till mobiltelefon.Vi ska naturligtvis se till att de som har byggt ut i större delar av landet också ska få möjlighet att ta betalt när de roamar till andra mobiloperatörer. De vill givetvis ha det som en konkurrensfördel.Jag ser att den borgerliga regeringen hellre vurmar för företagens vinster. Vi ska se till att det går att använda varandras nät men att operatörerna också ska få betalt för det, eftersom investeringarna annars skulle sluta.Vi vill ha en mobiltäckning i hela landet. Vi vill att människor ska kunna ringa överallt. Det är synd att det finns en borgerlig regering som är nöjd med läget som det är och plötsligt säger: Nej, förvänta er inte att det kommer att bli bättre täckning, det är bra som det är. Vi har sett på kartorna att det räcker.Det tycker jag är alldeles för låg ambitionsnivå. Vi ska kunna svara människorna i glesbygd att de ska kunna ha mobiltelefon som fungerar även när telefonerna blir allt bättre. Det borde den borgerliga regeringen också kunna göra. (Applåder)I detta anförande instämde (S). Jag börjar med att yrka bifall till reservation 4 som berör Norrbotniabanan och Botniska korridoren.Sverige är världens mest exportberoende land. av vår bnp genereras via exporten. Stora delar av det nettoexportöverskott som har genererat har kommit från de råvaror och den tunga industri som framför allt finns uppe i norr.Det hade aldrig kunnat ske om det inte hade varit framsynta politiker - tyvärr bara män - i denna kammare som fattade besluten att bygga Stambanan och . Vi hade aldrig haft företag som , , , SCA och stora delar av sågverksindustrin om inte dessa järnvägar hade funnits.Herr talman! Infrastrukturen och våra järnvägar har varit och är en förutsättning för svensk välfärd. Just nu är det hetaste investeringslänet i landet. Det investeras inte bara i och utan i hela Barentsområdet.Barentsområdet är EU:s kornbod med fantastiska tillgångar. Det finns på norsk sida gas, olja, fisk och vattenkraft. Det finns de svenska skogarna, malmen och vattenkraften liksom det finns i norra , för att inte tala om nordvästra . Det är av järnmalmsproduktion som kommer från norra öppnas i rasande takt inte bara i . Vi flyttar hela och för att komma åt allt detta. Det står ett fönster öppet mot världen. Men vi har inte den infrastruktur som krävs och kan inte svara upp mot de tillgångar och de möjligheter som finns. Det finns risk att fönstret stängs.Det var nära att det stängdes. Jag ska ge ett exempel . Då small det i ett ställverk i . Det blev stopp på malmtransporterna. förlorade 200 miljoner på det stoppet. Det blev oro också i köparleden: Törs man handla med en partner som inte kan garantera leveranserna?Det är vad det handlar om när vi talar om Norrbotniabanan och Botniska korridoren. Det handlar om att skapa järnvägssystem, att säkerställa svensk export och ett ökat bnp, och det handlar om att säkerställa välståndet. Det är det vi talar om när vi talar om de här järnvägssatsningarna. Det handlar inte bara om utan också om att binda ihop järnvägssystemen internationellt och att binda ihop öst och väst, nord och syd. Betydelsen av detta har upptäckt. Man föreslår att sträckan ska ingå i TEN-T och få TEN-T-status. Det är positivt att EU har kommit till det ställningstagandet. Förslaget ska nu behandlas och förhandlas, och det ska fattas beslut. Det är viktigt att bevakar detta.Hur ser situationen ut för projektet just nu? Jag yrkar bifall till reservation nr 4. Innan jag går in på frågan om infrastrukturen i norra , som mitt anförande kommer att handla om, vill jag instämma i anförande.Få branscher har den häpnadsväckande utveckling som it-industrin har. Jag håller helt med om de krav på operatörerna som har framförts av vår partiordförande ska kort nämna det som hände i då en äldre man blev liggande i utan att komma i kontakt med SOS Alarm eftersom mobiltelefontrafiken var överbelastad på grund av att underhållskapaciteten inte räckte till och på grund av att operatören inte hade prioriterat de underhållsinsatser som var nödvändiga. It-kommunikation är inte bara en fråga om tillväxt och regionala förutsättningar att kunna bo i hela landet. Det är också en välfärdsfråga. såg vi flera exempel på hur abonnenter blev utan täckning när åskan slog ut mobiltelefonmaster och operatörerna inte prioriterade underhåll.Välståndet i vårt land bygger på arbetande människor som kan utbilda sig för morgondagens arbetsmarknad, men också på exportindustrins förutsättningar. Infrastrukturen är därför central i människors förutsättningar att ta sig till utbildning och arbete.Infrastrukturen är också helt nödvändig för exportindustrins konkurrenskraft, och på så vis helt avgörande för den framtida finansieringen av välfärden.Diskussionen handlar om kommunikationerna till norra där Norrbotniabanan är en viktig central del, det vill säga förlängningen av från till . Norrbotniabanan bedöms skapa förutsättningar för en hållbar samhällsutveckling och för näringslivets internationella konkurrenskraft. Efterfrågan på kommunikativt hållbara transporter kommer att öka drastiskt . Det kommer att vara ett självklart val när det gäller person- och turisttrafik.Herr talman! Regeringen har framfört krav på att av allt gods ska flyttas från väg till järnväg. Det är intressant. Med den prioritering som regeringen gör verkar den målsättningen som en utopi. Vi socialdemokrater vill betydligt mer. Debatten handlar om vad som kommer att vara vårt behov , och kräver beslut i riksdag . Det handlar också om korta behov som går att åtgärda på kort sikt.Herr talman! Beslutet av att lyfta frågan om Botniska korridoren till TEN-T-status är en tydlig signal om norra betydelse för resten av . Även och , där kommunerna och landstingen längs sträckan ingår, har skrivit en avsiktsförklaring om medfinansiering av järnvägsplaner för Norrbotniabanan. Det gäller i första hand etappen . Det visar att det finns möjlighet till konstruktiva och gemensamma lösningar för att satsa på ett för viktigt projekt. Avsiktsförklaringen innebär att erbjuder sig att betala en femtedel av kostnaden för järnvägsplanerna och förskottera resten av planeringsperioden med upp till 220 miljoner. ska betala tillbaka när pengar finns i den nationella planen för transportsystemet. Det är det som saknas. måste se till att få in detta i den nationella planen, annars riskerar arbetet att ödeläggas och de arbetsgrupper som är i arbete riskerar att skingras. Jag har inte kunna följa debatten eftersom jag har varit på ett seminarium om gruvdrift i Bergslagen. Jag trodde att den här debatten skulle ha varit slut före lunch, men eftersom den pågick tyckte jag att jag kunde komma hit med färska frågor från vårt seminarium om gruvor i Bergslagen.Det var intressant att lyssna på om situationen i . Jag är född i i och har mina rötter där och instämmer i beskrivningen av behovet av infrastruktur där, men eftersom jag har bott i vill jag föra kammarens kunskap framåt när det gäller situationen i Bergslagen.Redan inom ett par år kommer åtminstone ett par gruvor att öppna i Bergslagen, och ytterligare några. Det innebär viktiga jobb - inte bara de arbetstillfällen som kan uppstå direkt i gruvnäringen. Det kan handla om 1 000-2 000 jobb om fem ; det växer successivt. Varje gruvjobb ger i kringnäringar tre till sex gånger så många jobb, inte bara inom transportsektorn utan också inom industrier som är underleverantörer till gruvdriften. Det är inte bara sysselsättningsfrågan som är argumentet, utan det är transportproblematiken man måste titta på. De här verksamheterna skapar stora volymer av tunga transportbehov. Det är ungefär en sjättedel av transportvolymen på i , så det går inte att jämföra med gruvdriften i ; jag vill inte på något sätt argumentera emot betydelsen av dem. Det handlar ändå om en sjättedel av volymer som ska gå från Bergslagen ut till någon av tre tänkta hamnar. Det vore bra om de gick till en och samma hamn så att man inte behöver bygga ut infrastrukturen på så många håll. Det är säkert möjligt om samhället visar intresse.Alternativet är att transporterna går på landsväg, eller också blir det inget av. Att man kan få transporterna att fungera är avgörande.Nu är ingen av ministrarna kvar i kammaren, men ett antal personer här representerar den sittande regeringen. Någon borde kunna svara på frågan: Vilken beredskap har den sittande regeringen för att lösa industriernas transportbehov? Det tycker jag att regeringen är skyldig att svara på. Hur är läget just nu för Norrbotniabanan? är klar, och organisationen avvecklas. Expertgrupper avvecklas i rasande takt, och kompetens far bort från . Inga medel finns för att gå vidare med järnvägsplanen. Läget är faktiskt akut. Det är på väg att bli tvärstopp, och detta trots att regionen erbjudit en regional finansiering för att man ska kunna gå vidare med järnvägsplanen.Tidigare har regionen varit med och medfinansierat en järnvägsutredning. utlovade regionen också delaktighet när det gäller finansieringen av järnvägsplanen. erbjuds en förskottering på 220 miljoner och en direktfinansiering från regionen på 44 miljoner för att man ska kunna gå vidare med järnvägsplanen.Regionen tar sitt ansvar. Det får inte bli tvärstopp. Jag vädjar till regeringen: Ta nu ansvar! Se till att arbetet med järnvägsplanen kommer i gång! Det är tid för ansvar . Jag tänkte börja med att prata lite om banavgifter. De banavgifter vi har i är bland de lägsta i hela . Banavgifterna i är dubbelt så höga som de är i . Banavgifterna i är tio gånger så höga som de är i . I står banavgifterna som en del av kostnaden för tågtransporterna för . Det ska jämföras med där samma kostnader ligger någonstans mellan , och i vissa länder mer än så.De höjda banavgifterna i är också tänkta att gå tillbaka helt och hållet till järnvägen genom ökade satsningar på drift och underhåll, vilket ökar punktligheten. Det är bättre robusthet och ökad punktlighet i järnvägen som bäst stärker konkurrenskraften för gods på järnväg.En seriös och faktabaserad debatt om banavgifterna är viktig, inte minst för oss som vill bygga Norrbotniabanan och finansiera delar av den med just höjda banavgifter. Då måste man hålla tungan rätt i munnen. Vi behöver den sista länken i Botniska korridoren för att vår expansiva basindustri i norr ska kunna fortsätta att utvecklas. Vi har av järnmalmsproduktionen i på ett ganska begränsat område i . Den järnmalmen förädlas i till ett värde av . Det är stora summor vi pratar om. Vi är överens om att Norrbotniabanan behövs.Men den ska också finansieras. I det sammanhanget noterar jag att det inte finns någon färdig finansiering i den socialdemokratiska budgeten som man lägger som motförslag, men ibland kan det faktiskt låta som om den redan är färdigfinansierad.Ni lovar Norrbotniabanan, ni lovar en bro till , ni lovar höghastighetståg, tunnelbanor och mycket annat och senast har er partiledare också lovat 100 procents mobiltäckning till en kostnad som jag har förstått börjar någonstans i häradet . Det är mer än vad hela Norrbotniabanan kostar. Ni är alla goda gåvors givare, men min fundering är: Hur många totalt handlar de här löftena om bara på trafikområdet om vi börjar summera dem? Hur ska ni betala för allt det här? Den frågan tycker jag är mest intressant.Jag tänker fortsätta att jobba med mina allianskamrater för att vi ska förverkliga Norrbotniabanan, men den ska vara fullt ut finansierad för att vi ska kunna ro hem den. ställde ett par frågor, och eftersom inte har bemödat sig om att läsa infrastrukturmotionen tänkte jag att jag skulle hjälpa honom med det. Det är helt sant att vi under innevarande planperiod inte finansierar hela Norrbotniabanan. Vi finansierar den byggstart som ska ske under den här planperioden med . I motsvarande kolumn i din budget står det . Då har du mage att gå upp här i talarstolen och säga att du är för banan men att det krävs en seriös finansiering. På vilket sätt är en seriösare finansiering än de 10 miljarder vi avsätter för att starta bygget av Norrbotniabanan? (Applåder)Den andra frågan som ställde var: Hur mycket kostar oppositionens infrastrukturinvesteringar? Vi har finansierat varenda krona. Vi har skrivit det i vår infrastrukturmotion. Vi har skrivit det i vår plan. Vi lägger 101 miljarder mer på infrastrukturinvesteringar än den borgerliga regeringen. Varenda krona och vartenda öre är finansierade. Sedan kommer vi att vara tvungna att fortsätta vidare, men fram till dess, under innevarande budgetperiod , i det betänkande som vi behandlar har vi mer än vad regeringen har.Låt mig ta upp en sista liten detalj. säger att man höjer banavgifterna, och på det sättet finansierar man underhållsavgifter. Det stämmer, men det hade kanske varit klädsamt av att också säga att förde ni bort från underhållsbudgeten. När ni höjde banavgifterna tillförde ni, som av en slump, . Summa: plus minus noll och två framträdande järnvägsgodstransportörer mindre i . Låt mig säga att de pengar ni har i budgetförslaget är rätt blygsamma om vi sätter dem i relation till de löften ni har ställt ut. De pengar som du pratar om är dessutom en lånefinansiering. Man kan lova väldigt mycket om man säger att det bara är att lägga allting på nya lån. Jag kan för övrigt rekommendera att läsa en bra artikel om hur järnvägssystemet i brakade samman på grund av att man resonerade på ungefär samma sätt som du gör i talarstolen.Det låter väldigt fint i opposition med de pengar som ni lånar och satsar, men låt oss komma ihåg hur det var när ni satt vid makten och hade reella möjligheter att bestämma hur stora satsningarna faktiskt skulle vara. Då var de hälften av vad de är när det gäller drift och underhåll. Det är väldigt lätt att kritisera andra, men vi satsar dubbelt så mycket pengar på just drift och underhåll som ni gjorde när ni satt vid makten.Du pratar om de två företag som har lämnat järnvägssektorn . Låt mig då ställa en motfråga som det skulle vara mycket intressant att få ett svar på: Hur många lastbilsföretag tror du kommer att gå i konkurs med den politik som ni avser att bedriva? Ni vill ju inte ha banavgifter på järnvägen, utan ni vill ju att åkerinäringen i ska stå för den kostnaden. Min motfråga är: Hur många företag tror du skulle lämna eller gå i konkurs med er politik på just det området? Det skulle vara intressant att höra. I motsats till tänker jag faktiskt försöka besvara hans frågor. Jag tror inte att något lastbilsföretag kommer att gå i konkurs. Vi har ett helt paket där vi vill stärka svensk lastbilsnärings konkurrenskraft.Jag har bara suttit i , , men har ni , oavsett om ni har suttit i opposition eller majoritet, alla de som infrastrukturministern har suttit här, 24 budgetar, konsekvent föreslagit mindre pengar till underhåll än vi. Kom inte och säga att vi låtsas! Det är varje budget, 24 budgetar i rad.Du tycker att vi ska åka till för att se en järnväg som har brutit samman. Jag behöver inte åka till , . Det räcker att titta ut genom fönstret. Ni och är ansvariga för järnvägen. Ni säger att vi har överinvesterat i järnväg som människor dag ut och dag in tvingas stå och vänta på försenade och inställda tåg. Kom inte och prata om ! Ta ansvar för det där ni håller på att riva ned järnvägstrafiken! Jag påminner åter åhörarna om att vi sedan vi tog över regeringsmakten har fördubblat resurserna till drift och underhåll. Det kan vara värt att komma ihåg det när man hör denna diskussion.Anders Ygeman säger att inga företag skulle gå i konkurs eller lämna landet med Socialdemokraternas politik. Jag vill fästa uppmärksamheten på vad kilometerskatten skulle innebära för kostnader för åkerinäringen. De är inte så blygsamma som man tycks tro.