bet · GZ01UU1 · 2011-11-23 00:00:00 — 2011/12:UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens proposition 2011/12:1 med förslag till anslag och bemyndiganden under utgiftsområde 5 Internationell samverkan. I propositionen föreslår regeringen att ska anvisa sammanlagt 2 till detta utgiftsområde för . Utgiftsområdet omfattar elva olika anslag. I betänkandet tillstyrker utskottet regeringens förslag till medelsanvisning för de olika anslagen och avstyrker därmed två motioner. Därutöver tillstyrker utskottet att åtaganden som rör ramanslaget 1:11 Samarbete inom får göras. Utskottet tar även ställning till ett antal motioner som gäller konflikthantering, medling och fredsarbete samt kvinnor, fred och säkerhet. Samtliga motioner avstyrks. Till betänkandet har fogats tre reservationer, varav en avser motiveringen, och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Bemyndigande för ramanslaget 1:11 Samarbete inom bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:11 Samarbete inom besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132017. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 5 punkt 1. Anslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan anvisar för anslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan i enlighet med utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 5 punkt 2 och avslår motionerna 2011/12:U322 yrkande 1 och 2011/12:U334. Reservation 1 (SD) Konflikthantering, medling och fredsarbete avslår motion 2011/12:U315 yrkandena 6 och 40. Reservation 2 (SD) motiveringen Kvinnor, fred och säkerhet avslår motionerna 2010/11:U236 yrkandena 1 och 2, 2010/11:U247, 2010/11:U296 yrkandena 20 och 2325, 2010/11:U306 yrkande 38, 2011/12:U212, 2011/12:U226 yrkande 4, 2011/12:U236 yrkandena 13, 2011/12:U245 yrkandena och 2011/12:U315 yrkande 39. Reservation 3 (MP) avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (FP), (MP), (SD), (S), (KD) och (C). Ärendet och dess beredning Anslagen inom varje utgiftsområde ska, enligt 5 kap. 12 § riksdagsordningen, fastställas genom ett särskilt riksdagsbeslut. kommer att behandla finansutskottets betänkande 2011/12:FiU där budgetpropositionens förslag till utgiftsram för bl.a. utgiftsområde 5 behandlas. Summan av de utgifter som hör till utgiftsområdet får högst uppgå till det belopp som kommer att besluta. I finansutskottets betänkande som justerades , tillstyrker finansutskottet propositionens förslag (i denna del), enligt vilket utgifterna för utgiftsområdet ska uppgå till sammanlagt 2 . Utskottets ställningstagande i detta betänkande är alltså villkorat av att fattar beslut om en utgiftsram för utgiftsområde 5 Internationell samverkan på sammanlagt 2 . I budgetpropositionen lämnar regeringen förslag till anslag under utgiftsområde 5 Internationell samverkan för . Regeringen föreslår även att tillstyrker att åtaganden som rör ramanslaget 1:11 Samarbete inom får göras. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 2. I betänkandet behandlar utskottet också ett antal motioner som väckts under de allmänna motionstiderna 2010 och 2011. Dessa förslag återges i bilaga 1. Utskottet föreslår i ett avslutande avsnitt i detta betänkande att två enskilda motioner avstyrks i enlighet med utskottets riktlinjer för förenklad motionshantering. Utgiftsområdet Internationell samverkan består av elva anslag och omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Inom utgiftsområdet verkar två myndigheter: och . I propositionen föreslås anslag för samt vissa bemyndiganden. Regeringen föreslår i punkt 1 att bemyndigar regeringen att besluta om bidrag för ramanslaget 1:11 Samarbete inom som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . När det gäller anslagen för under utgiftsområde 5 Internationell samverkan föreslår regeringen i punkt 2 att anvisar anslag enligt bilaga 2 till detta betänkande. Internationell samverkan, inklusive anslagsfrågor Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om bidrag för ramanslaget 1:11 Samarbete inom som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . bifaller regeringens förslag om anslagsfördelning inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt uppställningen i propositionen och avstyrker därmed två motioner. avslår också motionsyrkanden som gäller konflikthantering, medling och fredsarbete samt kvinnor, fred och säkerhet. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (SD) och 3 (MP) samt särskilt yttrande (MP). Målet för utgiftsområdet Internationell samverkan är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. Regeringen redovisar i propositionen resultatet av sina insatser och anger politikens inriktning för . Det framgår av propositionen att medverkan i och utveckling av freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet är en prioriterad uppgift. Vidare framgår det att regeringen fortsätter att arbeta aktivt för jämställdhetsfrågor och genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolutioner , 1820, 1888 och 1889. Nedrustnings- och ickespridningsarbetet anges som en annan viktig del av svensk utrikespolitik där regeringen främst inriktar sig på att förhandla fram internationella avtal och att verka för att dessa genomförs. När det gäller exportkontroll anges att regeringen, på begäran, bereder ett förslag om ny lagstiftning om krigsmateriel. I propositionen redogörs också för engagemang i internationella organisationer, bl.a. EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, FN, , , , , och . Regeringen betonar att alla dessa organisationer har en viktig roll i den svenska utrikes- och säkerhetspolitiken, men att EU är det centrala forumet för svensk politik inom området. kommer att ha ordförandeskapet i . I pågår ett omfattande arbete för att ta fram svenska prioriteringar. En viktig målsättning för det nordiska arbetet är att bidra till ökad politisk dynamik i det nordiska samarbetet. genomfördes en översyn av de medel som används för samarbete inom , vilket resulterade i vissa förändringar av hur verksamheten organiseras. Regeringen konstaterar även att det konsulära biståndet är en kärnverksamhet för utrikesförvaltningen. Ett arbete pågår för att ytterligare effektivisera den konsulära beredskapen. Inom Sverigefrämjandet kommer särskilt fokus att läggas på de s.k. kreativa näringarna, inkluderande musik, mode och den digitala spelbranschen. Socialdemokraterna påtalar i kommittémotion 2011/12:U315 (S) yrkande 6 att genom sin utrikes- och utvecklingspolitik över tiden byggt upp en stor trovärdighet. Motionärerna vill stärka arbetet för fred och säkerhet och göra en särskild satsning på medling, konflikthantering och förebyggande fredsarbete. ska utveckla sin kapacitet på området men också arbeta tillsammans med andra nordiska och internationella aktörer. Vidare menar motionärerna i motionens yrkande 40 att EU behöver mer av gemensamt uppträdande i viktiga utrikespolitiska situationer för att kunna påverka stormakternas agerande. Motionärerna vill stärka EU:s förmåga att med medlemsstaternas resurser bidra till att bevara fred, förebygga konflikter och stärka internationell säkerhet genom civila och militära insatser, men understryker att EU till skillnad från Nato inte är en militärallians. de Gröna föreslår i kommittémotion 2011/12:U322 (MP) yrkande 1 att medlen till den s.k. fredsmiljonen under anslaget 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning, som administreras av , ska öka med . Motionärerna menar också att det är viktigt att fredsforskningen inom internationella fredsforskningsinstitut, , har en stabil finansiering och vill därför öka även anslaget 1:7 med . Slutligen föreslår motionärerna att ytterligare anslås under anslaget 1:11 Samarbete inom , dels för att bygga upp beredskap för skydd vid oljeutsläpp i , dels för ökat samarbete i och . anser i kommmittémotion 2011/12:U334 (SD) att det av svenskt miljö- och demokratistöd till är dags för en avslutning. Partiet föreslår därför att anslaget 1:9 minskas med , anslaget 1:10 Information om i utlandet minskas med och anslaget 1:11 Samarbete inom minskas med . Utskottet vill understryka vikten av ett fortsatt starkt svenskt engagemang för konflikthantering och förebyggande fredsarbete. Insatser för att förebygga, dämpa och lösa väpnade konflikter bidrar också till att lägga en grund för andra viktiga mål, såsom fattigdomsbekämpning, demokrati och mänskliga rättigheter. Utskottet konstaterar att medverkan i och utveckling av freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet och fredsbyggande arbete är en prioriterad uppgift för en aktiv svensk utrikespolitik. Utrikes-, utvecklings- säkerhets-, och försvarspolitik ska ömsesidigt stödja varandra inom ramen för sammanhållna svenska insatser för freds- och säkerhetsfrämjande. Den politiska utvecklingen , inte minst i och , visar att nya krishanteringsinsatser kan bli nödvändiga, där en konflikt blossat upp som en följd av bristen på demokrati och respekt för mänskliga rättigheter och där staten inte lever upp till sitt ansvar att skydda befolkningen. Inom de ramar som är avsatta ska kunna ha möjlighet att delta i nya insatser som kan bli aktuella, bl.a. i de nämnda regionerna. EU:s roll i internationell krishantering har ökat markant . En stark politisk drivkraft inom unionen har varit att genom engagemang i krishantering underbygga EU:s strävan att utveckla sin aktörsroll på ett globalt plan. Antalet militära och civila insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) fortsätter att öka. Kommissionen ger i årsrapporten om stabilitetsinstrumentet (KOM(2011) 494) en översikt över hur EU:s stabilitetsinstrument har använts för att hantera kriser och möta hot över hela världen. Den totala budgeten för stabilitetsinstrumentet var , varav användes för direkta insatser vid kriser eller framväxande kriser. Övriga medel har använts bl.a. för transregionala säkerhetshot, riskminimering i samband med kemiska, biologiska och nukleära material samt till kapacitetsuppbyggnad i samband med kriser. Insatser har genomförts i bl.a. , , , , och samt för lagföring av pirater utanför . inleddes en extern utvärdering av stabilitetsinstrumentet. Utvärderingen gav enligt kommissionens rapport vid handen att utformningen och förvaltningen av instrumentet har lett till ett betydande antal resultat som är viktiga bidrag till fred och stabilitet runtom i världen. Utskottet delar regeringens uppfattning att bör ha förmåga att aktivt bidra till medling i konflikter där vi har särskild kompetens eller förutsättningar. bör också vara pådrivande för att stärka EU:s dialog- och medlingskapacitet, och utskottet ser det som positivt att som ett led i denna strävan arbetar för att etablera ett europeiskt fredsinstitut. Utskottet välkomnar också att regeringen även fortsättningsvis kommer att verka för att stärka FN:s medlingskapacitet, inte minst genom utbildningsinsatser. Utskottet konstaterar vidare att regeringen i budgetpropositionen understryker att EU intar en särställning i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Utskottet välkomnar att regeringen prioriterar att bidra till såväl den operationella som konceptuella utvecklingen av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). Behovet att snabbt kunna samla och situationsanpassa instrumenten inom EU:s externa relationer för att ge stöd till demokratisk utveckling har blivit tydligt, inte minst genom utvecklingen i och . Lissabonfördraget och tillkomsten av den gemensamma utrikestjänsten, EEAS, öppnar nya möjligheter att genomföra insatser och projekt som på ett bättre sätt ökar effektiviteten genom att tydligare samordna de instrument som finns till förfogande. Det är även viktigt att fortsätta att verka för att den europeiska säkerhetsstrategin , tillsammans med rapporten om dess genomförande , ses över för att denbättre ska svara mot dagens utmaningar och kunna utgöra en strategisk vägledning för EU:s engagemang. Utskottet vill också, i likhet med regeringen, understryka FN:s roll som ett centralt forum för arbete inom internationell fred och säkerhet. Utskottet välkomnar regeringens ambition att utveckla samarbetet mellan EU och FN, såväl militärt som civilt, och delar regeringens bedömning att en av GSFP:s viktigaste uppgifter är att ge stöd till FN:s fredsfrämjande arbete. Utskottet vill också betona den viktiga roll medlemskapet i och , samarbetet med Nato och det regionala samarbetet i närområdet spelar i en samlad svensk säkerhetspolitik. Utskottet konstaterar att regeringen i sin resultatredovisning för utgiftsområde 5 Internationell samverkan redovisar att bidrog till krishanteringsinsatser huvudsakligen i , , , söder om och södra . fanns sammanlagt 1 159 personer utsända från för att delta i internationella krishanteringsinsatser. Under innevarande kommer utskottet i olika betänkanden att ha anledning att närmare behandla ett flertal av ovanstående insatser och frågor, varför någon mer utförlig kommentar till resultatredovisningen inte lämnas i detta sammanhang. Medel för samarbete inom har avsatts . genomfördes en översyn för att ta fram förslag på hur medlen kan användas mer effektivt och hur detta samarbete bäst bör genomföras. Resultatet blev enligt budgetpropositionen att den verksamhet som bedrivits på Sidas Östersjöenhet och Svenska institutets Visbyprogram sammanförts inom . Målsättningen för det framtida stödet ska vara att aktivt bidra till att utveckla relationer och samarbeten som främjar en ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbar utveckling i och dess närområde, utöka svenska aktörers deltagande i Östersjösamarbetet inom dessa prioriterade områden samt bistå och komplettera den verksamhet svenska aktörer utför för att genomföra för . Enligt utskottets uppfattning är samarbetet inom av stor betydelse såväl för att förbättra miljön som för att göra regionen mer konkurrenskraftig och öka respekten för demokrati och mänskliga rättigheter. Utskottet har behandlat frågor om samarbete inom mer utförligt i betänkande 2011/12:UU3 . Forskning och andra insatser som rör utrikes- och säkerhetspolitiska frågor är betydelsefulla för att ge beslutsfattare fullvärdiga underlag för att utforma och ta ställning till olika handlingsalternativ. Forskningen bidrar också till att stimulera den allmänna debatten kring utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Inom ramen för ärendets beredning hölls en föredragning inför utskottet med deltagande av Sipris direktör samt den biträdande direktören . Utskottet konstaterar att internationella fredsforskningsinstitut () bedriver forskning inom bl.a. områdena nedrustning, icke-spridning, militära utgifter och regional säkerhetspolitik. Sipris styrka är förmågan att i internationell konkurrens även fortsättningsvis bedriva forsknings- och dokumentationsverksamhet av högsta kvalitet. ambition är att bidra till ökad säkerhetspolitisk transparens genom att även fortsättningsvis vara en informationskälla som är öppen och tillförlitlig. Institutet arbetar med att utveckla nya och effektiva sätt att kommunicera den information och kunskap som utvecklas inom organisationen. Som sägs i propositionen och bekräftas i internationella utvärderingar av institut av denna typ är Sipris expertis av betydande relevans. Den hittillsvarande förmågan att locka till sig extern finansiering är ett kvitto på att så är fallet. Sådan finansiering avser i allmänhet speciella projekt och är inte sällan kortsiktig. Som utskottet tidigare anfört är det en förutsättning för institutets framgångar att vissa kärnfunktioner (dokumentation, databaser, administration m.m.), vilka är svåra att finansiera från externa källor, är välfungerande och uthålliga (bet. 2008/09:UU1). Utskottet vidhåller sin uppfattning att det är angeläget att dessa aspekter på institutets finansiering säkerställs på lång sikt och att en rimlig balans etableras. Forskningen vid har också en betydelsefull roll när det gäller att fördjupa kunskapen om fredsfrämjande arbete och konfliktfrågor. Utskottet vill särskilt uppmärksamma den forskning som bedrivs om FN:s säkerhetsråds resolutioner och 1820 och det samarbete som sker med internationella forskararbetsgrupper. Avslutningsvis konstaterar utskottet att inte har haft några invändningar inom området. Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrker utskottet motion 2011/12:U315 (S) yrkandena 6 och 40. Utskottet anser att regeringens förslag till medelstilldelning är väl avvägda och tillstyrker propositionens punkt 2. anvisar därmed anslagen för under utgiftsområde 5 Internationell samverkan i enlighet med uppställningen i bilaga 3. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2011/12:U322 (MP) yrkande 1 och 2011/12:U334 (SD). Utskottet tillstyrker även att bemyndigar regeringen att besluta om bidrag för ramanslaget 1:11 Samarbete inom som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (propositionens punkt 1). Kvinnor, fred och säkerhet Socialdemokraterna understryker i kommittémotionerna 2010/11:U306 (S) yrkande 38 och 2011/12:U315 (S) yrkande 39 kvinnors avgörande roll och uppgifter i fredsprocesser. Motionärerna menar att kvinnors rättigheter och perspektiv måste få bättre genomslag i arbetet för fred och säkerhet och påtalar vikten av att agerar både nationellt och internationellt för att förbättra arbetet med FN:s resolutioner och 1820. anför i kommittémotion 2011/12:U236 (MP) att bör driva frågan om att uppmärksamma kvinnors särskilda situation i konflikter (yrkande 1), att personal som deltar i säkerhets- och fredsfrämjande insatser ska utbildas i genuskunskap och resolutionerna och 1820 (yrkande 2) och att EU bör upprätta en handlingsplan för att implementera ovannämnda resolutioner (yrkande 3). föreslår i kommittémotion 2010/11:U296 (V) att bör driva frågan om att EU bör utforma en handlingsplan för att implementera FN:s resolutioner och 1820 i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (yrkande 20). Motionärerna föreslår också i motionens yrkande 23 att i FN ska driva frågan om att uppmärksamma kvinnors särskilda situation i konflikter och att ska verka för att alla samarbetsländer vid internationella insatser har en handlingsplan för att implementera resolution (yrkande 24). Vidare anser motionärerna (yrkande 25) att bör stödja den organisation som FN byggt upp för att se till att de som gör sig skyldiga till övergrepp mot kvinnor och barn i konflikter grips i enlighet med resolution . I kommittémotion 2011/12:U245 (V) föreslår att ska verka för att alla samarbetsländer vid internationella insatser har en handlingsplan för att implementera resolution (yrkande 20), att EU ska upprätta handlingsplaner för FN:s resolutioner och 1820 (yrkande 21), att det i ska ingå en förpliktelse att leva upp till dem (yrkande 22) och att bör verka för en förlängning av mandatet för FN:s särskilda representant i frågor som rör sexuellt våld i krig och konflikter (yrkande 23). Det sistnämnda förslaget återkommer i kommittémotion 2011/12:U226 (V) yrkande 4. I den enskilda motionen 2011/12:U212 (S) föreslås att ska verka för att ta fram kvantitativa och kvalitativa mål för att säkerställa att vi uppnår målen i FN:s resolution . I den enskilda motionen 2010/11:U236 (FP) anförs i yrkande 1 att regeringen bör verka för att alla FN:s medlemsländer ska anta och uppfylla resolutionerna och 1820 och i yrkande 2 att ett genusperspektiv bör integreras i all fredsfrämjande verksamhet. I den enskilda motionen 2010/11:U247 (KD) anförs att ska vara drivande i arbetet med att uppfylla och efterleva resolutionerna och 1820 i fredsbyggande processer. antog resolution om kvinnor, fred och säkerhet. Resolutionen betonar vikten av att kvinnor som berörs av konflikter också deltar i lösningen av dem och att kvinnor finns representerade som aktörer i det internationella samfundets insatser för att skapa fred. Dessutom framhålls att kvinnor och flickor är särskilt utsatta i konflikter, vilket gör att det krävs ett ökat skydd för dem. Den senare frågan har ytterligare uppmärksammats genom säkerhetsrådets resolution som kräver att alla parter i konflikter upphör med sexuellt våld mot civila. Resolution har senare följts upp och konkretiserats genom resolutionerna och 1889 genom vilka det bl.a. beslutades att en särskild representant () för generalsekreteraren ska utses för att bekämpa sexuellt våld i konflikter. utsågs till särskild representant på ett tvåårigt mandat. Utskottet anser att frågan om kvinnors roll i konflikter är viktig och bör vara en integrerad del av regeringens arbete inom den freds- och säkerhetsbyggande verksamheten. Arbetet måste omfatta såväl skyddsaspekten som att öka kvinnors deltagande i fredsprocesser och i internationella freds- och säkerhetsfrämjande insatser i syfte att förbättra insatsernas effektivitet och kvalitet. Utskottet välkomnar därför att regeringen i propositionen aviserar att man kommer att ta initiativ för att förstärka arbetet på området. Regeringen antog en handlingsplan för genomförande av resolutionerna och 1820 . Handlingsplanen omfattar konkreta åtgärder och aktiviteter för att få stopp på sexuellt våld mot kvinnor och flickor, motverka straffrihet för våldsverkarna och stärka kvinnors deltagande och inflytande i internationella freds- och säkerhetsfrämjande insatser. Utskottet noterar att den svenska handlingsplanen innehåller mål och konkreta aktiviteter i syfte att uppnå tre prioriterade målsättningar: att en betydligt större del kvinnor deltar i internationella freds- och säkerhetsfrämjande insatser, att skyddet av kvinnor och flickor i konfliktsituationer stärks och att kvinnor i konfliktområden deltar fullt ut och på lika villkor som män i alla skeden av en fredsprocess. Enligt utskottets uppfattning måste insatserna för att genomföra FN:s resolutioner på området avse såväl nationell som regional och global nivå, och utskottet välkomnar särskilt att handlingsplanen innehåller konkreta mål på samtliga dessa nivåer. EU antog en handlingsplan för att integrera resolutionerna och 1820 i den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP). har aktivt deltagit i utvecklingen av handlingsplanen och anordnade bl.a. under det svenska ordförandeskapet ett seminarium med inriktning på utbildning om resolutionerna och 1820 inom ramen för EU:s säkerhetsfrämjande och fredsbyggande insatser. På den globala nivån är inrättandet av FN:s generalsekreterares speciella representant () för att bekämpa sexuellt våld i konflikter ett viktigt steg för att genomföra resolution . Den särskilda representanten, , sammanträffade med företrädare för utrikesutskottet och redogjorde för erfarenheter och slutsatser från av sitt uppdrag. Hon har fyra huvudprioriteringar för sitt arbete. Den första är att få slut på straffriheten för sexuellt våld. Den andra är att kvinnor måste få stöd i sina ansträngningar att ställa förövarna till svars och få sina rättigheter tillgodosedda. Den tredje prioriteringen är att mobilisera politiskt ägarskap så att såväl formella som traditionella ledare i konfliktområden känner ett ansvar för agendan. Den fjärde slutligen, är att öka medvetenheten om att sexuellt våld försvårar ansträngningarna att uppnå fred genom att vara såväl en källa till som ett redskap i konflikter. I den särskilda representantens uppdrag ingår även att koordinera FN:s insatser för att genomföra resolution . För detta ändamål har ett nätverk bildats kallat UN Action Against Sexual Violence in Conflict. I detta nätverk ingår bl.a. den nya , som formellt började sitt arbete . har varit aktivt i bildandet av den nya organisationen som har genomförandet av resolutionerna och 1820 som en viktig del av sitt arbete.