bet · GZ01FiU1 · 2011-11-15 00:00:00 — Vi anser att regeringens minskning av anslagen till har inneburit att delar av den verksamhet som är inriktad på att förebygga risker genom kontroll och tillsyn har skalats bort. Vi vill därför tillföra medel för bl.a. fler inspektioner, utbildning till skyddsombud och projekt för att stärka kvinnors arbetsmiljö. Arbetslivets villkor är betydelsefulla för att få ett jämställt samhälle. Vi föreslår att den som vill gå upp i arbetstid ska ges möjlighet till det. Vi kan konstatera att arbetsmarknadens parter inte lyckats lösa denna fråga. Därför är vi beredda att lagstifta. Vi föreslår att det införs en begränsningsregel för hur länge rullande visstidsanställningar kan fortgå; 24 månaders visstidsanställning bör automatisk leda till att anställningen blir fast. Vi anser att det finns brister i etableringsreformen. Vi är kritiska till sfi-bonusen eftersom vi menar att den är ineffektiv och orättvis och förknippad med stora dödviktskostnader. Vi är även kritiska till storsatsningen på etableringslotsar. Vi menar att resurserna gör större nytta inom ramen för Arbetsförmedlingen om de utnyttjas för validering, arbetspraktik och grundläggande utbildning i regi. Vi vill också att systemet med etableringsersättning ses över i syfte att säkerställa att färre nyanlända blir beroende av kompletterande försörjningsstöd för sitt uppehälle. Vi socialdemokrater avvisar regeringens förslag till ramar och ställer oss i stället bakom vad som framförs i motion Fi240 om en ram för utgiftsområde 13 på samma nivå som regeringens förslag men med en annan fördelning på anslag och en ram för utgiftsområde 14 som ligger över regeringens förslag. Avvikande mening (MP) (MP) anför: grundläggande utgångspunkt är att alla människor har rätt till arbete och egen försörjning. En trygg arbetsmarknad och en aktiv näringspolitik är en förutsättning för en stabil och dynamisk jobbpolitik som skapar många nya arbetstillfällen och minskar arbetslösheten. Arbetslösheten bland unga har bitit sig fast på höga nivåer . Detta är en tragedi för den som är arbetslös men också för samhället i stort. har en rad förslag för att minska ungdomsarbetslösheten. Vi vill avskaffa arbetsgivaravgiften helt för företag som anställer unga arbetslösa. Vi behåller också de subventioner som regeringen har infört för långtidsarbetslösa. Kombinerar man dessa stöd blir vårt förslag betydligt effektivare än regeringens. Utöver olika typer av utbildningsplatser föreslår vi ett tillfälligt konjunkturpaket i form av platser i arbetsmarknadsinriktad yrkesutbildning för unga och fler platser på . Dessutom föreslår vi ett traineeprogram i välfärden, där unga kan komma in och gå parallellt med äldre. Vi föreslår också en stimulanspott som kommuner, näringsliv och ideella organisationer ska kunna söka för att erbjuda sommarjobb till unga mellan . Ett s.k. navigatorcentrum som samordnar insatser från Arbetsförmedlingen och kommunerna ska kunna erbjuda stöd till deltagande ungdomar. Vi vill underlätta för företag som vill ta emot praktikanter och föreslår därför stöd i form av handledarutbildning och kompetensutveckling. Gröna jobb var ett framgångsrikt program för långtidsarbetslösa som vi vill pröva igen. I programmet ska deltagarna jobba med natur- och kulturvård, t.ex. med att röja fram kulturminnen, rusta upp promenadstigar och sköta om tätortsnära skogar. Överallt i arbetslivet råder det stor brist på jämställdhet mellan könen. För att åstadkomma jämställdhet på arbetsmarknaden är jämställda löner en förutsättning. Arbetsmarknadens parter måste ta sitt ansvar för att eliminera löneskillnaderna mellan män och kvinnor. Staten har här ett ansvar att gå före. vill satsa på att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor i den statliga verksamheten. har registrerat 104 000 arbetsskador varav merparten är arbetsolyckor. Jämfört med 2009 har antalet anmälningar om arbetsolyckor med frånvaro ökat och antalet anmälningar om arbetssjukdomar ökat . inträffade 54 dödsolyckor bland förvärvsarbetande, vilket kan jämföras med 40 dödsolyckor . Till skillnad från en majoritet av EU:s medlemsländer lever inte längre upp till Internationella arbetsorganisationens () rekommendationer om en arbetsmiljöinspektör per 10 000 anställda. För att detta ska bli möjligt krävs ökade resurser till . vision är att människor om de så önskar ska kunna arbeta mindre, t.ex. genom att ha en kortare arbetsvecka, eller genom att under vissa delar av livet kunna jobba mindre, som det i andra skeden i livet ska vara möjligt att jobba mer. Vi vill skapa en gemensam ingång till alla trygghetssystem genom att bilda en ny myndighet där uppgifterna på och Arbetsförmedlingen slås ihop. Den nya myndigheten ska ansvara för utbetalning av sjukersättning och a-kassa och ta över ansvaret för försörjningsstödet från kommunerna. Ersättningsnivån ska vara lika stor oavsett om man är sjuk eller arbetslös. På vägen mot ett sådant system föreslår vi en långsammare nedtrappning av ersättningsnivån i a-kassan så att arbetslösa ska få av sin tidigare dagsförtjänst (för föräldrar) och först därefter . Vårt förslag innebär också en höjning av taket i arbetslöshetsförsäkringen med till per dag de första hundra dagarna. har nära betalats ut i s.k. sfi-bonus. Pengarna har i första hand kommit de redan studievana eleverna till del, personer som även utan bonus hade klarat sina studier vid sfi . De medel som betalas ut i bonus behövs mycket bättre i den ordinarie verksamheten för att stärka undervisningen, lärarnas förutsättningar och alla elevers möjlighet att lära sig det svenska språket. Vi föreslår därför att sfi-bonusen avskaffas och att de medel som är avsatta för detta ändamål används för att stärka den ordinarie undervisningen i svenska för invandrare. anser att alla människor i praktiken inte har samma rättigheter och möjligheter att verka i vårt samhälle. Vi vill därför tillföra ytterligare medel till arbete och till antidiskrimineringsbyråerna för att de ska kunna föra statistik som möjliggör jämförelser och mellan olika delar av landet. Jag avvisar regeringens förslag till ramar och ställer mig i stället bakom vad som framförs i motion Fi241 om en ram för utgiftsområde 13 som ligger under regeringens förslag och en ram för utgiftsområde 14 som ligger över regeringens förslag. Avvikande mening (SD) (SD) anför: Den borgerliga regeringens arbetsmarknadspolitik har varit ett misslyckande i såväl ekonomiskt som socialt hänseende. Genom att man försämrat villkoren för arbetslösa och sjuka som man genom en helt ansvarslös invandringspolitik har fyllt på utbudet av lågkvalificerad arbetskraft har man fört en konsekvent lönedumpningspolitik och ökat utanförskapet. De stora utmaningarna handlar om att minska utanförskapet genom en ansvarsfull invandringspolitik, att stimulera landets företag till att våga och vilja anställa, att vidta åtgärder för att komma till rätta med den bristande matchningen, att aktivt bekämpa ungdomsarbetslösheten och, utan att som regeringen hemfalla åt etnisk diskriminering, slipa ned trösklarna in till arbetsmarknaden. har till skillnad från regeringen konkreta förslag för att uppnå detta. Ungdomsarbetslösheten är ett enormt problem för samhället i stort liksom för alla direkt drabbade ungdomar. Vi sverigedemokrater tror att det finns mer kostnadseffektiva sätt att göra arbetsmarknaden mer tillgänglig för de grupper som till stora delar står utanför den än regeringens generella rabatt på arbetsgivaravgiften för anställda . Vi vill därför flytta delar av resurserna till en ny reform med helt slopad arbetsgivaravgift för unga lärlingar. kan även provanställningen förlängas i stället för 6. bedömer att denna satsning skulle kunna bli en central del i arbetet med att komma till rätta med såväl ungdomsarbetslösheten som matchningen av arbetstagarnas kompetens i relation till arbetsgivarnas behov. Vi tar dessutom inte bort hela arbetsgivaravgiftsrabatten för ungdomar utan halverar den, vilket gör att det fortfarande kommer att vara betydligt billigare att anställa en ungdom än en vuxen. Starta-eget-bidraget kan vara av avgörande betydelse för att man ska kunna få en ny verksamhet att fungera i början. Unga arbetslösa som besitter driftighet, innovativa idéer och engagemang ska ha samma rätt som andra att kunna nyttja bidraget. Därför föreslår att den generella gränsen sänks från 25 till . Eftersom det ofta tar tid innan en verksamhet blir ekonomiskt lönsam vill vi att bidraget ska kunna ges , till skillnad från dagens 6 månader. De svenska turordningsreglerna kom till då rörligheten på arbetsmarknaden var liten. Genom att öka antalet arbetstagare som får undantas från turordningsreglerna görs arbetsmarknaden mer rörlig, vilket inte minst gör den mer tillgänglig för svenska ungdomar. Ett ökat antal undantag i turordningsreglerna skulle dessutom medföra att företagens möjligheter att behålla nyckelpersonal ökar. förordar därför en utökning av rätten att göra undantag från den nuvarande nivån på 2 anställda till 5 anställda. Regeringen har ökat otryggheten och försämrat matchningen mellan arbeten och kompetens genom försämringar i ersättningssystemen för arbetslösa. De som står utan arbete har fått sämre ekonomiska möjligheter att söka de arbeten som motsvarar deras utbildningsnivå och kompetens. Vi tror inte att den som drabbas av tillfällig arbetslöshet vill permanenta den situationen till långvarig arbetslöshet. Därför är en försämrad a-kassa en synnerligen dålig metod för att få människor i arbete. förordar att taket för arbetslöshetsersättningen höjs men att ersättningsnivån hålls . Vår ambitionsnivå för det nya taket är per dag fram till arbetslöshetsdag 101 och därefter per dag. ser det som helt orimligt att man tvingas söka jobb över hela landet och mot sin vilja bryta upp från sin familj och hembygd, och vi förordar därför ett återinförande av den s.k. 100-dagarsregeln, som alliansregeringen upphävde. En annan ändring som regeringen genomförde var begränsningen vad gäller ersättning för deltidsarbetslösa, vilket ytterligare har förstärkt trögrörligheten på arbetsmarknaden. De positiva effekterna av en ökad rörlighet på arbetsmarknaden skulle till stor del finansiera kostnaderna för en mer generös omställningsförsäkring. ser arbetskraftsinvandring främst som ett sätt att tillfälligt kompensera för en dåligt fungerande matchning på den svenska arbetsmarknaden, men vi ser den också som en metod att ta till när antalet arbetstillfällen i en specifik sektor tillfälligt blir större än arbetskraften i samma sektor. Därför förespråkar vi en modell med gästarbetare, där utländsk arbetskraft kan få ett tillfälligt uppehållstillstånd knutet till arbetsmarknadens behov. Vi ställer oss däremot starkt kritiska till att som regeringen öppna upp för en generell arbetskraftsinvandring inom områden som redan präglas av hög arbetslöshet eller inom sektorer där Arbetsförmedlingen målar upp en dyster prognos för framtiden. Vi betraktar instegsjobben som en skattesubventionerad diskriminering av svenskar och föreslår ett avskaffande av insatsen av såväl rättviseskäl som budgetskäl. Av samma anledning är vi negativa till det förslag om s.k. nystartszoner som framförts av flera statsråd, vilket innebär en diskriminering av företag och anställda som inte återfinns inom regeringens prioriterade områden. Vi skär ned kraftigt på flera områden i takt med att antalet nyanlända asyl- och anhöriginvandrare minskar som ett resultat av invandringspolitik. Vi väljer dock att inte avbryta ersättningen till kommuner utan låter redan ingångna avtal löpa tills de naturligt har avslutats, vanligtvis 24 månader, varför den fulla effekten av besparingarna inte märks förrän mot slutet av budgetperioden. Anslagen 1:1, 1:4, 1:5, 2:1, 2:2 samt 3:1 inom utgiftsområde 13 avskaffas i deras helhet då de är utgifter som vi inte bedömer medför en vettig avkastning åt det svenska folket. Vi sverigedemokrater föreslog i vår budgetmotion Fi242 en ram för utgiftsområde 13 som ligger under regeringens förslag och en ram för utgiftsområde 14 som ligger över regeringens förslag. Jag ställer mig bakom den politik som beskrivs i motionen, men det har uppdagats att det finns en uppgift som bygger på ett felaktigt underlag från utredningstjänsten, varför i finansutskottet kommer att yrka på en förändrad ram. Därför anser jag att bör besluta om budgetramar för utgiftsområde 14 på de nivåer som framgår av tabell 2 nedan. Det får till följd att vårt förslag om förbättringar för deltidsarbetslösa träder i kraft först . Tabell 2 Justerade yrkanden för utg.omr. 14 (ändringar i fetstil) Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Avvikande mening (V) (V) anför: Läget på arbetsmarknaden är mycket bekymmersamt. I budgetpropositionen bedömer regeringen att arbetslösheten vid slutet av mandatperioden kommer att uppgå till . Det är exakt samma nivå som när regeringen tillträdde . av borgerligt regeringsinnehav räknar alltså regeringen med att vi är tillbaka på ruta ett, med en arbetslöshetsnivå som finansminister beskrev som massarbetslöshet. Särskilt alarmerande är den kraftiga ökningen av gapet mellan mäns och kvinnors sysselsättning. Mellan har gapet ökat . har antalet långtidsarbetslösa ökat med . Regeringen har ett betydande ansvar för denna utveckling. arbetsmarknadspolitik syftar till att understödja målet om arbete åt alla och att skapa ett arbetsliv präglat av goda arbetsvillkor, bra arbetsmiljö, ökat demokratiskt inflytande och ökade utvecklingsmöjligheter för löntagarna. En sammanhållen statlig arbetsförmedling med nationell överblick är en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad. Vi vill avveckla systemet med s.k. kompletterande aktörer och privata jobbcoacher. Jobbsökaraktiviteter och coachning, i och utanför massåtgärderna jobbgarantin för unga och jobb- och utvecklingsgarantin, slukar det mesta av de resurser som regeringen avsätter för arbetsmarknadspolitiken. slopar de rigida garantiprogrammen och satsar i stället på aktiva åtgärder med högre kvalitet som stärker de arbetssökandes möjligheter till anställning. Programmet fas 3 ska avskaffas, och i stället ska deltagarna erbjudas subventionerade övergångsjobb eller yrkesutbildning inom ramen för exempelvis arbetsmarknadsutbildning eller eller som anställd lärling. I stället för att låta nyutexaminerade unga gå arbetslösa vill underlätta traineeanställningar vid de myndigheter och förvaltningar som måste börja rekrytera ny arbetskraft. Vi satsar också på ett kunskapslyft för anställda i äldreomsorgen. Under utbildningen ges nästa generations omsorgsarbetare möjlighet att komma in i yrket genom utbildningsvikariat. Den tredje delen i generationsväxlingssatsning utgörs av lärlingsanställningar i bristyrken. vill också att den som får tjänstledigt för att starta eget ska kunna få stöd för start av näringsverksamhet under förutsättning att arbetsgivaren anställer en arbetslös som vikarie. Vi vill tillföra fler årsplatser inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen än regeringen och göra det möjligt för arbetsmarknadsutbildningar att vara . Vi välkomnar den utökning av antalet lönebidragsanställningar som regeringen gör i det s.k. kulturarvslyftet. Vi menar dock att målgruppen för lönebidragsanställningarna har avgränsats för snävt. Vi anser också att taket för lönebidragsersättningen behöver höjas. Vi anslår medel för att höja taket med . Samma takhöjning sker för skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare (), utvecklingsanställning och trygghetsanställning. Vi välkomnar regeringens utökning av antalet platser på men säger definitivt nej till visstidsanställningar inom . Rehabiliteringen måste bli bättre och arbetsplatserna anpassas så att människor kan komma tillbaka i arbete. Vi vill införa sanktioner mot arbetsgivare som inte tar sitt ansvar i dessa frågor. Det systematiska förebyggande arbetsmiljöarbetet är av avgörande betydelse för att minska belastningen och ohälsan i arbetslivet. Vi avsätter därför mer än regeringen till tillsynsarbete, till utbildning av skyddsombud och till de regionala skyddsombudens verksamhet. Efter regeringsskiftet raserade regeringen snabbt och strategiskt viktiga grundstenar i arbetslöshetsförsäkringen. menar att taket i arbetslöshetsförsäkringen bör höjas till och golvet till fr.o.m. . För att undvika en fortsatt urholkning av försäkringen indexeras beloppen efter löneutvecklingen. Ersättningsnivån höjs till för hela ersättningsperioden inklusive tid med aktivitetsstöd. Vi minskar också antalet karensdagar med två för att ta bort dem helt. Vi tar bort 75-dagarsbegränsningen vid deltidsarbetslöshet. Arbetslöshetsavgiften avskaffas så att ingen kommer att behöva betala mer än ca i medlemsavgift till sin a-kassa och inför avdragsrätt för medlemsavgiften. Vi föreslår också att alla som uppfyller grundvillkoren i 9 § lagen om arbetslöshetsförsäkring och har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen ska få rätt till ersättning med grundbeloppet. Att kvinnor har lägre löner och sämre arbetsvillkor än män är en strukturell orättvisa som måste angripas på flera sätt. Vi vill stärka rätten till fasta jobb på heltid och avsätter resurser för att skapa utrymme för bättre löner och arbetsvillkor hos offentliga arbetsgivare. Vi vill också se en generell arbetstidsförkortning som gör det möjligt för fler att orka jobba heltid utan att slita ut sig. Vi vill skärpa kraven på arbetsgivare att bedriva aktivt jämställdhetsarbete, genomföra lönekartläggningar och upprätta handlingsplaner för jämställda löner. Vi vill också skärpa kraven på aktivt förebyggande arbete för övriga diskrimineringsgrunder och ge mer resurser och tydligare uppdrag att arbeta med aktiva åtgärder. är kritiskt till regeringens inriktning på integrationspolitiken eftersom den främst handlar om tvångsåtgärder riktade mot personer med utländsk bakgrund snarare än om att skapa de förutsättningar som är nödvändiga för lika rättigheter på arbetsmarknaden, på bostadsmarknaden, i skolan osv. Vi föreslår att en lagstiftning införs som gör samtliga kommuner skyldiga att ta emot flyktingar. Vi förstärker dessutom anslaget för att höja schablonersättningen med avsikt att öka kvaliteten och ambitionsnivån på flyktingmottagandet samt för att förlänga den tid som anhöriginvandrare kan omfattas av den kommunala introduktionen. Vi avvisar regeringens satsning på lotsar i etableringsprocessen. Vi avvisar också regeringens sfi-bonus. Med hänvisning till detta avvisar jag regeringens förslag till ramar och ställer mig i stället bakom vad som framförs i motion Fi243 om en ram för utgiftsområde 13 som ligger under regeringens förslag och en ram för utgiftsområde 14 som ligger över regeringens förslag. Datum: kl. 9.4512.15 Professor , Finanspolitiska rådets ordförande , samhällspolitisk chef, Finansminister (M) Ordföranden: Jag ber att få hälsa alla här i salen välkomna alla på podiet, alla i förstakammarsal, ni på läktaren och ni som följer oss utifrån till denna utfrågning av i finansutskotts regi. Rådets ordförande får ordet först. Därefter kommer två inbjudna ekonomer, , chefsekonom på , och , samhällspolitisk chef på , att göra sina inledningar, vilket även finansministern får göra. Därefter kommer utskottets ledamöter att få tillfälle till frågor och diskussion. Syftet med detta är att kasta ljus utifrån över den ekonomiska politiken. : Jag ska börja med att tacka för möjligheten att än en gång presentera Finanspolitiska rådets rapport här. De viktigaste punkterna gäller de offentliga finanserna och reformutrymmet, finansiell stabilitet, arbetsmarknaden, skatterna och regeringens utbildningsreformer. Jag ska fokusera på de offentliga finanserna, och sedan ska jag kommentera finansiell stabilitet, arbetsmarknad och skatter lite kortare. Först de offentliga finanserna. Där gick igenom krisen med anmärkningsvärt små offentliga underskott: av BNP 2010. väntas ett litet överskott som sedan förutspås öka kraftigt. Varför klarade sig så bra jämfört med andra? Jag visar här en tabell som ger lite av svaret. Underskottet som andel av BNP var 2010, med siffror, mindre i än i hela OECD-området. Det ser man i första kolumnen. Det berodde både på att vi gick in i krisen med starkare offentliga finanser än andra och på en mindre försämring i krisen. Men av de här två faktorerna var det bättre utgångsläget klart viktigast. Det förklarar hela 4,8 av de 6,4 procentenheterna. Eftersom vi hade ett större BNP-fall än andra borde vi ha fått en större försämring, men den blev i själva verket mindre. Det framgår av bilden, där linjen visar det genomsnittliga sambandet mellan BNP-fall och budgetförsämring för . Som ni ser ligger långt under det sambandet, vilket framför allt beror på att sysselsättningen hölls så väl uppe under krisen. I viss mån berodde det här också på de direkta besparingarna av mindre generösa sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar. Jag har här en bild som visar hur utgifterna för sjukförsäkring och förtidspension sjunkit. Utgifterna för arbetslöshet steg förstås under krisen, men de hölls nere av lägre ersättningar. Effekten av det är här skillnaden mellan linjen i diagrammet och staplarna. Linjen visar vad utgifterna skulle ha blivit om utgifterna per arbetslös legat kvar nivå. De direkta besparingarna från förändringarna i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen uppgår till så mycket som , alltså av BNP 2010, utan hänsyn tagen till beteendeförändringar. Låt mig så gå över till finanspolitiken framöver. När den ska utformas är beräkningar av det så kallade reformutrymmet centrala. Där tycker vi att regeringen är dålig på att förklara vad reformutrymmet är och varför det uppstår. Det finns faktiskt inte någon kort tydlig definition av begreppet i budget- och vårpropositionerna, även om förstås innebörden framgår av resonemangen som helhet. Men det som borde stå är ungefär det här: Reformutrymmet är summan av permanenta skatteskänkningar och utgiftsökningar som aktivt kan besluta om och som är förenliga med överskottsmålet på av BNP över en konjunkturcykel. Egentligen är termen reformutrymme missvisande, därför att reformer inte behöver kosta någonting eller rent av kan spara pengar, som reformerna i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen. Dessutom kan man alltid göra större reformer än vad utrymmet anger om de finansieras med utgiftsminskningar (om det är skattesänkningar) och med skattehöjningar (om det är utgiftsökningar). Egentligen borde man, tycker vi, utmönstra termen reformutrymme. Budgetutrymme vore en bättre term. Trots det använder vi också termen reformutrymme för att alla ska känna igen sig, men vi gör det under protest. Varför uppkommer reformutrymmet? Jo, det beror på att skatterna grovt sett är proportionella. Därför ökar de automatiskt med BNP. Men utan nya beslut gör många utgifter inte det. En del är visserligen indexerade till lönerna, som växer ungefär som BNP. Men andra, som de statliga förvaltningsanslagen, är löneindexerade med produktivitetsavdrag. Ytterligare andra är bara indexerade till priserna. En del utgifter är nominellt fastställda. Detta innebär att när BNP ökar, så växer skatteintäkterna automatiskt i förhållande till utgifterna. Det förstärker de offentliga finanserna. Det är det utrymmet som kan användas för nya beslut. Det här är förstås politiskt mycket attraktivt för regeringen, men också för oppositionen, eftersom man då kan gå ut och säga att man gör nya reformer även om man bara standardsäkrar tidigare reformer. Alternativt kan man finansiera nya satsningar genom att tidigare reformer urholkas, men utan att man behöver ta något beslut om det. Det här har, menar vi, varit en bra modell för att skapa överskott. Men det finns ett demokratiskt problem, därför att det är svårt för väljarna att se varifrån finansieringen av nya reformer kommer.