bet · GZ01SkU3 · 2011-11-08 00:00:00 — 2011/12:SkU3 Skatteförfarandet I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2010/11:165 Skatteförfarandet. I propositionen föreslår regeringen att i stort sett hela skatteförfarandet ska regleras i en enda lag, skatteförfarandelagen. Syftet är att regelverket ska vara tydligare och lättare att tillämpa. Dubbelregleringar och onödiga begrepp tas bort och obefogade skillnader mellan bestämmelser i samma ämne försvinner. Det föreslås även ändringar i sak som ska bidra till att ytterligare minska den administrativa bördan och stärka de skattskyldigas ställning. Möjligheterna att använda deklarationsombud blir större genom att det föreslås ett generellt system för deklarationsombud. Alla deklarationsskyldiga ska kunna använda ombud. Möjligheten att redovisa mervärdesskatt för beskattningsår behålls, men mervärdesskatt ska alltid redovisas i en skattedeklaration. Gränsen för att få redovisa mervärdesskatt för beskattningsår ska alltjämt vara högst i beskattningsunderlag. En nyhet är att denna gräns även ska gälla för handelsbolag och skattskyldiga som inte ska lämna inkomstdeklaration, vilket innebär att fler får möjlighet att redovisa för beskattningsår. I syfte bl.a. att minska belastningen hos och förbättra förutsättningarna för dem som lämnar deklarationshjälp fördelas de juridiska personernas deklarationer på fyra tidpunkter beroende på beskattningsårets slutmånad. För beskattningsår som avslutas med månaderna september, oktober, november eller december ska deklarationen lämnas . För beskattningsår som löper ut med månaderna januari, februari, mars eller april gäller tidpunkten . För gäller och för slutmånaderna ska deklarationen lämnas in . Den som lämnar deklaration elektroniskt får på sig. Möjligheterna att få byråanstånd upphör och individuella deklarationsanstånd ska kräva synnerliga skäl. Fysiska personer och dödsbon ska fortfarande lämna deklaration . Preliminär skatt ska alltid betalas för beskattningsår. Debiterad preliminär skatt ska betalas fr.o.m. beskattningsårets andra månad t.o.m. månaden efter beskattningsårets utgång. Betalningsfristen för slutlig skatt ska även i fortsättningen vara . Det införs enhetligare ränteregler i skattekontosystemet. Kostnadsränta ska med vissa undantag beräknas efter en procentsats som motsvarar basräntan. Basräntan ska fastställas på grundval av av räntesatsen för sexmånaders statsskuldväxlar. Basräntan får dock lägst vara . Reglerna om anstånd med att betala skatt eller avgift blir generösare. Anstånd ska beviljas om det är tveksamt hur mycket skatt den skattskyldige kommer att behöva betala. Skattenämnderna avskaffas utom när det gäller fastighetstaxering. En särskilt kvalificerad beslutsfattare som inte har prövat ärendet ska avgöra tvistiga omprövningsärenden. Bestämmelserna om skattetillägg ändras för att ytterligare stärka rättssäkerheten. De fasta nivåerna för delvis befrielse från skattetillägg tas bort. Utrymmet för frivillig rättelse blir större. Normalt tillgängligt kontrollmaterial får ökad betydelse för bedömningen om skattetillägg ska tas ut. Skattetillägget för den som inte har gjort skatteavdrag sänks till . I lagens inledande kapitel finns en upplysning om att proportionalitetsprincipen gäller. Regeringen anför att det finns skäl att utreda hur rättssäkerheten kan stärkas ytterligare inom ramen för det befintliga systemet. En fråga som kommer att utredas gäller skattetillägg och rätten att inte bli lagförd eller straffad två gånger enligt artikel 4.1 i det sjunde tilläggsprotokollet till den europeiska konventionen av om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Andra frågor som kommer att utredas är nivåerna på skattetillägg samt frågor om normalt tillgängligt kontrollmaterial och risken för skatteundandragande. Även utformningen av bestämmelserna om tredjemansrevision och ersättning för kostnader för ombud, biträde eller utredning kommer att utredas i syfte att stärka rättssäkerheten. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . I två motioner som väckts med anledning av propositionen läggs förslag som rör lekmannainflytandet efter taxeringsnämndernas avskaffande, villkoren för F-skatt och tidpunkten för att lämna mervärdesskattedeklaration för beskattningsår. Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motionerna. Utskottet delar regeringens bedömning att det finns skäl att ytterligare utreda hur rättssäkerheten kan stärkas och understryker vikten av att utredningsarbetet bedrivs skyndsamt. I betänkanden finns en reservation. Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. skatteförfarandelag, 2. lag om redovisning, betalning och kontroll av mervärdesskatt för elektroniska tjänster, 3. lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624), 4. lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69), 5. lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), 6. lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter, 7. lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m., 8. lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, 9. lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., 10. lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200), 11. lag om ändring i lagen (1998:189) om förhandsbesked i skattefrågor, 12. lag om ändring i lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter, 13. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 14. lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980), 15. lag om ändring i tullagen (2000:1281), 16. lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt, 17. lag om ändring i vägtrafikskattelagen (2006:227). Därmed bifaller proposition 2010/11:165 punkterna 117 och avslår motionerna 2011/12:Sk1 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 2011/12:Sk2 av m.fl. (S) yrkandena 15. Reservation (S, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (S). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlar utskottet regeringens proposition 2010/11:165 Skatteförfarandet och två motioner som väckts med anledning av propositionen. Regeringens och motionärernas förslag till riksdagsbeslut framgår av bilaga 1. Regeringens lagförslag återges i bilaga 2. Parallellt med den nu aktuella propositionen lägger regeringen förslag om vissa ytterligare följdändringar i proposition 2010/11:166 Följdändringar med anledning av förslaget om ny skatteförfarandelag. Förslagen handlar om att ändra hänvisningar till bestämmelser som finns i de lagar som skatteförfarandelagen ersätter. Vidare genomförs anpassningar till den nya terminologin i skatteförfarandelagen och ändringar av språklig och redaktionell natur i syfte att modernisera äldre bestämmelser. Slutligen upphävs några bestämmelser som inte längre behövs. Utskottet behandlar proposition 2010/11:166 i betänkandet 2011/12:SkU4 Följdändringar med anledning av förslaget om ny skatteförfarandelag. I propositionen föreslås en ny lag, skatteförfarandelagen, för i stort sett hela skatteförfarandet. Lagen ersätter bl.a. skattebetalningslagen (1997:483), taxeringslagen (1990:324), lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter, lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet, lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter, lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m. samt lagen (2005:1117) om deklarationsombud. Även bestämmelserna om kassaregister, personalliggare och kontroll av torg- och marknadshandel tas in i lagen. Möjligheterna att använda deklarationsombud blir större genom att det föreslås ett generellt system för deklarationsombud. Alla deklarationsskyldiga ska kunna använda ombud. Möjligheten att redovisa mervärdesskatt för beskattningsår behålls, men mervärdesskatt ska alltid redovisas i en skattedeklaration. Gränsen för att få redovisa mervärdesskatt för beskattningsår ska alltjämt vara högst i beskattningsunderlag. En nyhet är att denna gräns även ska gälla för handelsbolag och skattskyldiga som inte ska lämna inkomstdeklaration, vilket innebär att fler får möjlighet att redovisa för beskattningsår. I propositionen föreslås att dagens enda deklarationstidpunkt ersätts med fyra tidpunkter för andra juridiska personer än dödsbon. För beskattningsår som avslutas med månaderna september, oktober, november eller december ska deklarationen lämnas . För beskattningsår som löper ut med månaderna januari, februari, mars eller april gäller tidpunkten . För gäller och för slutmånaderna ska deklarationen lämnas in . Den som lämnar deklaration elektroniskt får på sig. Möjligheterna att få byråanstånd upphör, och individuella anstånd med att lämna deklaration kräver synnerliga skäl. Preliminär skatt ska alltid betalas för beskattningsår. Debiterad preliminär skatt ska betalas fr.o.m. beskattningsårets andra månad t.o.m. månaden efter beskattningsårets utgång. Betalningsfristen för slutlig skatt ska även i fortsättningen vara . Fysiska personer och dödsbon ska fortfarande lämna deklaration . Det införs enhetligare ränteregler i skattekontosystemet. Kostnadsränta ska beräknas på underskottet på ett skattekonto efter en procentats som motsvarar basräntan. Detta gäller dock inte kostnadsränta i fråga om skatteavdrag, arbetsgivaravgifter, mervärdesskatt eller punktskatt och särskild inkomstskatt som ska betalas enligt ett beslut om skönsbeskattning samt kostnadsränta vid för sen betalning. I dessa fall ska räntan beräknas efter en procentsats som motsvarar basräntan plus femton procentenheter. Basräntan ska fastställas på grundval av av räntesatsen för sexmånaders statsskuldväxlar. Basräntan får dock beräknas till lägst . Reglerna om anstånd med att betala skatt eller avgift blir generösare. Anstånd ska beviljas om det är tveksamt hur mycket skatt den skattskyldige kommer att behöva betala. Regeringen föreslår också, mot bakgrund av nya borgenärsroll, att verket ska få bevilja anstånd om det är till fördel för det allmänna. Regeringen föreslår att skattenämnderna avskaffas, utom när det gäller fastighetstaxering. Beslut som har fattats av en skattenämnd ska fattas av tjänstemän. En särskilt kvalificerad beslutsfattare som inte har prövat ärendet ska avgöra tvistiga omprövningsärenden. Regeringen föreslår att det i början av lagen ska finnas en paragraf där det anges att det av proportionalitetsprincipen följer att beslut enligt lagen får fattas bara om skälen för beslutet uppväger det intrång eller men i övrigt som beslutet innebär för den som beslutet gäller eller något annat motstående intresse. En nyhet är att det av lagtexten framgår att efterbeskattning får ske när det handlar om en annan skatt eller avgift än vad som avses i omprövningsbeslutet, vilket tydliggör att även ändringar mellan olika skatter och avgifter omfattas. Bestämmelserna om skattetillägg ändras för att ytterligare stärka rättssäkerheten. De fasta nivåerna för delvis befrielse från skattetillägg tas bort. Utrymmet för frivillig rättelse blir större. Normalt tillgängligt kontrollmaterial får större betydelse för bedömningen om skattetillägg ska tas ut. Procentsatsen för skattetillägg för den som inte har gjort skatteavdrag sänks till . Vitesförelägganden kommer att få överklagas. Regeringen anför att det finns skäl att ytterligare utreda hur rättssäkerheten kan stärkas inom ramen för det befintliga systemet. En fråga som regeringen kommer att utreda gäller skattetillägg och rätten att inte bli lagförd eller straffad två gånger enligt artikel 4.1 i det sjunde tilläggsprotokollet till den europeiska konventionen av om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Andra exempel på frågor som bör utredas är nivåerna på skattetillägg samt frågor om normalt tillgängligt kontrollmaterial och risken för skatteundandragande. Regeringen anser att utformningen av bestämmelserna om tredjemansrevision och ersättning för kostnader för ombud, biträde eller utredning bör utredas i syfte att ytterligare stärka rättssäkerheten. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om en ny sammanhållen skatteförfarandelag och avslår motionsförslaget om ändrad tidpunkt för avlämning av mervärdesskattedeklaration för beskattningsår. avslår motionsförslagen om tillkännagivanden om behovet av lekmannainflytande hos och villkoren för godkännande för F-skatt. Jämför reservation (S, V). I propositionen föreslås att i stort sett hela skatteförfarandet ska regleras i en ny lag, skatteförfarandelagen. Lagen ersätter bl.a. skattebetalningslagen (1997:483), taxeringslagen (1990:324), lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter, lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet, lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter, lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m. samt lagen (2005:1117) om deklarationsombud. Även bestämmelserna om kassaregister, personalliggare och kontroll av torg- och marknadshandel tas in i lagen. Det föreslås även ändringar i sak. Möjligheterna att använda deklarationsombud utvecklas genom ett generellt system för deklarationsombud. Alla deklarationsskyldiga ska kunna använda ombud. Möjligheten att redovisa mervärdesskatt för beskattningsår behålls, men mervärdesskatt ska alltid redovisas i en skattedeklaration. Gränsen för att få redovisa mervärdesskatt för beskattningsår ska alltjämt vara högst i beskattningsunderlag. En nyhet är att denna gräns även ska gälla för handelsbolag och skattskyldiga som inte ska lämna inkomstdeklaration, vilket innebär att fler får möjlighet att redovisa för beskattningsår. I syfte bl.a. att minska belastningen hos och förbättra förutsättningarna för dem som lämnar deklarationshjälp fördelas de juridiska personernas deklarationer på fyra tidpunkter beroende på beskattningsårets slutmånad. För beskattningsår som avslutas med månaderna september, oktober, november eller december ska deklarationen lämnas . För beskattningsår som löper ut med månaderna januari, februari, mars eller april gäller tidpunkten . För gäller och för slutmånaderna ska deklaration lämnas . Den som lämnar deklaration elektroniskt får på sig. Möjligheterna att få byråanstånd upphör, och individuella deklarationsanstånd ska kräva synnerliga skäl. Fysiska personer och dödsbon ska fortfarande lämna deklaration . Preliminär skatt ska alltid betalas för beskattningsår, och debiterad preliminär skatt ska betalas fr.o.m. beskattningsårets andra månad t.o.m. månaden efter beskattningsårets utgång. Betalningsfristen för slutlig skatt ska även i fortsättningen vara . Det införs enhetligare ränteregler i skattekontosystemet. Kostnadsränta ska beräknas på underskottet på ett skattekonto efter en procentsats som motsvarar basräntan. Detta gäller dock inte kostnadsränta i fråga om skatteavdrag, arbetsgivaravgifter, mervärdesskatt eller punktskatt och särskild inkomstskatt som ska betalas enligt ett beslut om skönsbeskattning samt kostnadsränta vid för sen betalning. I dessa fall ska räntan beräknas efter en procentsats som motsvarar basräntan plus femton procentenheter. Basräntan ska fastställas på grundval av av räntesatsen för sexmånaders statsskuldväxlar. Basräntan får dock beräknas till lägst . Reglerna om anstånd med att betala skatt eller avgift blir generösare. Anstånd ska beviljas om det är tveksamt hur mycket skatt den skattskyldige kommer att behöva betala. Regeringen föreslår också att ska få bevilja anstånd om det är till fördel för det allmänna. Regeringen föreslår att skattenämnderna avskaffas, utom när det gäller fastighetstaxering. Beslut som har fattats av en skattenämnd ska fattas av tjänstemän. En särskilt kvalificerad beslutsfattare som inte har prövat ärendet ska avgöra tvistiga omprövningsärenden. I början av förslaget till skatteförfarandelag införs en paragraf där det anges att proportionalitetsprincipen gäller och att den innebär att beslut enligt lagen får fattas bara om skälen för beslutet uppväger det intrång eller men i övrigt som beslutet innebär för den som beslutet gäller eller något annat motstående intresse. En nyhet är att det av lagtexten framgår att efterbeskattning får ske när det handlar om en annan skatt eller avgift än vad som avses i omprövningsbeslutet, vilket tydliggör att även ändringar mellan olika skatter och avgifter omfattas. Bestämmelserna om skattetillägg förändras för att ytterligare stärka rättssäkerheten. De fasta nivåerna för delvis befrielse från skattetillägg tas bort. Utrymmet för frivillig rättelse blir större. Normalt tillgängligt kontrollmaterial får större betydelse för bedömningen om skattetillägg ska tas ut. Procentsatsen för skattetillägg för den som inte har gjort skatteavdrag sänks till . får vitesförelägganden inte överklagas. Det innebär att prövningen av vitesförelägganden skjuts upp till utdömandet av vitet. Detta medför problem, eftersom den som har invändningar mot föreläggandet måste ta risken att vitet döms ut för att få det prövat av domstol. Regeringen föreslår att vitesförelägganden ska få överklagas. Regeringen kommer att utreda hur rättssäkerheten kan stärkas ytterligare einom ramen för det befintliga systemet. En fråga gäller skattetillägg och rätten att inte bli lagförd eller straffad två gånger enligt artikel 4.1 i det sjunde tilläggsprotokollet till den europeiska konventionen av om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Andra exempel på frågor som kommer att är nivåerna på skattetillägg och frågor om normalt tillgängligt kontrollmaterial samt risken för skatteundandragande. Även utformningen av bestämmelserna om tredjemansrevision och ersättning för kostnader för ombud, biträde eller utredning kommer att utredas i syfte att ytterligare stärka rättssäkerheten. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . kommer att ha omställningskostnader som beräknas uppgå till , och . Å andra sidan uppstår det en årlig besparing på genom att skattenämnderna tas bort, och den får effekt . bedöms besparingarna uppgå till ytterligare . De varaktiga besparingarna uppgår därmed till . På grund av ny lagstiftning på skatteområdet som medför administrativa kostnader för ska inte anslag sänkas med motsvarande belopp. kostnader för utveckling av it-stödet beräknas uppgå till . Effekterna för bedöms vara marginella. Bestämmelserna om skatteförfarandet är utspridda på många lagar. Detta ger upphov till en rad problem. Det finns t.ex. dubbla bestämmelser om särskilda avgifter och överklagande och omfattande hänvisningar från t.ex. skattebetalningslagen till taxeringslagens bestämmelser om revision och undantagande av handlingar. Härigenom uppkommer gränsdragningsproblem och obefogade skillnader i sak mellan bestämmelser i samma ämne. Som exempel kan nämnas att skattetillägg enligt taxeringslagen enbart kan tas ut om mervärdesskatt felaktigt har tillgodoräknats, medan skattetillägg enligt skattebetalningslagen även kan tas ut när mervärdesskatt har redovisats med för lågt belopp. Det förekommer att bestämmelser med samma innebörd i sak har olika ordalydelser. Begreppsapparaten är rörig. används t.ex. ett flertal olika begrepp för att beskriva tolvmånadersperioder (beskattningsår, inkomstår, kalenderår och taxeringsår). Bestämmelser som hänger ihop finns i olika lagar. Bestämmelser om revision finns t.ex. i taxeringslagen medan förutsättningarna för tvångsrevision finns i tvångsåtgärdslagen. Det är också svårt att bedöma behovet av lagändringar. Att förfarandet är utspritt leder lätt till att följdändringar glöms bort eller att bestämmelser som inte längre har någon betydelse glöms kvar. Den nuvarande uppdelningen medför att bestämmelserna om skatteförfarandet är svåra att överblicka, läsa och förstå. Företag och enskilda och de som arbetar med skatteförfarandet hos , på domstolar eller på rådgivningsbyråer får sannolikt lägga ned onödigt mycket tid på att orientera sig i förfarandet. Ännu mer besvärligt är det för alla enskilda som med ojämna intervaller måste ta reda på vad som gäller. Enligt utskottets mening råder det inte någon tvekan om att lösningen på problemen är att samla skatteförfarandet i en lag. Det blir färre bestämmelser, och behovet av hänvisningar försvinner nästan helt. Obefogade skillnader i sak löses när bestämmelserna slå samman till en lag. När definitioner och förklaringar samlas i en lag tydliggörs vilka definitioner som behövs och vilka som kan undvaras, vilket skapar goda förutsättningar för att samordna och strama upp den nuvarande något röriga begreppsapparaten. Genom att samla skatteförfarandet i en lag förbättras också förutsättningarna för att hålla en hög kvalitet på lagstiftningen. Regeringens förslag innehåller också en rad sakliga förändringar som syftar till att minska den administrativa bördan och stärka den enskildes ställning. Ett generellt system med deklarationsombud införs, mervärdesskatt redovisas alltid i skattedeklarationen, juridiska personers deklarationstidpunkter fördelas över året, kostnadsräntan i skattekontosystemet blir mer enhetlig, möjligheten att få anstånd med betalning av skatt görs mer generös, möjligheterna att justera en preliminärskattedebitering förbättras, etc. Rättssäkerheten förbättras vid uttag av skattetillägg. De fasta nivåerna för delvis befrielse från skattetillägg tas bort, utrymmet för frivillig rättelse blir större, och normalt tillgängligt kontrollmaterial får ökad betydelse för bedömningen om skattetillägg ska tas ut. Procentsatsen för skattetillägg för den som inte har gjort skatteavdrag sänks till . Utskottet anser i likhet med regeringen att fördelarna med att samla skatteförfarandet i en lag är betydande, och utskottet har inte någon invändning mot den föreslagna skatteförfarandelagens struktur, språk, terminologi, tillämpningsområde, m.m. Utskottet har inte heller någon invändning när det gäller de sakliga förändringar som regeringen föreslår. Utskottet återkommer dock i det följande till vissa av förslagen med anledning av de motionsförslag som väckts i ärendet. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att det finns skäl att ytterligare utreda hur rättssäkerheten kan stärkas inom ramen för de befintliga systemen och ser positivt på att regeringen vill göra mer för att stärka rättssäkerheten för de skattskyldiga. Utskottet vill understryka vikten av att utredningsarbetet bedrivs skyndsamt och att regeringen därvid noga överväger i vilken utsträckning det finns en konflikt mellan å ena sidan det svenska systemet med både skattetillägg och straff för skattebrott och å andra sidan det generella förbud mot dubbel bestraffning som gäller enligt såväl svensk som europeisk rätt. Utskottet noterar att regeringen i proposition 2011/12:2 Höständringsbudget föreslår att tillförs och för omställningskostnader . Allmänhetens insyn i verksamhet I motion Sk1 (V) yrkande 1 anför motionärerna att skattenämnderna har haft en viktig roll som kontaktyta mellan och samhället i övrigt, och de begär ett tillkännagivande om att lagreglerade regionala insynsråd nu bör införas hos . I motion Sk2 (S) yrkande 1 anför motionärerna att skattenämndernas avskaffande inte får innebära en tillbakagång till en ämbetsmannastat utan insyn och överklagbarhet. De föreslår att uppmanas att skapa ett brett program för medborgarservice och medborgarinsyn inom skatteförvaltningen där också de intressen som företräder uppmärksammas. Utskottet anser i likhet med motionärerna att allmänheten bör ha insyn i och inflytande på verksamhet. finns det ett intressentråd vid . I rådet kan tillsammans med näringslivet utbyta information och erfarenheter som gäller den administrativa hanteringen. Från näringslivet ingår företrädare för Far, Fastighetsägarna , Företagarna, (), , , , , , och .