bet · GZ01SoU1 · 2011-12-06 00:00:00 — I motion Ub373 av m.fl. (V) begärs ett tillkännagivande om betald specialistutbildning för sjuksköterskor och en utökning av utbildningsplatserna. Motion utan anslagseffekt 2012 I motion So572 av (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av förbättrade villkor för sjuksköterskor som vidareutbildar sig till specialistsjuksköterskor. Regeringen föreslår i proposition 2011/12:1 Budgetpropositionen Utgiftsområde 16, att medel anslås för en utökning om 100 nybörjarplatser på specialistsjuksköterskeutbildningarna . Utökningen av vårdutbildningarna kommer enligt propositionen att finansieras genom omfördelningar av platser mellan universitet och högskolor. För en god och säker vård behövs det bl.a. välutbildade specialistsjuksköterskor. Enligt flera prognoser ökar behovet . Utskottet ser därför positivt på att regeringen i budgetpropositionen anslår medel för att öka antalet platser på specialistsjuksköterskeutbildningarna. Detta behandlas av utbildningsutskottet i betänkande 2011/12:UbU1. finner dock inte skäl att initiera ett nytt anslag för att finansiera specialistsjuksköterskornas utbildning. Motionerna So567 (V) yrkande 1 i denna del och Ub373 (V) avstyrks. Även motion So572 (M) yrkande 2 avstyrks. Regeringens förslag till medelsanvisning under anslagen 1:1 , 1:2 , 1:3 , 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden, 1:10 Bidrag för mänskliga vävnader och celler, 1:11 och 1:12 Myndigheten för vårdanalys har inte mött några invändningar i form av motioner. Utskottet tillstyrker de föreslagna medelsanvisningarna. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslag 7:1 . avslår tre motionsyrkanden om annan medelsanvisning. Regeringen föreslår att anvisas under anslag 7:1 . Anslaget används för förvaltningskostnader. är förvaltningsmyndighet för verksamheter som rör hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet, tandvård, hälsoskydd, smittskydd, socialtjänst, stöd och service till vissa funktionshindrade samt frågor om alkohol och missbruksmedel. ska verka för en god hälsa och social välfärd samt för stödinsatser, omsorg och vård av hög kvalitet på lika villkor för hela befolkningen. har ett samlat ansvar, sektorsansvar, för genomförande av de handikappolitiska målen med anknytning till verksamhetsområde. ska inom ramen för detta ansvar vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. Inom ramen för dessa verksamheter har tre huvuduppgifter. ska bygga upp och sprida kunskap, arbeta med regelgivning och utöva tillsyn. Inom ramen för verksamhetsgrenen kunskap samlar myndigheten in, sammanställer, analyserar och rapporterar inom sina ansvarsområden. Genom statistikframställning, uppföljning och utvärdering följer myndigheten utvecklingen inom sina ansvarsområden. arbete ska bidra till att vård och omsorg baseras på vetenskap och beprövad erfarenhet och att patienter, klienter och brukare får god vård, omsorg och service. Normeringsarbetet handlar om att ta fram föreskrifter och allmänna råd inom hälso- och sjukvård, smittskydd, hälsoskydd och socialtjänst. I begreppet inkluderas nationella riktlinjer för vård, behandling och omsorg, klassifikationer av sjukdomar och åtgärder, rekommenderade termer och begrepp samt kompetensbeskrivningar. Normeringen ska vara ett stöd för de verksamhetsansvariga och personalen i deras arbete med att höja kvaliteten och öka säkerheten och effektiviteten. Tillsynsverksamheten kontrollerar på olika sätt att lagstiftningen följs inom hälso- och sjukvård, smittskydd och hälsoskydd och socialtjänst. Länsstyrelsernas tillsyns- och tillståndsverksamhet enligt socialtjänstlagen (2001:453, SoL) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) har förts över till och samordnats med tillsyn av hälso- och sjukvården. Även tillsynen av institutioner är en uppgift för . fortsätter arbetet från med att renodla finansieringen av i syfte att öka transparensen i finansieringen. På anslag 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. har tidigare disponerat för ett arbete med att påskynda utvecklingen av öppna jämförelser och brukarundersökningar inom . Regeringen föreslår att finansieringen av detta arbete fortsättningsvis sker via förvaltningsanslag och att anslag 7:1 därför ökas med . Anslag 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. föreslås minska med motsvarande belopp. Regeringen anser att myndigheten fullgjort sina åtaganden för . Inriktningen för verksamhet i stort bör kvarstå. Informationsmaterial och telefonlinje för barn För att ytterligare stärka säkerheten för barn och unga ska det enligt en ny bestämmelse i socialtjänstförordningen finnas relevant information till barn och unga som stadigvarande vistas utanför hemmet och till deras vårdnadshavare. har tagit fram informationsmaterial som vänder sig direkt till barn och unga som bor i familjehem eller HVB. Informationen handlar om barnets rättigheter och innehåller telefonnummer dit barn kan ringa om de inte får gehör för sina önskemål hos . Materialet ska översättas till ett tiotal språk, bl.a. till minoritetsspråken och även till lättläst svenska. april hörde ca 120 barn och ungdomar av sig via e-post eller telefon (Tillsynsrapport ). Barnens och ungdomarnas önskan om mera kontakt med sin socialsekreterare är mycket påtaglig och de vill ha betydligt mer information än de får. De vanligaste åtgärderna från sida är att kontakta eller behandlingshemmet för att försöka lösa de problem som har uppstått. anser att detta arbete får genomslag hos och att man försöker leva upp till myndighetens förslag. Motioner med anslagseffekt 2012 I motion So619 av m.fl. (MP) (delvis) yrkas att till anslag 7:1 för anvisar mer än regeringen föreslagit. Motionärerna anför att hjälplinjen för placerade barn behöver utökas med två tjänster och avsätter för detta ändamål. I motion So658 av m.fl. (MP) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om utökad hjälplinje för placerade barn. I motion So660 av Per Ramhorn m.fl. (SD) (delvis) yrkas att till anslag 7:1 för anvisar mer än regeringen föreslagit, för att dubbla antalet inspektioner av HVB-, SiS- och LSS-hem (se Fi242 (SD)). I motion So623 av och (SD) begärs ett tillkännagivande om att inspektionerna från ska utökas från två till fyra . För att ytterligare stärka säkerheten för barn och unga ska det enligt en ny bestämmelse i socialtjänstförordningen finnas relevant information till barn och unga som bor i familjehem eller HVB. Utskottet ser positivt på det och på den hjälp som ges av via telefon och e-post. Utskottet delar regeringens bedömning att inriktningen för verksamhet i stort bör kvarstå. Den föreslagna medelsanvisningen är väl avvägd. Utskottet tillstyrker därmed medelsanvisningen och avstyrker motionerna So619 (MP) i denna del, So623 (SD), So658 (MP) yrkande 16 och So660 (SD) i denna del. 2:7 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning under anslag 2:7 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. avslår två motionsyrkanden om annan medelsanvisning. Vidare avslår motionsyrkanden om insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. Jämför reservation 7 (S, MP, V). Regeringen föreslår att anvisas till anslag 2:7 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. Ändamålet med anslaget är att finansiera insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar med koppling till hiv/aids, t.ex. sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar. Anslaget är främst avsett att användas för bidrag enligt förordningen (2006:93) om statsbidrag till verksamhet inriktad mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar samt bidrag som fördelas enligt en årlig överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL) om vissa ersättningar inom folkhälsoområdet. Medel kan därutöver användas till finansiering av insatser på nationell nivå och till övergripande samordning och uppföljning m.m. Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Målet för insatserna i fråga om hiv/aids är att begränsa spridningen av denna sjukdom och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar och begränsa konsekvenserna av dessa infektioner för samhället och enskilda. I propositionen anförs följande vad gäller regeringens fortsatta insatser mot hiv/aids och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar (s. 111 f.): Ökningen av antalet inhemska fall av hivinfektion i avspeglar dels den globala hivepidemins utveckling, dels ett ökat sexuellt riskbeteende. Att förebygga sexuell ohälsa i större grupper handlar om att skapa en ökad medvetenhet om sexuella risker och om förändringar av riskbeteenden. Ett sådant arbete behöver huvudsakligen bedrivas genom bredare insatser. Regeringen avser att även fortsättningsvis avsätta medel till insatser mot hiv/aids och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar. Det finns skäl att bibehålla den breda inriktning som finns för samhällets insatser mot hiv/aids. Det långsiktiga förebyggande arbetet bör förbli grunden i den statliga verksamheten inom området. Det förebyggande arbetet behöver fokusera på fyra områden: risktagande avseende män som har sex med män, ungdomars medvetenhet om hiv/aids, hälsoundersökningar och hälsosamtal för nyanlända invandrare från högendemiska områden för hiv/aids och insatser för de tyngsta missbrukarna. Det hivförebyggande arbetet bör även fortsättningsvis bedrivas som en integrerad del av de lokala huvudmännens ordinarie arbete. Regeringen avser att även fortsättningsvis avsätta medel till insatser mot hiv/aids och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar. Inom ramen för befintlig verksamhet måste förebyggande av sexuellt överförbara sjukdomar bli än mer integrerat i det allmänna hälsofrämjande och förebyggande folkhälsoarbetet, särskilt i de insatser som riktas till ungdomar. Motioner med anslagseffekt 2012 I motion So567 av m.fl. (V) yrkande 1 (delvis) yrkas att till anslag 2:7 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar för anvisar mer än regeringen föreslagit. Motionärerna anför att det måste vidtas åtgärder för att minska spridningen av hiv/aids. De ekonomiska medel som anslås ska följa , riktas mot riskgrupper och därmed anpassas efter den epidemiologiska utvecklingen i . Även i motion So458 av m.fl. (V) begärs ett tillkännagivande om att säkerställa att de ekonomiska medel som anslås för hivprevention följer , tydligt riktas mot riskgrupper som exempelvis män som har sex med män och därmed anpassas efter den epidemiologiska utvecklingen i . Motioner utan anslagseffekt 2012 I motion So521 av m.fl. (S) yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om insatser när det gäller smittskydd och hiv. Motionärerna anför bl.a. att staten måste intensifiera sina insatser när det gäller smittskydd och insatser mot hiv. Arbetet bör, enligt motionärerna, bl.a. bestå av särskilda informationsinsatser kring smittskydd och hiv, en översyn av smittskyddslagen, insatser för att utveckla ungdomsmottagningarnas verksamhet och ett sprututbytesprogram. I motion So400 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att stoppa spridningen av hiv. Motionärerna anför att det i syfte att komma till rätta med problemet krävs informationssatsningar kring sjukdomen samt ett aktivt arbete för att minska stigmatiseringen av hivpositiva. I motion So478 av m.fl. (S) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om den goda preventionen. Slutligen begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning med uppgift att ta fram nya metoder för att bekämpa spridningen av hiv i . I motion So653 av (C) begärs ett tillkännagivande om att se över behovet av ökat anslag till hivprevention, om att den hivprevention som bedrivs i i högre utsträckning än nu bör rikta in sig på särskilt utsatta grupper, och om att pröva frågan om att bevilja mer pengar till forskning som kan bidra till att vi på ett bättre sätt når ut till grupper som löper högre risk för överföring av hiv. behandlade motioner om hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar senast i bet. 2010/11:SoU16 Folkhälsofrågor. Utskottet anförde bl.a. följande i sitt ställningstagande (s. 19, 1 res. Målet för samhällets smittskydd är enligt 1 § smittskyddslagen (2004:168) att tillgodose befolkningens behov av skydd mot spridning av smittsamma sjukdomar. Målet för samhällets insatser enligt den nationella strategin mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar är att begränsa spridningen av hivinfektion och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar samt att begränsa konsekvenserna av dessa infektioner för samhället och för den enskilde (prop. 2005/06:60, bet. 2005/06:JuSoU1). Utskottet ser mycket positivt på regeringens satsningar på insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. Det är viktigt att det förebyggande arbetet mot hiv och sexuellt överförda infektioner, STI, sker på bred front i samhället, såväl nationellt som regionalt och lokalt. Utskottet konstaterar att åtgärder har vidtagits för att långsiktigt hantera de utmaningar som finns inom smittskyddsområdet, bl.a. har en ombildning av genomförts för att ge institutet ett bredare uppdrag för kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning inom smittskyddsområdet, och Nationella rådet för samordning av insatser mot hiv/aids har inordnats i institutets linjeorganisation. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motionerna [] Motionerna avstyrks. tecknades en överenskommelse för 20122014 mellan staten och Kommuner och Landsting, SKL, för insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar (S2011/9213/FS). Den redovisar en samlad strategi för samhällets insatser för att förebygga spridning och minska konsekvenserna av hivinfektion och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar. Överenskommelsen blir giltig under förutsättning att beslutar i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen , utgiftsområde 9, anslag 2:8. En grund för överenskommelsen är den nationella strategin och regionala planer mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. Överenskommelsen innehåller följande övergripande utgångspunkter: Överenskommelsen ligger på en övergripande principiell och strategisk nivå och är inriktad på att identifiera angelägna utvecklingsbehov och andra insatser som kan bidra till att det övergripande målet och de tre delmålen avseende hiv/aids och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar uppfylls. Perspektivet för överenskommelsen är treårigt. är det tredje året i en treårsperiod. Inför varje treårsperiod fastställer parterna vilka övergripande prioriteringar och villkor som ska gälla för bidraget de kommande tre åren. En omprövning av övergripande prioriteringar och villkor på överenskommelsen kommer att ske inför varje ny treårsperiod. Prioriteringarna ska styras av de utvecklingsbehov som gemensamt identifieras utifrån eventuella förändringar i den epidemiologiska situationen samt utifrån de resultat som uppföljning och utvärdering av befintliga insatser visar. Överenskommelsen för mellan staten och Kommuner och Landsting omfattar . Överenskommelsen omfattar stimulansåtgärder samt stöd till viss verksamhet av riksintresse och stöd till viss verksamhet till nytta för flera regionala huvudmän. Statsbidragets inriktning bör komplettera de olika huvudmännens satsningar inom ordinarie verksamhet. Överenskommelsen utgår från ansvarsfördelningen enligt gällande lagar och bestämmelser som styr den ordinarie verksamheten. De aktörer som kan få del av det statsbidrag som fördelas enligt överenskommelsen är landsting och kommuner. Huvudmännen samordnar och prioriterar ansökningarna samt fördelar statsbidragen inom egen verksamhet och till ideella organisationer på regional och lokal nivå. De verksamheter som utifrån överenskommelsen kan vara aktuella för statsbidrag ska vara förankrade i huvudmännens ordinarie verksamhet. Detta ska säkerställas genom tydliga riktlinjer, dels för hur beskrivningen av verksamheten ska genomföras, dels för utformningen av ansökningsförfarandet. Statsbidraget ska även bidra till utvecklandet av en samverkansmodell för kommunikationsinsatser. Syftet med modellen är att stödja huvudmännens kommunikationsinsatser som genomförs med medel från statsbidraget. Regionalt och lokalt samråd och samverkan ska stimuleras. Målet för insatserna i fråga om hiv/aids är att begränsa spridningen av denna sjukdom och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar och begränsa konsekvenserna av dessa infektioner för samhället och enskilda. I likhet med regeringen anser utskottet att det är viktigt att det förebyggande arbetet mot hiv och sexuellt överförda infektioner, STI, sker på bred front i samhället, såväl nationellt som regionalt och lokalt. Det långsiktiga förebyggande arbetet bör förbli grunden i den statliga verksamheten inom området och bör fokusera på fyra områden: risktagande avseende män som har sex med män, ungdomars medvetenhet om hiv/aids, hälsoundersökningar och hälsosamtal för nyanlända invandrare från högendemiska områden för hiv/aids och insatser för de tyngsta missbrukarna. Vidare välkomnar utskottet den överenskommelse för 20122014 som tecknats mellan staten och Kommuner och Landsting för insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. Överenskommelsen är bl.a. inriktad på att identifiera angelägna utvecklingsbehov och andra insatser som kan bidra till att målen för hiv/aids och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar uppfylls. Utskottet anser att den föreslagna medelsanvisningen är väl avvägd och tillstyrker den. Motionerna So458 (V) och So567 (V) yrkande 1 i denna del avstyrks. Även motionerna So400 (S), So478 (S) yrkandena 4 och 5, So521 (S) yrkande 24 och So653 (C) avstyrks eller kan anses tillgodosedda. Hälsoundersökning för nyanlända (nytt anslag) Utskottets förslag i korthet avslår tre motionsyrkanden med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, Hälsoundersökning för nyanlända. Motioner med anslagseffekt 2012 I motion So660 av Per Ramhorn m.fl. (SD) (delvis) yrkas att för anvisar till ett nytt anslag, Hälsoundersökning för nyanlända. I motion So261 av och (SD) begärs ett tillkännagivande om att införa obligatoriska hälsoundersökningar i syfte att upptäcka tuberkulos hos nyanlända från högriskområden. I motion So611 av (SD) begärs ett likalydande tillkännagivande. I budgetpropositionen (2011/12:1, utg.omr. 9) anförs att asylsökande och vissa andra utlänningar enligt nuvarande lagstiftning ska erbjudas en hälsoundersökning av landstingen (s. 112). Hälsoundersökningarna har stor betydelse i arbetet med att förebygga smittsamma sjukdomar genom tidig upptäckt. Inte minst gäller det för hivinfektion där mer än hälften av de nyanmälda fallen gällde personer som hade smittats i länder med hög förekomst av hiv/aids innan ankomst till . Undersökningarna är dock inte enbart ett sätt för att upptäcka eventuell sjukdom och upptäcka behov av att remittera en patient till vård och behandling utan det ger också en möjlighet att förmedla ett individuellt anpassat preventivt budskap vare sig patienten är smittad eller inte. De grupper som ska erbjudas en hälsoundersökning utgör dock en liten andel av gruppen invandrare. Regeringen har därför beslutat att se över förutsättningarna att ge andra än asylsökande m.fl. erbjudande om hälsoundersökning. En uppföljning av genomförandet av de hälsoundersökningar som landstingen ska erbjuda asylsökande m.fl. kommer också att genomföras. Enligt nuvarande lagstiftning ska asylsökande och vissa andra utlänningar erbjudas en hälsoundersökning. Utskottet anser att dessa undersökningar har stor betydelse i arbetet med att förebygga smittsamma sjukdomar och välkomnar regeringens beslut att se över förutsättningarna att ge andra än asylsökande m.fl. erbjudande om hälsoundersökning. Mot denna bakgrund finns det inga skäl att initiera ett särskilt anslag på området. Motionerna So261 (SD), So611 (SD) och So660 (SD) i denna del avstyrks. Regeringens förslag till medelsanvisning under anslagen 2:1 , 2:2 , 2:3 , 2:4 Bidrag till för folkhälsovetenskap, 2:5 Bidrag till WHO, 2:6 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel och 2:8 Insatser för vaccinberedskap har inte mött några invändningar i form av motioner. Utskottet tillstyrker de föreslagna medelsanvisningarna. Utskottets förslag i korthet avslår två motioner om Systembolagets CSR-arbete. Jämför reservation 8 (MP, V). är ett av staten helägt företag. Verksamheten omfattar detaljhandelsförsäljning av spritdrycker, vin och starköl. Systembolagets uppdrag är att bidra till att begränsa medicinska och sociala alkoholskador och därigenom förbättra folkhälsan. Den svenska alkoholmarknaden har genomgått en kraftig förändring sedan blev medlem i EU, och Systembolaget har därigenom fått utvidgade uppgifter. En central uppgift för Systembolaget kommer fortfarande att vara att uppfylla krav på att detaljhandelsmonopolet ska fungera icke-diskriminerande, dvs. att inköps- och försäljningsvillkor är objektiva och tillämpas likvärdigt på medborgare och produkter i gemenskapen samt att villkoren är transparenta. har regeringens uppdrag att utöva tillsyn över detaljhandelsmonopolet vad gäller dess icke-diskriminerande funktionssätt och rapportera till Europeiska kommissionen . Systembolagets försäljningsstatistik visar att det finns en stor efterfrågan på lokalt producerade produkter i de lokala systembolagsbutikerna. För att kunna bemöta denna efterfrågan beslutade Systembolaget 2008 att en lokal producent, efter ansökan, ska kunna sälja sina produkter i den närmaste systembolagsbutiken. Enligt bolagets beslut vidgades möjligheten ytterligare till att de lokala dryckesproducenterna fr.o.m. kan sälja sina produkter i de tre systembolagsbutiker som ligger närmast produktionsstället. Motioner utan anslagseffekt 2012 I motion So513 av och (S) begärs ett tillkännagivande om Systembolagets sociala ansvar vid import av produkter. Motionärerna anför att det inte är tillräckligt att Systembolaget har beslutat att fr.o.m. ansöka om medlemskap i och använda sig av deras uppförandekod. Det är enligt motionärerna naturligt att ett statligt bolag som Systembolaget också ställer höga krav på sociala och medborgerliga rättigheter hos de producenter de handlar ifrån, i enlighet med 94. I motion So332 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V, MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att Systembolagets arbete med miljöfrågor, sociala och etiska frågor samt mänskliga rättigheter bör granskas externt och i samarbete med de arbetandes fackliga organisationer inom vin- och spritproduktionen och andra berörda parter. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att den ovannämnda processen ska vara öppen och transparent och i yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att Systembolaget bör ta ett större ansvar för arbetsrätt och andra sociala rättigheter. Slutligen begärs i yrkande 4 att Systembolaget aktivt bör öka sitt utbud av produkter med Fairtrade-märkning eller annan etisk och miljömässig märkning för att på så sätt bidra till en hållbar utveckling och bättre arbetsvillkor för lantarbetarna på vingårdarna i vin- och spritexporterande länder. Systembolaget AB:s verksamhet och förutsättningarna för denna regleras huvudsakligen i alkohollagen (2010:1622) och i avtalet mellan staten och . Ett nytt avtal undertecknades . Systembolagets arbete inom hållbarhetsområdet redovisas i bolagets ansvarsredovisning. Målet för detta arbete är uttryckt på följande sätt: Att ta ansvar för mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, korruption och miljö i egen verksamhet och i leverantörskedjan, i enlighet med FN-initiativet Global Compacts principer genom att vara hållbara och kostnadseffektiva i alla processer och beslut (se . Bolaget redovisar sitt hållbarhetsarbete enligt Global Reporting Initiatives riktlinjer. Av Systembolagets ansvarsredovisning framgår bl.a. följande (s. 811): Systembolaget finns till för att bidra till att begränsa alkoholens skadeverkningar. Detta ansvar genomsyrar hela vår dagliga verksamhet.