bet · GY01SkU22 · 2011-03-07 00:00:00 — Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att införa en särskild lagregel som tar sikte på flyttbara bostadshus. I motion Sk396 yrkar och (M) på ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga en förändring av avskrivningsreglerna som medger snabbare avskrivning av flyttbara bostadshus. Utskottet har vid tidigare behandlingar av detta förslag framhållit att skattemässiga avskrivningar på byggnaders anskaffningsvärde enligt gällande regler ska ske med hänsyn till den ekonomiska livslängden. Byggnader som är avsedda att användas bara ett fåtal år kan dras av . Utrangeras en byggnad ska avdrag göras för den del av anskaffningsvärdet som inte har dragits av tidigare. Vilka procentsatser som ska användas är inte fastlagt i lag utan styrs av hur den ekonomiska livslängden för olika slags byggnader bedöms i den praktiska tillämpningen. Utskottet anser inte att det med anledning av vad som anförs i motionen finns skäl att ändra i lagstiftningen. Följaktligen avstyrks motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om ytterligare skattelättnader vid andrahandsuthyrning av bostäder. Jämför särskilt yttrande 3 (S, V). När en privatbostad upplåts ska ersättningen för upplåtelsen tas upp i inkomstslaget kapital. Detsamma gäller när en bostad som innehas med hyresrätt upplåts. Avdrag får göras med ett schablonbelopp för varje privatbostadsfastighet. Vid upplåtelse av en privatbostadsfastighet ska dessutom ett belopp som motsvarar av intäkten av upplåtelsen dras av. Upplåts en hyresrätt ska i stället den del av upplåtarens hyra som avser den upplåtna delen dras av. För bostadsrätt gäller att den del av innehavarens avgift (ej kapitaltillskott) eller hyra som avser den upplåtna delen ska dras av. Utredningen om upplåtelse av den egna bostaden (SOU 2007:74) föreslog en höjning till . föreslog regeringen en höjning från till fr.o.m. . återkom regeringen med ett förslag till höjning från till fr.o.m. . I motion Sk412 yrkar (M) på skattebefrielse vid bostadsuthyrning till studerande. och (KD) förordar i motion C360 yrkande 1 i denna del åtgärder för att stimulera andrahandsuthyrning av bostäder. Enligt motion Sk305 av (M) bör regeringen, i mån av ekonomiskt utrymme i budgeten, se över om det finns möjlighet att ytterligare höja avdraget för uthyrning av bostäder i andra hand. I motion C247 yrkande 2 förespråkar (C) skattebefrielse för intäkter från hyresrätter i privata hyresbostäder. Under remissbehandlingen av utredningsförslaget (SOU 2007:74) bakom den redan genomförda höjningen av schablonavdraget restes frågetecken kring förenligheten med om statsstöd och konkurrensneutralitet. Frågan var om skattelättnaden skulle innebära en ej tillåten konkurrensfördel för privata uthyrare i förhållande till uthyrning som är näringsverksamhet. I sammanhanget var av intresse den s.k. tröghetsregel som innebär att den som går över till näringsverksamhet kan behålla fastighetens karaktär av privatbostadsfastighet och därmed erhålla den särskilda skattelättnaden. Vid utformningen av gällande skattelättnad har med beaktande av detta vägts in att ett begränsat avdrag inte bör komma i konflikt med (se prop. 2008/09:47 s. 20). Efter den senaste höjningen uppgår schablonavdraget till den beloppsgräns som föreslogs av utredningen. Med hänvisning till den genomförda höjningen av schablonavdraget vid privat uthyrning och till de skäl som anfördes för en beloppsbegränsning anser utskottet att det inte är motiverat med ett tillkännagivande om en ytterligare utvidgning av skattelättnaden. Utskottet avstyrker motionsyrkandena men anser att syftet med dem till viss del får anses vara tillgodosett genom den utvidgning av skattefriheten för privat uthyrning som gäller . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om en översyn av kapitalvinstbeskattningen vid försäljning av privatbostad. En kapitalvinst som uppkommer vid försäljning, byte och liknande överlåtelser av en tillgång beskattas utan hänsyn till hur länge tillgången har innehafts. Den allmänna skattesatsen för kapitalvinster är . Till följd av kvoteringsregler som anger hur stor del av vinsten som ska tas upp till beskattning blir den faktiska beskattningen lägre för vissa slag av tillgångar. När det gäller fysiska personers avyttringar av privatbostadsfastigheter medför kvoteringen att av kapitalvinsten beskattas. Nivån på beskattningen höjdes från till fr.o.m. som en del i finansiering av genomförandet av systemet med en fastighetsavgift i stället för en statlig fastighetsskatt på boendet. För vinster från fysiska personers avyttringar av permanentbostad i småhus och äkta bostadsrätter, dvs. i princip bostäder där avyttringen beskattas kapitalvinstskatt, kan uppskov med vinstbeskattningen medges om den avyttrade bostaden (ursprungsbostaden) ersätts med en annan bostad (ersättningsbostaden) inom från avyttringen. Som villkor gällde tidigare att både ursprungsbostaden och ersättningsbostaden ska ligga i . Genom en lagändring utvidgades uppskovsmöjligheten till att också avse bostäder som ligger i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). De nya bestämmelserna gäller för avyttringar fr.o.m. , men får på begäran av den skattskyldige tillämpas även på avyttringar som skett . anpassades systemet för att det ska vara möjligt för att följa upp att obeskattade vinster på ersättningsfastigheter i utlandet återförs till beskattning i . Som en del i finansieringen i den nämnda omläggningen av bostadsbeskattningen har uppskovsbeloppen räntebelagts års taxering genom att den som har fått uppskov ska ta upp en schablonintäkt i inkomstslaget kapital med ett belopp motsvarande av uppskovsbeloppet. Vidare gäller ett tak om för hur stort ett uppskov får vara. I motion Sk364 återkommer (M) till ett förslag om att göra en översyn av reglerna om beskattning av fysiska personers kapitalvinst vid försäljning av permanentbostad (yrkande 1) och en utredning för att identifiera vilka negativa konsekvenser som den nuvarande eviga kapitalvinstbeskattningen medför samt lämna förslag till hur en ändrad lagstiftning skulle kunna utformas (yrkande 2). Motsvarande yrkande av samma motionär avstyrktes av utskottet (bet. 2009/10:SkU27). Utskottet framhöll att det var en viktig utgångspunkt för omläggningen av bostadsbeskattningen fr.o.m. att reformen fullt ut skulle finansieras inom bostadssektorn och vara statsfinansiellt neutral jämfört med fastighetsskatteintäkterna från småhus och bostadsdelen i flerbostadshus . av omläggningen finansierades genom en från till höjd kapitalvinstskatt och förändrade uppskovsregler, bl.a. räntebeläggningen av utestående uppskovsbelopp. Enligt utskottets uppfattning är det inte möjligt att överväga förändringar i regelsystemet som ändrar förutsättningarna för finansieringen av den beslutade reformen av bostadsbeskattningen. Utskottet avstyrker motionen. Gränsdragningen mellan äkta och oäkta bostadsrätter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om ett tillkännagivande till regeringen om beskattningen av bostadsrätter. Begreppen äkta och oäkta när det gäller bostadsrättsföreningar eller andra bostadsföretag finns inte i lagtext. I IL används uttrycket privatbostadsföretag i stället för äkta bostadsföretag. Som privatbostadsföretag anses en svensk ekonomisk förening eller aktiebolag vars verksamhet till klart övervägande del består i att åt sina medlemmar tillhandahålla bostäder i byggnader som ägs av föreningen eller bolaget (2 kap. 17 § IL). För att företaget ska räknas som privatbostadsföretag har dåvarande i rekommendationer (RSV S 1999:43) uttalat att fastigheten ska inrymma minst tre bostadslägenheter och att av hela taxeringsvärdet ska belöpa på lägenheter som upplåtits till medlemmar eller delägare. En förening eller ett bolag som inte uppfyller villkoren för att vara ett privatbostadsföretag brukar kallas ett oäkta bostadsföretag. Fram till schablonbeskattades äkta bostadsrättsföreningar för inkomster och utgifter hänförliga till fastigheten. Schablonbeskattningen innebar i princip att föreningen skulle deklarera för en schablonintäkt i näringsverksamhet på av fastighetens taxeringsvärde och mottagna statliga räntebidrag. Utgiftsräntor för i fastigheten nedlagt kapital skulle dras av. Efter en lagändring (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:FiU1, SFS 2006:1344) ska inkomster eller utgifter som är hänförliga till fastigheten inte längre tas upp. Dessa regler har trätt i kraft och tillämpas på beskattningsår som påbörjas efter ikraftträdandet. En förening som inte uppfyller kraven för att vara ett privatbostadsföretag, dvs. är en oäkta bostadsrättsförening, beskattas på samma sätt som andra ekonomiska föreningar och aktiebolag, dvs. i princip ska samtliga intäkter och kostnader tas med vid inkomstberäkningen. Avdrag görs för driftskostnader, värdeminskning m.m. Klassificeringen av en bostadsrättsförening avgör även hur medlemmarnas andel ska beskattas. beskattas medlemmen i ett oäkta bostadsföretag i inkomstslaget kapital för skillnaden mellan hyresvärdet för disponerad lägenhet och erlagd avgift. Någon sådan beskattning av hyresvärdet sker inte om bostaden finns i en schablonbeskattad förening, dvs. i ett privatbostadsföretag. Särskilda regler gäller också vid beskattningen av kapitalvinst som uppkommer om en lägenhet i ett privatbostadsföretag säljs eller hyrs ut. I motion Sk268 yrkar (M) att det ska införas tydligare skatteregler för gränsdragningen mellan äkta och oäkta bostadsrätter. Frågan om hur beskattningen av oäkta bostadsrätter ska vara ordnad togs upp i samband med att beslutade om ändrade regler för fåmansföretag (prop. 2005/06:40, bet. 2005/06:SkU10). Bakgrunden var att medlemmar i oäkta bostadsrättsföreningar kom att bli berörda av den del av ändringarna i företagens regler som innebar att den tidigare partiella skattefriheten på onoterade andelar slopades och ersattes med en generellt sänkt skattenivå till på dessa andelar. Det visade sig att medlemmar i oäkta föreningar hade kunnat dra fördel av de onoterade företagens lättnadsregler genom att utnyttja skattefria utdelningar från föreningen till att sänka skatten på förmånsvärdet av den egna bostaden. Beredningen i skatteutskottet utmynnade i att medlemmarna skulle få använda de gamla lättnadsreglerna till utgången av 2008. Enligt vad utskottet (bet. 2005/06:SkU10) då erfor hade regeringen avsikten att se över skattesituationen för de oäkta bostadsrättsföreningarna. Utskottet föreslog mot denna bakgrund att beskattningen av andelar i sådana oäkta bostadsrättsföreningar skulle undantas från den aktuella reformen i avvaktan på regeringens översyn. Det blev också beslut. Tillämpningen av lättnadsreglerna för oäkta bostadsföretag har senare förlängts t.o.m. utgången av 2011 (prop. 2007/08:156, bet. 2008/09:SkU3). Detta innebär att lättnadsreglerna fortfarande tillämpas som den lägre beskattningen på avyttringar av onoterade andelar inte gäller avyttringar av andelar i oäkta bostadsrättsföreningar. Utskottet förutsätter att regeringen är uppmärksam på att de tidsbegränsade reglerna löper ut och att den i lämpligt sammanhang återkommer till i frågan. Därmed avstyrker utskottet det här aktuella motionsyrkandet. Återföring av skatt på vindkraftverk Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om att fastighetsskatten på vindkraftsanläggningar ska tillfalla kommunerna. Statlig fastighetsskatt beräknas på taxeringsvärdet (av marknadsvärdet) för följande slag av fastigheter. kommersiella lokaler i hyreshus vattenkraftverk (2,) I motionerna Sk302 av och (M) och Sk451 av Per Åsling (C) bör regeringen se över möjligheten av att låta fastighetsskatten på vindkraftsanläggningar tillfalla kommunerna. Motionsyrkanden om s.k. bygdemedel eller andra former av återföring av medel från vind- eller vattenkraftsproduktion har behandlats av näringsutskottet vid ett flertal tillfällen . Erfarenheter från och av viss återföring av vattenkraftsmedel till regionerna där vattenkraften produceras har redovisats i näringsutskottets betänkande 2007/08:NU2. har återkommande och senast (bet. 2010/11:NU2) avstyrkt motionsyrkanden härom med motiveringen att nuvarande principer för statens budgethantering ska gälla även fortsättningsvis. Detta innebär att statliga inkomster från ett geografiskt område eller från en produktionsanläggning baserade på naturresurser inte ska kopplas till statliga utgifter i samma område. Om sådana kopplingar skulle införas skulle korrigeringar behöva göras till dessa kommuner via ett nytt kommunalt utjämningssystem eller via andra statliga budgetposter, vilket sammantaget leder till det näringsutskottet har betecknat som en svårgenomtränglig statlig budgethantering. instämmer i näringsutskottets bedömning och vill tillägga att den kommunala fastighetsavgiften på bostäder innebär att kommunerna har fått tillgång till en ny intäktskälla. Det finns inte anledning att överväga att föra in nya fastighetstyper i systemet med fastighetsavgift. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att vindkraftsutbyggnaden behandlas på olika sätt i budgetarbetet, bl.a. genom de stödsystem som finns och genom att skapa planmässiga förutsättningar för utbyggnad. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, utgiftsområde 21, s. 38) konstaterar regeringen bl.a. att vindkraft ofta byggs ut i glest befolkade landsbygdsområden, och kan därför bli ett betydelsefullt bidrag till den lokala ekonomin, exempelvis genom nya arbetstillfällen och en mer differentierad ekonomi. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om inriktningen av det fortsatta arbetet med skattefrågor. Därmed bifaller delvis motion 2010/11:Sk316 och avslår motionerna 2010/11:Sk229, 2010/11:Sk230 yrkandena 1 och 3, 2010/11:Sk237, 2010/11:Sk238, 2010/11:Sk249, 2010/11:Sk263 yrkande 2, 2010/11:Sk274, 2010/11:Sk286, 2010/11:Sk298, 2010/11:Sk299, 2010/11:Sk300, 2010/11:Sk301, 2010/11:Sk307, 2010/11:Sk317, 2010/11:Sk327, 2010/11:Sk333, 2010/11:Sk352, 2010/11:Sk368 yrkandena 1 och 2, 2010/11:Sk377 yrkandena 1 och 2, 2010/11:Sk386, 2010/11:Sk389, 2010/11:Sk411, 2010/11:Sk414, 2010/11:Sk427, 2010/11:Sk428, 2010/11:Sk445 och 2010/11:Sk456 yrkandena 15. Vi anser att det är en självklar utgångspunkt för det fortsatta arbetet med skattefrågorna att sträva efter likformiga regler som reglerna ska kunna bidra till en rättvis fördelning i samhället. Skattesystemet måste också tillsammans med andra regler medverka till att skapa goda förutsättningar både för befintliga företag och för tillväxten av nya företag som kan skapa sysselsättning. Skattereglerna ska också kunna användas för att stimulera mot miljövänlig produktion och konsumtion. De ska vara utformade för att motverka avancerad skatteplanering och skatteflykt. Flertalet förslag som förs fram i motionerna gäller olika former av undantag i skattereglerna i syfte att uppnå skattelättnader. Små företag kan behöva olika former av stöd vid starten och i den inledande tillväxtfasen, men det är viktigt att likformigheten och neutraliteten i beskattningen upprätthålls utom i de fall det finns mycket starka skäl för en avvikande regel. Skatterna bör i så liten utsträckning som möjligt innebära att en viss produktion, företagsform eller anställningsform blir mer lönsam än någon annan. Rättssäkerheten vid beskattningen är grundläggande för tilltron till skattesystemet. Företagande och investeringar gynnas av förutsägbara regler. Ett sätt att stärka förutsebarheten är att reglerna är generella och har så få undantag som möjligt. Det är också önskvärt med en god stabilitet i de regelsystem som är viktiga vid företagens investeringsbeslut. Det är också viktigt att regler och rutiner ska utformas så att företagens administrativa kostnader blir så små som möjligt. En viktig aspekt på skattesystemet är skatternas globala konkurrenskraft. Svenska företag ska ha internationellt konkurrenskraftiga regler. Vi vill dock inte medverka till en kapplöpning mot botten, där länder konkurrerar med varandra genom att successivt sänka skatter. Men vi måste ta hänsyn till att vissa skattebaser framför allt kapital är rörligare än andra och att vi vill att ska vara ett attraktivt land att investera i. Vi vill utifrån de aspekterna pröva olika förslag som syftar till att stimulera arbetsliv och näringsliv. En del av motionsförslagen, t.ex. de som berör hur företagens tillgång till kapital ska främjas, bör kunna rymmas som diskussionspunkter i ett mer strukturerat arbete kring skattesystemets framtida utformning. En viktig fråga som tas upp i en motion är de problem för den svenska skattebasen som en obegränsad ränteavdragsrätt för med sig. Här pågår ett arbete inom och frågan ska också behandlas i en nyligen tillsatt utredning. Vi förutsätter att regeringen ser till att detta hot mot den svenska skattebasen åtgärdas snabbt. I motion Sk316 förordas en översyn i syfte att minska kontanthanteringen i samhället. En övre gräns bör enligt motionen gälla för näringsidkares avdragsrätt vid kontantinköp. Vi instämmer i motionärens bedömning att kontanthanteringen är dyr och riskfylld och bidrar till skattefusk och därmed snedvriden konkurrens. En sådan reglering som föreslås i motionen har redan införts i . Vi anser att regeringen bör analysera fördelar och nackdelar med sådana regler. Vi förordar därför ett tillkännagivande till regeringen om detta. I övrigt avstyrks motionerna i detta avsnitt. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om det fortsatta arbetet med skattefrågor. Därmed bifaller motion 2010/11:Sk414, bifaller delvis motionerna 2010/11:Sk299 och 2010/11:Sk307 samt avslår motionerna 2010/11:Sk229, 2010/11:Sk230 yrkandena 1 och 3, 2010/11:Sk237, 2010/11:Sk238, 2010/11:Sk249, 2010/11:Sk263 yrkande 2, 2010/11:Sk274, 2010/11:Sk286, 2010/11:Sk298, 2010/11:Sk300, 2010/11:Sk301, 2010/11:Sk316, 2010/11:Sk317, 2010/11:Sk327, 2010/11:Sk333, 2010/11:Sk352, 2010/11:Sk368 yrkandena 1 och 2, 2010/11:Sk377 yrkandena 1 och 2, 2010/11:Sk386, 2010/11:Sk389, 2010/11:Sk411, 2010/11:Sk427, 2010/11:Sk428, 2010/11:Sk445 och 2010/11:Sk456 yrkandena 15. De små företagen med upp till högst nio anställda utgör av företagen i . Det är dessa företag vi måste förlita oss på för att ska kunna få den helt nödvändiga ekonomiska tillväxten. Om möjligt än viktigare är att uppmuntra och stimulera till startande av nya företag. Många av våra medborgare går och bär på en dröm om att kunna starta ett eget företag. Företagandet ska stimuleras och vara en naturlig del i det framtida valet av arbetsplats och försörjning. Den nödvändiga kapitalinsatsen kan i dessa fall vara ett hinder för att våga och kunna ta steget fullt ut. För att underlätta för nyföretagandet föreslås i SD-motionen Sk414 att det skapas möjligheter för blivande företagare att göra en avsättning i sin allmänna deklaration för ett framtida företagande. Avsättningen avses bli avdragsgill i deklarationen. Möjligheten till avsättningen ska begränsas både i storlek och till dess totalbelopp. Ett belopp motsvarande avsättningen ska senast när deklarationen lämnas in till skattemyndigheten finnas insatt på spärrat räntebärande konto i bank. Liknande lösningar finns för exempelvis skogskonton. Kapitalet kan sedan användas till aktiekapital och bundna fonder vid bolagsbildning utan att någon beskattning inträder. Motsvarande system bör enligt motionen införas även för andra företagsformer. Vid avyttring av aktierna ska hela beloppet återföras till beskattning som inkomst av tjänst. Avsatta medel som inte disponeras återförs automatiskt i inkomstslaget tjänst. Liknande förslag finns i motionerna Sk299 och Sk307. Jag anser att dessa förslag om att införa ett entreprenörskonto i enlighet med vad som utvecklas i motion Sk414 bör prövas och införas i samband med beredningen av övriga förslag om skatteincitament för att främja tillgången på riskvilligt kapital där den pågående ska lägga fram ett delbetänkande . De övriga motionsförslag som behandlas i avsnittet anknyter i många fall till redan påbörjat eller aviserat utredningsarbete. Jag anser inte att det finns anledning för att besluta om tillkännagivanden i dessa frågor. Följaktligen avstyrker jag motionerna i övrigt. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att regeringen ska återkomma med förslag som förhindrar företags möjligheter till skatteplanering med hjälp av ränteavdrag. Därmed bifaller motion 2010/11:Sk263 yrkande 2 och avslår motionerna 2010/11:Sk229, 2010/11:Sk230 yrkandena 1 och 3, 2010/11:Sk237, 2010/11:Sk238, 2010/11:Sk249, 2010/11:Sk274, 2010/11:Sk286, 2010/11:Sk298, 2010/11:Sk299, 2010/11:Sk300, 2010/11:Sk301, 2010/11:Sk307, 2010/11:Sk316, 2010/11:Sk317, 2010/11:Sk327, 2010/11:Sk333, 2010/11:Sk352, 2010/11:Sk368 yrkandena 1 och 2, 2010/11:Sk377 yrkandena 1 och 2, 2010/11:Sk386, 2010/11:Sk389, 2010/11:Sk411, 2010/11:Sk414, 2010/11:Sk427, 2010/11:Sk428, 2010/11:Sk445 och 2010/11:Sk456 yrkandena 15. lagstiftade i syfte att stoppa avancerad koncernintern skatteplanering med ränteavdrag som hade medfört ett högst avsevärt årligt skattebortfall för staten (prop. 2008/09:65, bet. 2008/09:SkU19). Denna lagstiftningsåtgärd har visat sig vara otillräcklig för att stoppa omfattande dränering av den svenska bolagsskattebasen. har återigen slagit larm om den omfattande skatteplanering som riskkapitalbolag fortfarande kan ägna sig åt med hjälp av de förmånliga svenska ränteavdragen. Skattebortfallet till följd av skatteplaneringen beräknas enligt myndigheten uppgå till ca . anser att skatteuppläggen är ett allvarligt problem av flera anledningar. Det uppskattade skattebortfallet till följd av det här upplägget motsvarar kostnaden för ca 25 000 välfärdsarbetare, sjuksköterskor, undersköterskor, fritidspedagoger osv. Det är också så att konkurrensen snedvrids mellan företag som utnyttjar denna form av skatteplanering och företag som avstår eller som inte kan utnyttja möjligheten. Vid t.ex. en upphandling har riskkapitalbolag och utländska företagskoncerner en konkurrensfördel gentemot svenska bolag. Det är särskilt allvarligt med tanke på att de internationella riskkapitalbolagens uppköp av svenska välfärdsverksamheter går allt snabbare. En granskning gjord av journalisten visar att det, av de sex största vård- och omsorgsbolagen som är verksamma i , numera bara är ett enda som inte ägs av ett riskkapitalbolag. Inom skolan ägs tre av de fyra största friskolekoncernerna av riskkapitalbolag, och inom handikappomsorgen ägs alla de fem största aktörerna av riskkapitalbolag. Riskkapitalbolagen lever alltså på svenska skattepengar men gör allt för att själva slippa betala skatt. Jag tillstyrker motion Sk263 yrkande 2 om att regeringen ska återkomma med förslag som förhindrar företags möjligheter till skatteplanering med hjälp av ränteavdrag. Skatteupplägg med ränteavdrag blev en gång möjliga genom att skatteflyktslagen inte räckte till för att motverka en sådan skatteplanering. Vi har i denna nämnda motionens yrkande 1 fört fram förslag om en översyn av skatteflyktslagen i syfte att förhindra framtida skatteupplägg. Detta yrkande behandlas i ett annat ärende (bet. 2010/11:SkU20). Övriga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt avstyrker jag. Tonnageskatt, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S).