bet · GY01UbU12 · 2011-04-12 00:00:00 — Jag kan bara tolka det som att allianspartierna inte är intresserade av att förbättra doktorandernas situation.Om ska förbli en stark forskningsnation har goda villkor för att rekrytera de bäst lämpade till forskningsutbildningen en central roll. Med vår reform skulle vi även kunna förbättra förutsättningarna för en mer lärarledd undervisning inom grundutbildningen, något som det finns stort behov av i dag.Nära hälften av den undervisande och forskande personalen på högskolor och universitet i kommer att gå i pension enligt uppgifter från . Just därför är det hög tid att bereda väg för en ny generation forskare.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till reservationerna 6, 8 och 10. Att finansiera sina studier på forskarutbildningen med stipendier innebär en rad nackdelar för den enskilda doktoranden. En av de mer allvarliga konsekvenserna är att de här doktoranderna inte har rätt till någon inkomstrelaterad ersättning vid sjukdom, föräldraledighet eller arbetslöshet. Dessutom räknas inte stipendiefinansierade studier som överhoppningsbar tid av , vilket gör att doktoranderna inte har någon vilande SGI.Stipendierna räknas inte som pensionsgrundande inkomst. Högskolorna kan inte teckna försäkringar för stipendiaterna. Stipendier berättigar inte heller till den automatiska övergång till doktorandtjänst som sker för doktorander med utbildningsbidrag när återstår av utbildningen.Den enda regel som finns rörande stipendier är att statliga anslag inte får användas till stipendier. Vid högskolorna finns dock en rad stipendiefonder, och externa medel kan användas till stipendier. Siffran var , enligt . Det är en stigande siffra.Vänsterpartiet anser att målet måste vara att alla forskarstuderande ska ha en anställning. Vi har dock accepterat att en del doktorander finansieras med utbildningsbidrag . avser vi att kunna satsa för att inrätta doktorandtjänster.Vår bestämda mening är att stipendier inte är en acceptabel finansieringsform för forskarstuderande, dels med hänvisning till den sociala och ekonomiska otrygghet som de leder till, dels för att bristen på regler gör det alltför lätt att missbruka dem.Det finns inget att invända mot att stipendier används till särskilda kostnader i samband med forskarstudier, såsom resor och utrustning. Däremot ska de inte användas till de forskarstuderandes levnadsomkostnader, som det är i dag.Vänsterpartiet har därför länge drivit att stipendier ska förbjudas som studiefinansieringsform inom forskarutbildningen.En god forskningspolitik innefattar en strategisk politik för forskare. Det finns flera skäl till att stärka doktorandernas situation. Det viktigaste är naturligtvis principen om att alla som utför ett arbete har rätt till goda trygghetssystem. Den framtida kvaliteten inom forskningen är också beroende av god rekrytering till forskarutbildningen.Forskarutbildningen måste därför vara ett attraktivt alternativ för de bäst lämpade. Högre utbildning och forskning står också, precis som det sades i ett tidigare inlägg, inför ett generationsskifte. av den undervisande och forskande personalen kommer att ha gått i pension . För att få de mest framgångsrika studenterna att söka sig till forskarutbildningen måste villkoren vara tryggare, karriärvägarna efter disputation bättre och meritvärdet på den övriga arbetsmarknaden högre.Fru talman! Majoriteten i utskottet gör en minimal förflyttning - om jag ens kan kalla det så - i sin text. Men det innebär egentligen ingen förändring alls för doktorander med stipendier. Det finns inget som förpliktar till någonting. Utskottet skriver "att det kan finnas skäl att överväga om den möjliga tiden med utbildningsbidrag bör förkortas". Så skriver man när det inte finns någon avsikt eller vilja att förändra.Vi har i det här betänkandet anslutit oss till en socialdemokratisk motion, som inte går lika långt som vi vill men som vill stärka doktorandernas sociala situation genom att gå vidare med arbetet att göra doktorandtjänster mer lika regelrätta anställningar.Ett lärosäte ska inte kunna ge ersättning i form av utbildningsbidrag och inte heller kunna ersätta doktorander genom egeninrättade stipendier. Vi vill att regeringen tillsammans med lärosäten och externa finansiärer utarbetar en överenskommelse för hur all stipendiefinansiering av forskarutbildning på heltid ska kanaliseras genom lärosätena och bekostar lön och sociala avgifter.Arbetsmarknadskopplingen måste också bli tydligare i forskarutbildningen. De som söker forskarutbildning ska få en bra bild av hur kunskaperna kan användas inom andra delar av samhället, och en form av yrkesvägledning för doktorander behöver också inrättas på lärosätena.Otrygg finansiering i början av forskarkarriären och otydliga karriärvägar där formella anställningsförfaranden saknas riskerar att innebära att många, framför allt kvinnor, väljer bort en akademisk karriär.Därmed vill jag yrka bifall till reservation 8. För var jag på ett seminarium som ordnades av . Seminariet kallades "Svensk forskning - näst bäst i klassen?" Syftet var att diskutera vad som måste göras för att inte ska tappa mark när det gäller forskning och innovation. Det var idel kända frågor som dryftades: globaliseringen, hur ska bli duktigare på att nyttiggöra forskning och behovet av karriärvägar för unga forskare.Men det som väckte mest uppmärksamhet på seminariet var när ett av undervisningsråden från beskrev resultaten från de senaste PISA-mätningarna. Han berättade om svenska elevers bristande kunskap på områden som läsförståelse och räkning, och det fick en märkbar effekt. Då det var dags att summera dagen tackade stiftelsens styrelseordförande honom för att han hade hjälpt seminariedeltagarna att se sanningen i vitögat.Även om kopplingen mellan kunskapsläget i svensk skola och avancerad forskning inte är så direkt och omedelbar är den det i högsta grad indirekt. Tjejen som går i första klass och tycker matte är blä måste kunna motiveras under skolåren framöver, så att hon kanske har upptäckt tjusningen med och sin egen fallenhet för ämnet - och sin egen nyfikenhet, kanske att få forska om fraktaler.Hela utbildningskedjan måste hänga ihop! Vi får inga forskare utan en god grundutbildning. Det var den sanningen som deltagarna såg.Då vi debatterar forskningsfrågor här i lyfts det ofta fram hur betydelsefull forskningen är för ekonomiska tillväxt och konkurrenskraft. Det är vi, precis som sade, tack och lov överens om. Men i debatten lyfter vi sedan upp andra exempel - det handlar om medicin och om framsteg inom teknik och naturvetenskap och sådana frågeställningar. Deras betydelse kan inte nog uppskattas och har rent historiskt betytt otroligt mycket för vårt land och gör det också framgent. Men ett område vi sällan nämner är skolforskningen. Det är märkligt, för det är egentligen just den som är den första länken i kedjan till en positiv tillväxt för och för samhället.I den nya skollagen, som börjar gälla , slås det fast att skolan ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Det borde vara självklart, men så är det inte och så har det inte varit. Tvärtom anser jag och många med mig att utvecklingen i skolan traditionellt sett har styrts av ideologier snarare än forskningsresultat. Men det håller inte för framtiden.Nu kan vi dess värre konstatera att den forskning som har på skolområdet är otillfredsställande. Det råder kanske ingen brist på forskning, men få avhandlingar är inriktade på att hitta metoder som främjar elevernas inlärning eller utveckling. När , docent i psykologi, kartlade över 1 400 avhandlingar inom sju till skolan närliggande discipliner fann han att när det gällde pedagogik var det av uppsatserna som hade fokus på metoder för att förbättra inlärning. Däremot fanns det gott om avhandlingar som tog upp alltifrån rektorns roll till hur skolan skulle kunna bidra till att göra svenska elever mer demokratiska.Sundell fann också att den svenska skolforskningen ytterst sällan citerades internationellt. 2009 skedde det sju gånger! Internationell publicering är viktig eftersom det är ett sätt för att kollegialt granska vad forskningen innehåller. Det är en viktig kvalitetsfaktor.Nu har nämnt att utskottet har ansett det viktigt med skolforskningen. Regeringen har redan sett den här sanningen i vitögat och vidtagit åtgärder. Men jag tycker att det är väldigt märkligt att inte mer har gjorts under alla decennier som oppositionen har styrt vårt land.Strand uppmanade regeringen att återkomma med förslag. Det kan vi göra . En hel del är nämligen på gång. Det handlar bland annat om den kraftiga ökningen av medel för forskning som gjordes . Det gynnar naturligtvis också den utbildningsvetenskapliga forskningen. såg Alliansen också till att starta fler forskarskolor för att lärare och sedermera också förskollärare skulle kunna få en chans att få en koppling till forskarvärlden. Forskande lärare och förskollärare kan hjälpa till att bygga broar till högskolan som det öppnar en ny karriärväg inom läraryrket som kanske också kan vara attraktiv för att locka nya studenter.Att få fler lektorer i skolan är en viktig ambition. En annan åtgärd som är på gång är den utvärderingsfunktion som vi har varslat om, som ska komma , 2012. Det handlar om att framvaska evidensbaserade studier inom pedagogik och utbildning. Ett liknande syfte finns när nu får en något förändrad instruktion, där man säger att den utbildningsvetenskapliga forskningen inte bara ska vara strikt kopplad till lärarutbildningen, utan den ska faktiskt också kunna öppna för andra vetenskapliga discipliner som kan bidra med viktig kunskap till förskolans och utbildningsvetenskapens utveckling. Det är bra, för det händer mycket på det här området. Forskning på tvären kan ta ett helhetsgrepp på kunskap om hjärnan, skolan, informations- och kommunikationsteknik och kreativitet. Det här är något som ni också kan komma att få höra om ni kommer på ett seminarium som vi moderater ordnar i den 10 maj.Fru talman! Det har presenterats en vårproposition. Också i den fanns aptitretare med anspelning på forskningsområdet. Det ska bli lättare att förstå vilka som kan räkna med att få expertskatt. Det gör det lättare att kunna rekrytera utländska forskare och andra talanger till Sverige.Dessutom vill Alliansen möjliggöra för fler att bidra med att skänka pengar för att få ytterligare forskning gjord i . Man kommer att se över företagens avdragsrätt för utgifter för forskning och utveckling. Man kommer också att se till hur privatpersoner faktiskt kan finnas med och bidra till ny forskning. Och det kommer att tas upp i den forskningspolitiska propositionen, som kommer hösten 2012.Det här är ytterligare välkomna åtgärder som har varit efterfrågade . Och i vårpropositionen får vi alltså en föraning om att något äntligen ska ske.Vad är då oppositionens budskap? har redogjort för några punkter, men jag vill personligen hävda att jag tycker att det är tunt, och jag tycker att det är splittrat. Det är många fina ord, men det är svårt att läsa ut var idéerna finns, var visionerna finns och var resurserna finns för att säkra en kvalitativ forskning i . Jag hoppas att vi kan återkomma till det i replikskiftet.Fru talman! På det här seminariet, som jag nämnde i början, framträdde också utrikesminister i inspelad form. Han tillfrågades om globaliseringen och hur han bedömde att skulle påverka konkurrenssituation i världen. Han uttryckte något mycket klokt, tycker jag. Han sade att visserligen kan satsa mycket pengar men att forskning och innovation produceras bäst i fria miljöer. Ett land med mycket pengar men utan fri tillgång till exempelvis Skype och Google blir begränsat.Nu har vi i den fria miljön, och under alliansregeringen har det skett stora ekonomiska satsningar på forskningen. Låt oss därför se till att vi inte bara blir näst bäst utan att vi blir bäst i klassen på forskning inom allt från medicin till lärande!Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. (Applåder)I detta anförande instämde och (båda M), (C) och (KD). Jag tror aldrig att jag har hört en borgerlig skolpolitiker tala sig så varm för skolforskning som gjorde . Vi har lyft fram den här frågan gång på gång ända sedan ni vann valet , att vi behöver stärka skolforskningen. Och vi har aldrig mött någon sådan entusiasm över det som nu visar.Jag är väldigt glad över denna entusiasm, för det visar på att det yrkande som vi lade fram har fallit i god jordmån, och vi är glada över att det finns en samstämmighet.Jag tycker därför inte att det här stämmer riktigt. Vi har lyft upp skolforskningen gång på gång, men då har vi talat mer för döva öron.Nu skulle jag också vilja fokusera på en annan punkt som inte nämnde så mycket om i sitt anförande. Det gäller de yngre forskarna och de yngre forskarnas situation. Här finns det en tydlig skillnad mellan socialdemokratisk och borgerlig skolpolitik eller forskningspolitik.Nu säger vi att vi måste sätta ned fötterna. Vi måste ta skarpa beslut som gör att vi förbättrar situationen för doktorander. När vi säger det får vi inte det stöd som vi fick när det gäller skolforskning, utan ni vill fortsätta att ha en låt-gå-mentalitet: Det kanske löser sig, men vi tar inga beslut.Därför säger vi: måste vi få en situation där man bara får gå på utbildningsbidrag . Vi måste se till att lärosäten och externa finansiärer utarbetar en överenskommelse om hur stipendiesituationen ska hanteras och att det övergår mer i regelrätta anställningsformer.Det yrkandet har vi lagt fram. Tyvärr säger ni nej. Det visar att det finns en stor skillnad mellan borgerlig och socialdemokratisk forskningspolitik. nämner att man gång på gång har lyft fram frågeställningen om behovet av utbildningsvetenskaplig forskning och att vi kanske inte har lyssnat. Men vad hände , ? Det är min retoriska fråga. Det är väl det som är det intressanta, varför fokus flyttas när det blir ett regeringsskifte.Det jag ville poängtera i mitt anförande var att vi redan har mött en del av de behov som vi har sett på det utbildningsvetenskapliga området genom reformer. Dem såg vi inte före år 2006.Vi delar naturligtvis uppfattningen att vi måste ha rimliga anställningsvillkor för unga forskare, men vi landar i lite olika slutsatser. Jag vet inte om vi har olika bakgrundsinformation, men det som jag tycker är lite intressant är att lärosätena vidtar en hel del av dessa åtgärder redan i dag.Senast valde att plocka bort allt som handlade om utbildningsbidrag. Vi vet att har gjort det. Vi vet att har gjort det. Vi vet att de yngre högskolorna och de yngre universiteten har gjort det. Sedan ser det lite olika ut. På KTH finns doktorandanställningar till . Det här är i gång, och det har löst sig på frivillig väg.Men jag vill poängtera att det inte bara handlar om att man kan ta bort den här möjligheten. Det kostade 60 miljoner att lösgöra utbildningsbidragen. Vi måste ha en bättre konsekvensanalys. Vi måste ha bättre underlag. Det är nämligen färre forskare som får tillträde till forskningen. blev det striktare krav på doktorandfinansieringen. Då hade vi 4 000 nybörjardoktorander. är vi nere på 3 000, eftersom pengarna inte räcker. Det som började med att säga, att vi inte har satsat på utbildningsvetenskaplig forskning , är inte sant. Jag satt med i 97, som utredde lärarutbildningen, som resulterade i en proposition 2001. Det var då som den socialdemokratiska regeringen började med vid och förde in pengar till utbildningsvetenskaplig forskning. Det har alltså funnits . Jag vill bara göra en korrigering på den punkten. Jag vill nog påstå att vi socialdemokrater har varit väldigt medvetna om att vi måste satsa på skolforskning.Vi har gång på gång tjatat om detta. har ni till och med gått med på våra yrkanden, och det är jag glad över.Sedan är det väldigt bra att lärosäten reagerar och tar bort utbildningsbidragen och ser till att doktorander får en bättre situation. Det är jättebra. Dock är det så att det fortfarande finns de som går på utbildningsbidrag, de som går på stipendier, de som är skuggdoktorander. Det är inte perfekt överallt.Därför menar vi att vi måste våga fatta ett beslut. Det här är något som SFS vill ha. I går var jag på ett mingel med SULF, och de presenterade sitt forskningspolitiska program. Där säger de också att doktorander måste få anställning och trygghet.Det här ropet kommer från flera håll. Det sker mycket, och vi vet att forskningen har fått mycket medel. Vi vet till och med att det finns överskott i forskningsmedlen, och därför kan detta inte vara något större problem - om man vill.Jag tänker på och hans ord: Politik är att vilja. Det är precis det det handlar om. Politik är att vilja. Vill man dra åt tumskruvarna och tydligt säga att nu får det vara slut, och måste vi ha en anställningssituation för doktorander så kan man få det. Visst handlar politik mycket om att vilja, men det handlar också om att hålla sig till de ramar och restriktioner som faktiskt finns. Jag tänkte på det när även lyfte upp det här med de oförbrukade forskningsresurserna ute på lärosätena. Men det är inga tillgängliga medel utan anslag som har getts för att man ska få forskning för dem. Dessa medel är inte tillgängliga för den typ av lösningar som proklamerar.När jag talade om att hade räknat fram att det här skulle kosta 60 miljoner är det inte sådana pengar de tar, utan det är pengar som lärosätet har kvar, ett överskott som myndighetskapital. Vi får hålla oss till de regler och strikta delar som finns.Varför jag ändå säger att det finns en oro och att man måste ha lite bättre konsekvensunderlag för att göra en sådan här drastisk reform är att när nu till exempel har sagt att man ska förbjuda sina stipendier innebär det att man stryper denna möjlighet för många som kanske kommer från andra länder, kanske från utvecklingsländer, och som har behov av att få en ny miljö att verka i och få den internationella erfarenheten. Många av dem har nämligen bara stipendiepengar med sig från sitt hemland. Det här kan få ganska drastiska effekter, för det innebär också att de har svårare att verka på hemmaplan, och det försvårar möjligheten till utveckling.Därför är inte verkligheten så svart och vit som vi gärna skulle vilja se den, utan det handlar om att vi ska fatta beslut på goda grunder. Det regeringen har sagt är att vi har för avsikt att återkomma i frågan när den forskningspolitiska propositionen kommer . En modern politik för forskning och innovationer och högre utbildning - det är svårt att separera dessa områden; det har vi inte minst sett här i debatten - bör ha målsättningen att och skapa nytta, utveckling och välstånd i och för hela världen.Den senaste forsknings- och innovationspropositionen innebar en historisk satsning på svensk forskning och på arbete med innovationer. påbörjas så smått arbetet med dess efterföljare, men det kan vara värt att se tillbaka på de målsättningar som präglade den proposition vi nu har och som bör prägla forsknings- och innovationspolitiken ett bra tag framöver.Ett av målen är att stärka forskningen, både grundforskning och tillämpad forskning. En grundforskning av hög kvalitet är själva basen för forskningen, men behöver vi stärka insatserna för att nyttogöra forskningsresultaten. Här har vi sett en kraftig förstärkning av medlen.Det andra målet är hög kvalitet och relevans i forskningen. Vi kan inte vara bäst i världen på alla områden. Vi är väldigt bra på många områden, och vi har en hög lägstanivå, men vi behöver fler områden där kan toppa resultatligan. Det har skett tidigare och kommer också att ske framöver i samverkan med näringslivet som också har investerat väldigt mycket i forskningsmedel.Det tredje målet som man bör lyfta fram är att forskningen ska komma till nytta. Vi blir i en globaliserad värld allt mer beroende av att våra exportprodukter har ett högt kunskapsinnehåll. Det förutsätter satsning på forskning av hög kvalitet och att näringslivet omsätter ny kunskap i varor och tjänster för världsmarknaden. Det är viktigt med ett väl fungerande system för kunskapsöverföring mellan lärosäten och näringsliv. Det är en av grunderna för att forskningsbaserade innovationer ska komma fram och utvecklas.Det är inte sällan de nya lärosätena är vassast på denna tredje uppgift som jag lyfte fram. Det kallades också just den tredje uppgiften. Jag var i . Där jobbar man mycket bra och integrerat med vad man kallar företagskluster inom fyra områden: IT, papper, förpackningar samt stål och verkstad. Där jobbar man integrerat med allt från små företag till världsledande företag tillsammans med samhället och universitetet.Jag tycker att det är imponerande att ett nytt lärosäte som kan matcha forsknings- och samverkansbehov för internationella företag som ligger i internationell framkant så som , Metso, Rolls med flera.I jobbar man alltså med företagskluster. I talar man om centrumbildningar. Runt om i finns det väldigt bra exempel på hur man jobbar med just samverkan och med att forskning ska bli innovationer.Vi i och Alliansen anser att förstklassig forskning och forskarutbildning ska bedrivas vid såväl mindre lärosäten som större. Det finns anledning att ta till vara det som de mindre lärosätena är bra på - inte för att de är mindre, men de råkar vara det, kanske för att de är nyare. De är ofta väldigt vassa på att jobba just med samverkan i samhället, att sprida idéer och resultat till att bli inte bara forskning i en byrålåda utan även ny kunskap, nya jobb och nya företag.Det finns all anledning att fundera vidare på hur man kan stimulera och ge incitament till samverkan och tillämpning. Ett exempel på hur denna process redan nu stärks är innovationskontoren. Innovationskontoren uppskattas mycket. De fungerar bra, och jag tror att det behövs fler. Vi i ser att fler lärosäten behöver få tillgång till sitt eget innovationskontor. Detta behov måste mötas.Fru talman! Jag tror det var som lanserade begreppet "en lärande ekonomi". Detta begrepp innebär att institutioner, företag och individer måste vara öppna för och tillskansa sig ny kunskap för att fortsätta vara framgångsrika.Just samverkan och samarbete mellan högre utbildning, forskning och samhälle är en vital del i detta. Det här brukar man också tala om som kunskapstriangeln eller triple helix. Det är vitalt att denna triangel är komplett med högre utbildning, forskning och innovationer, och eftersom svenskt näringsliv finns och vårt välstånd byggs i hela landet är det viktigt att vi har en fungerande kunskapstriangel i hela landet. Här måste som sagt svenska lärosäten prioritera att tillhandahålla relevant forskning och utbildning i anslutning till tillväxtnoder så att vi kan möta det behovet.Jag tycker att det är bra att vi har en regering som arbetar för detta, inte bara i . Vi har, som ni ser i betänkandet, tillsatt en interdepartemental arbetsgrupp för att jobba med detta. Det är ett fint ord som man kan säga snabbt - interdepartemental. Dessutom har vi jobbat med detta på den europeiska arenan. Jag tänker givetvis främst på vårt arbete under ordförandeskapet.Detta kan alla läsa sig till i betänkandet, och jag avslutar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. (Applåder)I detta anförande instämde och (båda M). Jag tycker att det är roligt att lyssna till som talar sig så varm för företagsnära forskning. Det är någonting vi kan mötas kring, för det är någonting som ligger oss socialdemokrater också varmt om hjärtat.Det ger mig ju hopp om att och hans parti i den borgerliga alliansen vill driva branschprogramsatsningar som var så framgångsrika. De var företagsnära. Företag, både ledning och fackliga organisationer, mötte akademi och samhälle i en fruktbar dialog för att skapa fler nya jobb och se till att svensk export växte. Jag hoppas att vill driva de frågorna också i den borgerliga alliansen.En fråga som jag vill återkomma till därför att jag tycker att den är så viktig - berörde den - är skolforskningen. Det är ändå ett genombrott att vi som opposition får med oss en borgerlig allians på att stärka skolforskningen.