bet · GY01UU10 · 2011-05-12 00:00:00 — När det gäller skuldnivån, som också tas upp i meddelandet, delar utskottet uppfattningen att den offentliga skuldens nivå bör få ökad uppmärksamhet och att denna bör ges mer vikt inom stabilitets- och tillväxtpakten. Det är viktigt anser utskottet att skuldnivåerna minskar i tillfredsställande takt, och regelverket torde också i denna del kunna implementeras bättre och utvecklas. I utlåtandet finns en reservation (V). Reservanten delar inte kommissionens analys av orsakerna till den senaste tidens ekonomiska turbulens. Reservanten menar att de stora underskotten i vissa av valutaunionens länder snarare är en följd av bristerna i valutaunionens konstruktion än orsak till de ekonomiska problemen. Stramare budgetrestriktioner kommer inte att stärka de sydeuropeiska ländernas konkurrenskraft, snarare tvärtom: de åtstramningar som följer på ett striktare ramverk hotar den ekonomiska återhämtningen och riskerar att leda till permanent högre arbetslöshetsnivåer. Den resultattavla för som kommissionen föreslår och den granskning som sedan ska utgöra en grund för policyrekommendationer kan enligt reservanten inte tolkas på något annat sätt än att kommissionens lösning på de makroekonomiska spänningarna inom valutaunionen stavas lönesänkningar och avreglerad arbetsmarknad i underskottsländerna. Reservanten menar i stället att en ökad inhemsk efterfrågan i överskottsländerna borde vara ett centralt inslag i en politik för ökad ekonomisk stabilitet i EU. informerade finansminister utskottet i frågor om offentliga finanser i EU. höll utskottet en intern utfrågning med statssekreterare om förstärkt samordning av den ekonomiska politiken. presenterade kommissionen de sex förslagen om förstärkt styrning och samordning av den ekonomiska politiken. Fem av förslagen blev föremål för subsidiaritetsprövning. Överläggningar om rättsakterna hölls med finansminister . Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens redovisade ståndpunkt inför det fortsatta arbetet. (V) anmälde en avvikande mening och framförde att regeringen i förhandlingarna borde avvisa kommissionens förslag. Vid sitt sammanträde kom utskottet fram till att förslagen till de fem rättsakterna inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Mot detta reserverade sig (SD) och (V) (prot. FiU 2010/11:9). I utskottets utlåtande med anledning av kommissionens meddelande om förstärkt samordning av den ekonomiska politiken (utl. 2009/10:FiU40) framhöll utskottet att det är angeläget att kvaliteten i statistiken om de offentliga finanserna förbättras och påminde om utskottets överläggning med finansminister om kommissionens förslag i frågan (KOM(2010) 53). Utskottet framhöll då att frågan om statistiksekretess måste få en lösning. Vid överläggningen med finansminister om Europeiska rådets möte anmälde S-ledamöterna ett särskilt yttrande med fem principer som ska vara vägledande för hållning i EU-arbetet. Det är dessa fem principer som presenteras i motionen. Rådet och enades om en ny finansiell tillsynsstruktur som bättre ska upptäcka risker i det finansiella systemet och i enskilda institut. En överenskommelse nåddes i första läsningen . Den nya finansiella tillsynsstrukturen trädde i kraft . Solvens II-direktivet antogs . Utgångspunkten är att få en ökad stabilitet på marknaden och att skydda försäkrings- och förmånstagarna och få till stånd en effektivare kapitalallokering. De nya solvensreglerna är tänkta att träda i kraft . pågick arbetet med att ta fram ett förslag om genomförandeåtgärder med mer detaljerade regler enligt principerna i Solvens II-direktivet. Genomförandeåtgärderna väntas antas tidigast . publicerade kommissionen en vitbok om försäkringsgaranti. har varit föremål för konsultation, och kommissionen avser att ta fram ett direktivförslag med beaktande av de synpunkter som inkommit i konsultationen. () behandlade genomförandeåtgärder till det s.k. UCITS IV-direktivet. Det är ett EU-direktiv som reglerar värdepappersfonder och fondbolag. Genomförandeåtgärderna innebär bl.a. en ökad harmonisering av verksamhetsregler för fondbolag och den information om värdepappersfonder som ska lämnas till investerare. Förhandlingarna om kommissionens förslag till direktiv om förvaltare av alternativa investeringsfonder avslutades . Direktivet omfattar förvaltare av hedgefonder, riskkapitalfonder och alla andra typer av fonder som inte är reglerade på EU-nivå. Tillstånd kommer att krävas för förvaltare av alternativa investeringsfonder och förvaltarna ska stå under finansiell tillsyn. Direktivet syftar till att förbättra tillsynsmyndigheternas möjligheter att utöva tillsyn på makronivå för att bedöma systemrisker. har varit positivt inställt, även om det funnits många principiella och tekniska synpunkter på förslaget. Regeringen informerade finansutskottet med anledning av förslaget. Direktivet ska vara genomfört efter att det har trätt i kraft, vilket beräknas ske . lade kommissionen fram ett förslag till direktiv om en ändring av direktiv /71/EG om prospekt. Lissabonfördraget föranledde vissa anpassningar av de nya reglerna om delegerade akter respektive genomförandeakter. Rådet har även fört förhandlingar med , vilket resulterade i en överenskommelse om ett antal ytterligare förändringar, främst i syfte att minska företagens administrativa bördor. Slutligen har prospektdirektivet reviderats inom ramen för det s.k. omnibusdirektivet, som innehåller följdändringar i sektorslagstiftningen med anledning av EU:s nya tillsynsstruktur på finansmarknadsområdet. lade kommissionen fram ett förslag till förordning om en ändring av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut. Förslaget innebär i huvudsak att tillsynen över kreditvärderingsinstituten flyttas över till Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (). Förslaget har varit föremål för förhandlingar i rådet, och därefter inleddes förhandlingarna med . är positivt inställt till en centraliserad tillsyn över kreditvärderingsinstituten och har verkat för att ge balanserade befogenheter och att processerna hos ska vara rättssäkra och respektera grundläggande fri- och rättigheter. Frågor som har förhandlats men inte beslutats är kommissionens förslag om en ändring av direktiv om system för ersättning till investerare, kommissionens förslag till förordning om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister samt kommissionens förslag till förordning om blankning och vissa aspekter av kreditswappar. När det gäller förslaget om en ändring av direktiv om system för ersättning till investerare invände vid sin subsidiaritetsprövning mot den del av förslaget som innebär att det införs en obligatorisk kreditmekanism mellan nationella ersättningssystem. Överläggningar med finansutskottet om dessa förslag ägde rum . antogs ändringar av kapitaltäckningsdirektiven för kreditinstitut och värdepappersbolag inom EU. Ändringsdirektivet, som kallas CRD III, är i huvudsak föranlett av de senaste årens finansiella kris. Direktivet innehåller främst nya regler om kapitalkrav för vissa poster i handelslagret, återvärdepapperisering och rörliga ersättningar. Huvuddelen av CRD III ska vara genomförd i medlemsstaterna . påbörjade kommissionen ett arbete med att genomföra ytterligare ändringar av kapitaltäckningsdirektiven, det s.k. CRD IV. har under förhandlingarna om CRD III och genom sitt deltagande i välkomnat de föreslagna ändringarna. presenterade kommissionen ett förslag om ett reviderat insättningsgarantidirektiv. Kommissionen har föreslagit en rad ändringar av de gällande EU-reglerna för insättningsgaranti för att öka skyddet för bankkunderna. Bankernas avgifter för insättningsgarantin kommer att riskanpassas. Regeringen anser att förslaget kommer att bidra till en utökad harmonisering av konsumentskyddet på den europeiska bankmarknaden. Dessutom kommer förslaget att stärka finansieringen av de europeiska insättningsgarantisystemen och därmed värna skattebetalarnas intresse. invände vid sin subsidiaritetsprövning mot den del av förslaget som innebär att en obligatorisk kreditmekanism mellan nationella insättningsgarantisystem införs. Överläggning med finansutskottet ägde rum . presenterade kommissionen ett meddelande med förslag till ett omfattande framtida för hantering av banker i kris. syftar till att säkerställa att samtliga institutioner som omfattas av ramverket ska kunna avvecklas utan att det leder till en systemkris på den finansiella marknaden. är konstruerat för att säkerställa ett sunt beteende på den finansiella marknaden och minska incitamenten för ett överdrivet risktagande. En grundläggande princip är att skattebetalarna inte ska bära kostnaderna för eventuella finanskriser utan kostnaderna ska bäras av aktieägarna, borgenärerna och bankindustrin via stabilitetsfonder. Kommissionen avser att följa upp meddelandet med ett lagstiftningsförslag . Kommissionen presenterade ett direktiv om en ändring av ett direktiv som avser den kompletterande tillsynen över finansiella enheter inom ett finansiellt konglomerat. Direktivförslaget utgör en del i arbetet med att skapa ett sundare och säkrare finansiellt system och är föranlett av att det berörda direktivet i sin nuvarande utformning innehåller oavsiktliga brister som kan förhindra tillsynsmyndigheterna från att bedriva en ändamålsenlig tillsyn över finansiella konglomerat. har ställt sig bakom kommissionens förslag då det innebär att tillsynen över finansiella konglomerat blir mer robust och effektiv. I kommittémotion 2010/11:U8 av m.fl. (S), yrkande 3, anför motionärerna att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja kommissionens vidare utredning av en transaktionsskatt. Motionärerna anför att finansaktörer, som i brist på tillräcklig tillsyn och tydliga regelverk har tagit alltför stora risker, har utlöst en finanskris som skapat stora kostnader för många europeiska nationalstater och en ekonomisk oro i hela EU med stor arbetslöshet som följd. Motionärerna anser därför att den svenska ståndpunkten inom EU ska vara att stödja kommissionens vidare utredning av en skatt på finansiella transaktioner och finansiella tjänster. Utskottets syn på övergripande frågor om reglering och tillsyn av finansmarknaden Redan i samband med behandlingen av regeringens proposition om stabilitetsstärkande åtgärder för det svenska finansiella systemet tog utskottet upp de krav som kan ställas på institut som ansluter sig till stödprogram eller blir föremål för stödåtgärder (prop. 2008/09:61, bet. 2008/09:FiU16). Utskottet anförde att det är av stor vikt att det görs en tydlig koppling mellan å ena sidan stödåtgärder från staten, som i slutändan kan komma att belasta skattebetalarna, och å andra sidan krav på att förlustrisken i första hand bärs av det mottagande institutet och dess ägare. hänvisades kommissionens grönbok om företagsstyrning i finansiella institut och om ersättningspolicy (KOM(2010) 284) till finansutskottet. Utskottet höll med anledning av meddelandet om förstärkt samordning av den ekonomiska politiken (KOM(2010) 250) en intern utfrågning med statssekreterare . I utlåtandet (utl. 2009/10:FiU41) framhåller utskottet att den finansiella krisen har visat på behovet av en mer effektiv tillsyn över finansmarknadens aktörer. Olämpligt utformade ersättningssystem inom finanssektorn kan enligt utskottet leda till ett överdrivet risktagande som medför betydande samhällsekonomiska kostnader. Enligt utskottet är det uppenbart att det krävs regleringar, som omfattningen och detaljeringsgraden alltid kan diskuteras. Utskottet anser att det finns skäl för en gemensam reglering inom EU eftersom de finansiella marknaderna är gränsöverskridande som subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen ska tillämpas. I utlåtandet finns ett särskilt yttrande (V) som handlar om att den analys som kommissionen gör av orsakerna till finanskrisen och dess strategi för reformer av de finansiella marknaderna inte delas av . menar att en skärpt finansiell reglering måste stå i förgrunden i arbetet med att minska riskerna för nya finansiella kriser. Även om kommissionen har lagt fram en del förslag när det gäller finansiell reglering är förslagen otillräckliga och reformarbetet långsamt, enligt . Mot bakgrund bl.a. av kommissionens meddelande (KOM(2010) 579) om ett förslag till ett omfattande framtida för hantering av banker i kris höll utskottet en offentlig utfrågning med kommissionär , finansmarknadsminister och generaldirektören för . Meddelandet kommer att behandlas i ett utlåtande . har i sitt utlåtande (utl. 2010/11:FiU14) behandlat kommissionens vitbok om försäkringsgarantisystem (KOM(2010) 370). Utskottet anser att de nuvarande skyddssystemen och det ytterligare skydd som Solvens II-reglerna kommer att ge inte är tillräckliga och att det därför är nödvändigt att finna en lösning som kan leda till att försäkringstagare och förmånstagare kan undgå att drabbas av ekonomisk skada om ett försäkringsbolag går i konkurs. Enligt utskottet måste systemet finansieras med avgifter som betalas av försäkringsbolagen för att, så långt möjligt, systemet inte ska belasta skattebetalarna, och försäkringsgarantisystemet bör utformas så att det motverkar ett riskfyllt beteende. Vidare bör hemlandsprincipen gälla. Ytterligare en förutsättning för att utskottet ska stödja förslaget är att systemet harmoniseras i förhållande till förutsedda skadeavgifter under Solvens II-reglerna. När det gäller kollektivavtalsförsäkringar är det utskottets mening att dessa förändringar inte ska ingå i de försäkringar som ska ingå i ett försäkringsgarantisystem. Utskottet delar kommissionens bedömning att det bästa instrumentet för att uppnå ett EU-harmoniserat försäkringsgarantisystem är ett direktiv på EU-nivå. Utskottet avslutar med att konstatera att det återstår många frågor att besvara innan kommissionen kan lägga fram ett mer konkret förslag och att utskottet kommer att fortsätta följa arbetet med frågan. I utlåtandet finns en motivreservation (S, V) som handlar om att det inte finns några övertygande argument för att införa ett europeiskt försäkringsgarantisystem. Reservanterna anser att det är rimligt att invänta införandet av Solvens och utvärdera detta innan ett nytt system införs. Ytterligare invändningar från reservanternas sida är att det är tveksamt om ett nytt försäkringsgarantisystem rättfärdigar de ökade kostnader i form av höjda som ett sådant system innebär och att systemet kan få till effekt att försäkringsbolagens risktagande ökar. Reservanterna avslutar med att konstatera att om det ändå blir aktuellt att gå vidare med förslaget är det en stor mängd frågor som måste besvaras. En sådan fråga är om införandet bör göras genom rekommendation och riktlinjer i stället för genom direktiv, så som kommissionen föreslår. Förslagen om insättningsgarantisystem, ersättning till investerare, finansiella konglomerat, OTC-derivat samt blankning och kreditswappar I ett utlåtande (utl. 2009/10:FiU42) prövade utskottet förslaget om direktiv om insättningsgarantisystem (KOM(2010) 368 slutlig). I förslaget ingick en möjlighet för insättningsgarantisystemen att ge varandra lån, dvs. en lånefacilitet som kan användas under vissa omständigheter. Utskottet beslutade att föreslå att lämna ett motiverat yttrande med subsidiaritetsinvändningar. Utskottet ansåg att det inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen att i införa bestämmelser om en obligatorisk kreditmekanism mellan nationella system som en sista utväg för att klara tillfälliga finansieringsbehov. Inte heller ansåg utskottet att kommissionens förslag om ändring av direktiv om system för ersättning till investerare (KOM(2010) 371 slutlig) är förenligt med subsidiaritetsprincipen i den delen att i införa bestämmelser om en obligatorisk kreditmekanism mellan nationella system (bet. 2009/10:FiU43). kom ett förslag från kommissionen om extra tillsyn över finansiella enheter i ett finansiellt konglomerat (KOM(2010) 433 slutlig). Utskottet gjorde en subsidiaritetsprövning av förslaget och kom fram till att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Detsamma gäller kommissionens förslag om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (KOM(2010) 484) samt förslag om blankning och vissa kreditswappar (KOM(2010) 482). Enligt utskottet strider inget av förslagen mot subsidiaritetsprincipen. När det gäller subsidiaritetsprövningen av kommissionens förslag om blankning och kreditswappar reserverade sig (prot. FiU 2010/11:7). Utskottet höll överläggningar med finansmarknadsminister om kommissionens förslag om insättningsgarantisystem, investerarskydd, blankning och vissa aspekter av kreditswappar samt OTC-derivat. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens redovisade ståndpunkter beträffande kommissionens förslag inför det fortsatta arbetet. (V) anmälde avvikande mening på vart och ett av de redovisade förslagen. När det gäller direktiven om insättningsgarantisystem och ersättning till investerare delar (V) regeringens syn när det gäller lånemekanismerna, men anser att kravet på behållningen i de nationella insättningsgarantifonderna är för låg och att ersättningen till investerare borde sänkas i stället för att höjas eftersom ett höjt belopp innebär att osunda mekanismer byggs in i systemet. När det gäller förslaget om blankning och vissa aspekter av kreditswappar anser (V) bl.a. att de tröskelvärden för anmälningar och offentliggörande av korta nettopositioner i akter som föreslås ska vara lägre och avvisar regeringens invändningar mot kommissionens förslag om s.k. nakenblankning. Beträffande förslaget om OTC-derivat framför (V) att bör avvisa förslaget om att rätten att fastställa tröskelvärden som avser informations- och clearingtrösklar för icke-finansiella företag till kommissionen samt att regleringen av de icke-finansiella företagen beträffande OTC-derivat bör vara mer strikt än vad som kan utläsas av kommissionens förslag till förordning. införande av EU-rätt i svensk lagstiftning samt ett förslag till förordning från kommissionen Utskottet behandlade regeringens proposition 2009/10:217 i betänkande 2009/10:FiU31. Syftet med regeringens förslag är att anpassa svensk lagstiftning till och rådets förordning (EG) nr 1060/2009 av om kreditvärderingsinstitut. EU-förordningen ska bidra till hög kvalitet på de kreditbetyg som utfärdas inom unionen och som används i rättsligt reglerade sammanhang. tillstyrkte utskottet propositionen. I betänkandet finns en reservation (V). föreslår att uppmanar regeringen att inom ramen för EU verka för att lagstiftningen skärps ytterligare. Reglerna bör enligt reservanten utformas som s.k. minimiregler. Vidare anser reservanten att regeringen bör utreda möjligheten att etablera ett oberoende statligt kreditvärderingsföretag i syfte att öka mångfalden. presenterade kommissionen ett förslag till tillägg till förordningen om kreditvärderingsinstitut (KOM(2010) 289). Syftet med förslaget är att tillsynen över kreditvärderingsinstitut som verkar inom EU ska bli ännu mer effektiv, integrerad och hållbar. Förslaget går i huvudsak ut på att det skapas ett europeiskt system för finansiell tillsyn som i sin tur ska bestå av ett nätverk av nationella behöriga myndigheter som kommer att arbeta i nära samarbete med tre nya europeiska tillsynsmyndigheter. Utskottet subsidiaritetsprövade förslaget och kom fram till att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Betaltjänster införande av EU-rätt i svensk lagstiftning behandlade utskottet regeringens proposition 2009/10:220 Betaltjänster (bet. 2009/10:FiU30). I propositionen föreslås en ny lag om betaltjänster som bl.a. innehåller bestämmelser som behövs för att genomföra och rådets direktiv om betaltjänster på den inre marknaden (det s.k. betaltjänstdirektivet). Syftet med harmoniseringen är att betalningar inom EES-området ska göras lika enkla, effektiva och säkra som nationella betalningar. Enligt utskottet innebär förslagen i propositionen att betalningstjänstdirektivet genomförs i svensk lagstiftning på ett väl avvägt sätt. Mot bakgrund av att i en skrivelse anser att direktivet bör införas i svensk lagstiftning så att tilläggsavgifter vid kortbetalningar tillåts, anser utskottet att det är angeläget att kontantanvändningen i samhället minskar och att ett förbud mot tilläggsavgifter skapar tydligare regler och skapar incitament för minskad kontantanvändning. Beträffande skrivelsen från med förslag att system som Visa och inte ska omfattas av definitionen av generella betalsystem, anser utskottet att det inte finns utrymme att frångå den definition av generella betalningssystem som har gjorts i direktivet. Insättningsgarantins täckningsbelopp införande av EU-rätt i svensk lagstiftning Regeringens proposition 2010/11:23 Ändring av insättningsgarantins täckningsbelopp är ytterligare ett lagförslag som har lagts fram för att genomföra EU-rätt i svensk rätt. Ändringen av direktivet innebär att täckningsbeloppet ska fastställas till . Förslaget behandlades i utskottets betänkande 2010/11:FiU18. Utskottet tillstyrkte regeringens lagförslag i propositionen. Utskottet beslutade att föreslå att göra ett tillkännagivande till regeringen angående täckningsbeloppets utformning. Anledningen var att utskottet ansåg att direktivets utformning är olycklig eftersom den begränsar möjligheterna för länder utanför euroområdet att formulera ett tydligt och säkert konsumentskydd för sina insättare. Utskottet anser att regeringen i de fortsatta förhandlingarna om det förslag till ändringar av direktivet som kommissionen lagt fram ska sträva efter att ändringar av direktivet kommer till stånd i syfte att underlätta att insättningsgarantin införs i landets egen valuta. Utskottet betonade också att det finns skäl för regeringen att sträva efter att täckningsbeloppet formuleras i kronor när de kommande ändringarna av direktivet ska införas i svensk rätt. I betänkandet fanns en motivreservation (V). Reservanten anför att syftet med det direktiv som ska genomföras i svensk lagstiftning framför allt syftar till att harmonisera insättningsgarantisystemen i EU. Detta motiv ställer sig bakom, då det är viktigt att förhindra regelarbitrage. Däremot har invändningar mot nivån på täckningsbeloppet som enligt är för hög. Reservanten menar att en insättningsgaranti kan bidra till ett ökat risktagande i den finansiella sektorn. Granskning av interna modeller för att beräkna riskkänsligt kapital förberedelser av tillämpningen av Solvens II-direktivet I sitt betänkande 2010/11:FiU9 behandlar utskottet regeringens proposition 2009/10:240 Granskning av interna modeller för att beräkna riskkänsligt kapitalkrav för försäkringskapital. Bakgrunden är att det s.k. Solvens II-direktivet ska börja tillämpas och vara genomfört i nationell rätt . Enligt de nya reglerna ska ett försäkringsföretag ha möjlighet att välja att använda interna modeller för beräkning av ett nytt riskkänsligt kapital. Reglerna antas medföra att kommer att behöva göra en omfattande granskning av de interna modellerna. För att ska hinna med att granska modellerna så att försäkringsföretagen kan använda dem när de nya solvensreglerna träder i kraft måste inspektionen ha möjlighet att påbörja granskningen redan vid ingången av 2011. Utskottet tillstyrkte propositionen. I utskottets betänkande 2010/11:FiU23 2010 som justerades behandlas en motion från allmänna motionstiden av m.fl. (MP) om att i alla relevanta forum aktivt bör stödja införandet av en skatt på valutatransaktioner. Utskottet avstyrkte förslaget i motionen. I sitt ställningstagande konstaterar utskottet att det vid flera olika tillfällen behandlat olika förslag om att införa en skatt på valutatransaktioner och att utskottet avstyrkt förslagen med att en skatt på valutatransaktioner bl.a. kräver internationell enighet för att den ska vara effektiv. Utskottet är väl medvetet om att den internationella diskussionen om någon typ av skatt på finansiell verksamhet ökat kraftigt i spåren av finanskrisen.