bet · GZ01FiU1 · 2011-11-15 00:00:00 — Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V) samt särskilt yttrande (S, MP, V). I detta avsnitt behandlas riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringens och oppositionens förslag till riktlinjer behandlas tematiskt under rubrikerna 2.1 De offentliga finanserna, 2.2 Sysselsättning, tillväxt och företagande, 2.3 Klimat, miljö och infrastruktur, 2.4 Välfärden och kommunernas ekonomi samt 2.5 Finansiell stabilitet. De förslag som behandlas är propositionen punkt 1 och motionerna Fi240 (S) yrkande 1 och 14, Fi241 (MP) yrkande 1, Fi242 (SD) yrkande 1, 11 och 13 samt Fi243 (V) yrkande 1 och 8. Utöver detta behandlas under respektive tema ett antal motioner från allmänna motionstiden om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Dessa är Fi221 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 3, Fi231 av m.fl. (V), Fi252 av m.fl. (V), Fi253 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, Fi261 av (M), Fi272 av m.fl. (S), Fi286 av (M), Sk356 av (M) yrkandena 1 och 4, Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 3 och 28, U315 av m.fl. (S) yrkande 18, MJ291 av m.fl. (MP) yrkande 3 och MJ407 av m.fl. (V) yrkande 23. 2.1 De offentliga finanserna Det svenska ramverket med en stram budgetprocess, ett överskottsmål för den offentliga sektorn, ett utgiftstak för staten och ett balanskrav för kommunerna har bidragit till stort förtroende för den ekonomiska politiken. Det finanspolitiska ramverket syftar både till långsiktig hållbarhet och till att finanspolitiken inte ska riskera att bli kortsiktigt destabiliserande. hjälper också att som EU-medlem efterleva stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Det budgetpolitiska ramverket spelar även en central roll när storleken på ett reformutrymme eller besparingsbehov fastställs. Reformutrymmet eller besparingsbehovet stäms av mot ett antal hållpunkter, såsom att överskottsmålet ska och utgiftstaket inte överskridas. När reformutrymmet eller besparingsbehovet bedöms beaktas också det ekonomiska läget. Finanspolitiken ska vara väl anpassad till konjunkturläget och i möjligaste mån underlätta arbete med att värna prisstabilitet. Vid kraftiga konjunktursvängningar kan det offentliga sparandet tillfälligt avvika från överskottsmålet utan att detta innebär en konflikt med det finanspolitiska ramverket. Utrymmet för finanspolitiska åtgärder beror även på hur åtgärderna utformas. Reformer som förbättrar ekonomins funktionssätt och ökar produktionskapaciteten bidrar till att öka det totala utrymmet. En ansvarsfull bedömning av besparingsbehovet eller reformutrymmet ska också ta hänsyn till riskbilden i ekonomin och i de offentliga finanserna, samt till osäkerheten i prognoser och i bedömningen av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. Regeringen framhåller att det i dagens osäkra ekonomiska läge är särskilt angeläget att upprätthålla goda marginaler i de offentliga finanserna. De direkta kostnaderna för att rädda det finansiella systemet i ett land i kris kan att döma av historiska erfarenheter vara mycket stora, av BNP. Det finansiella sparandet är dessutom betydligt lägre än det var vid ingången till finanskrisen . Regeringen anser att det är mer ansvarsfullt att i efterhand korrigera ett för högt sparande än att tvingas till nedskärningar om en sämre ekonomisk utveckling skulle bli verklighet. Prognosen för BNP och sysselsättningen talar i och för sig för att det skulle kunna vara motiverat med en något mer expansiv finanspolitik, men regeringen bedömer att behovet av att behålla säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna är överordnat. ekonomiska vårproposition gjorde regeringen bedömningen att finanspolitiken var långsiktigt hållbar, och den bedömningen står sig fortfarande. Regeringen kommer att återkomma till frågan om långsiktig hållbarhet ekonomiska vårproposition. Trots att reformutrymmet har minskat bedömer regeringen att de reformambitioner som presenterades i budgetpropositionen kommer att kunna genomföras . Det svagare konjunkturläget och behovet av säkerhetsmarginaler innebär dock att vissa reformer kan behöva senareläggas. Sammantaget bedömer regeringen att reformutrymmet uppgår till ca . Av de åtgärder som föreslås avser cirka en fjärdedel tillfälliga åtgärder till följd av det svagare konjunkturläget. Det finansiella sparandet bedöms i propositionen vara lika med noll 2012 och därefter öka till 0,7; 2,1 respektive av BNP åren 20132015. För att bedöma överskottets överensstämmelse med överskottsmålet framåt i tiden använder regeringen dels den s.k. sjuårsindikatorn, dels det strukturella sparandet. Enligt dessa indikatorer är det beräknade sparandet högre än vad överskottsmålet kräver, men det är viktigt att understryka att osäkerheterna är betydande i en beräkning som sträcker sig över en så pass . Tabell 2.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande enligt regeringen Finansiellt sparande i procent av BNP Källa: Budgetpropositionen . Utgiftstaket uppgick ekonomiska vårproposition till . föreslår regeringen en s.k. teknisk justering av utgiftstaket som innebär en ökning med . Tekniska justeringar görs t.ex. för de fall redovisningsmässiga förändringar leder till att utgiftstaket påverkas på ett annat sätt än den offentliga sektorns utgifter. Syftet med den tekniska justeringen är att utgiftstaket ska utgöra en lika stram restriktion som före de förändringar som ligger bakom justeringen. Den största förändringen bakom justeringen är att hemutrustningslån för nyanlända invandrare finansieras med anslag i stället för med lån i . Detta ger ökade takbegränsade utgifter utan att de offentliga utgifterna blir högre. För 20132015 behöver utgiftstaken inte ändras av tekniska skäl utan föreslås vara desamma som ekonomiska vårproposition. Som andel av BNP beräknas de takbegränsade utgifterna fortsätta minska, från 2011 till 2015. I fasta priser beräknas utgifterna öka för att därefter minska till 2015, vilket främst beror på minskande volymer i transfereringssystemen för sjuk- och aktivitetsersättning och arbetsmarknad. Tabell 2.2 Utgiftstak för staten enligt regeringen Miljoner kronor och procent av BNP Summa utgifter exkl. statsskuldsräntor Utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Utgiftstak för staten i procent av BNP Källa: Budgetpropositionen . Regeringen föreslår att utgiftstaket fastställs till , vilket är en ökning med . Historiskt sett är det en relativt liten ökning. Förslaget innebär att budgeteringsmarginalen 2015 beräknas till . Budgeteringsmarginalen kan enligt regeringen innehålla ett utrymme för framtida reformer under förutsättning att dessa är förenliga med överskottsmålet och att tillräckligt utrymme återstår för att hantera olika typer av osäkerheter. När behovet av den kommande säkerhetsmarginalen under utgiftstaket i budgetpropositionen beaktas innebär förslaget till utgiftstak att utrymmet för varaktiga reformer på utgiftssidan beräknas till ca , eller ca . Regeringen bedömer att överskotten i de offentliga finanserna växer åren framöver och anser att det är rimligt att en del av dessa överskott tas i anspråk för reformer på budgetens utgiftssida. Sammantaget bedömer regeringen att den föreslagna nivån på utgiftstaket dels ger ett rimligt utrymme för utgiftsreformer, dels lämnar utrymme för regeringens ambition på skattesidan och ger ett stabilt stöd åt överskottsmålet. Statsbudgetens saldo bedöms visa överskott hela perioden, vilket innebär att statsskulden gradvis minskar. Den konsoliderade statsskulden, dvs. när hänsyn har tagits till myndigheternas innehav av statspapper, uppgick till , och vid slutet av 2015 beräknas skulden ha minskat till . Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld, dvs. det begrepp som används inom EU, beräknas minska både nominellt och som andel av BNP. beräknas skulden minska med från av BNP till . Detta kan jämföras med att motsvarande skuld vid inträde i EU uppgick till av BNP. Tabell 2.3 Inkomster och utgifter på statens budget, statens budgetsaldo och statsskulden enligt regeringen Inkomster (kassamässigt) därav inkomster av försåld egendom Statsskuld i procent av BNP Källa: Budgetpropositionen . Det allvarliga internationella ekonomiska läget ställer stora krav på den ekonomiska politiken, och starka offentliga finanser är en avgörande förutsättning för uthållig tillväxt och stabil välfärd. Det finanspolitiska ramverket har tjänat väl och är en central förklaring till att de offentliga finanserna är starkare i än i de flesta jämförbara länder. kommer att vara en orubblig i vår politik, skriver motionärerna. Att värna offentliga finanser handlar om att stärka såväl konjunktur- som strukturpolitiken. offentliga finanser handlar om att rusta för långsiktiga utmaningar, inte minst den demografiska utvecklingen som kommer att sätta ett hårt tryck på välfärdssystemen. Ett robust samhällskontrakt med icke-korrupta och kostnadseffektiva myndigheter och en väl fungerande skatteuppbörd är en central del av värnandet av starka offentliga finanser. Socialdemokraterna delar regeringens bedömning att det finns ett utrymme för ofinansierade finanspolitiska reformer på och framhåller att utrymmet måste användas för offensiva produktiva investeringar. Det finns en risk för en försämrad ekonomisk utveckling, och motionärerna anser att måste ha beredskap att möta en ekonomisk kris av betydande djup och längd. Skattesystemet ska vara rättvist och effektivt, det ska vara likformigt och baseras på bärkraft, det ska verka utjämnande mellan grupper och och det ska trygga finansieringen av den offentliga välfärden. Arbetsinkomster och pensionsinkomster ska beskattas lika. Systemet ska uppmuntra till arbete, utbildning och investeringar, och det ska vara utformat så att det förhindrar fusk och skatteplanering. beräknar att staten förlorar ca i uteblivna skatteintäkter som ett resultat av både fusk och oavsiktliga misstag. Motionärerna vill att kraftiga åtgärder vidtas mot olika former av skattefusk och avsätter sammanlagt för att bekämpa skattefusk. Tabell 2.4 Inkomster och utgifter på statens budget, statens budgetsaldo och statsskulden (S) Miljoner kronor, avvikelser i förhållande till regeringen Inkomster (kassamässigt) därav inkomster av försåld egendom Källa: Motion Fi240. Motionärerna framhåller att investeringar i infrastruktur ska finansieras på ett ansvarsfullt sätt och anser att de i princip ska finansieras genom anslag på statsbudgeten. Socialdemokraterna är dock öppna för att i vissa väl avgränsade fall pröva den modell för avgiftsfinansiering som regeringen tillämpat inom ramen för Stockholmsöverenskommelsen och det västsvenska infrastrukturpaketet. Investeringarna finansieras då med lån i , och räntor och amorteringar på dessa finansieras av överskott från trängselskatt. På så vis skapas en robust ekonomi, och systemet står i mycket god samklang med intentionerna bakom det finanspolitiska ramverket. Socialdemokraterna föreslår ett utgiftstak som är ca högre än regeringens förslag , vilket vägs upp av ökade inkomster. Sammantaget räknar motionärerna med att den offentliga sektorns inkomster ökar med och utgifterna med . Det finansiella sparandet beräknas bli något högre än regeringens samtliga år 20122015. Tabell 2.5 Den offentliga sektorns finanser (S) Miljoner kronor, avvikelser i förhållande till regeringen Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Källa: Motion Fi240. I ett hållbart samhälle måste den offentliga ekonomin skötas på ett sätt som innebär att vi inte använder mer resurser än vad som nyskapas, skriver . Att lämna över en stor skuld till framtida generationer är inte en ansvarsfull politik. Ekonomisk utveckling måste ges ett nytt och bredare innehåll i en grön ekonomi, och att mäta ekonomisk utveckling enbart i termer av BNP är för smalt när ekonomin måste hålla sig inom ramarna för ett hållbart globalt resursuttag. förespråkar en ansvarsfull finanspolitik med ett finansiellt sparande nära balans. Motionärerna delar regeringens bedömning av reformutrymmets storlek och anser att det är centralt, särskilt av internationell ekonomisk oro, att inte på något sätt äventyra de offentliga finanserna. Det utrymme som finns behöver i första hand användas till att stärka den svenska ekonomins långsiktiga hållbarhet genom investeringar som rustar för framtiden. Motionärerna prioriterar investeringar för att skapa nya jobb, förbättrad infrastruktur, förnybar energi och ett bättre utbildningssystem. Förslagen är alla fullt finansierade och ryms inom en ansvarsfull budget, skriver motionärerna. mål för skattepolitiken är att de skatter som behövs för att finansiera den gemensamma välfärden ska tas in på ett rättvist och rättssäkert sätt. Skatten ska baseras på bärkraft, och snedvridningar av ekonomin bör undvikas så långt som möjligt. Systemet bör innehålla en rimlig grad av progressivitet men bidra till incitament för egen försörjning. Systemet bör vara så transparent, enkelt och likformigt som möjligt, men tyvärr har dessa principer alltför ofta åsidosatts. Motionärerna vill därför göra en bred skatteöversyn. föreslår omfattande skärpningar av miljöskatterna. Klokt utformade miljöskatter som låter förorenaren betala är erkänt kostnadseffektiva verktyg, framhåller motionärerna, och dessa verktyg bör användas aktivt. Tabell 2.6 Den offentliga sektorns finanser (MP) Miljoner kronor, avvikelser i förhållande till regeringen Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Källa: Motion Fi241. Sammantaget innebär förslag att de offentliga inkomsterna ökar med 22, 25 respektive 20122014 och att utgifterna ökar i motsvarande grad. Det offentliga sparandet beräknas därmed bli högre än regeringens men är i övrigt detsamma som propositionens förslag. Utgiftstaken föreslås höjas med 19, 27 respektive för de tre åren 20122014. Budgeteringsmarginalerna uppgår alla år till , vilket i stort överensstämmer med regeringens förslag. Tabell 2.7 Inkomster och utgifter på statens budget, statens budgetsaldo och statsskulden (MP) Miljoner kronor, avvikelser i förhållande till regeringen Inkomster (kassamässigt) därav inkomster av försåld egendom Källa: Motion Fi241. befinner sig i ett relativt gott statsfinansiellt läge, men arbetslösheten biter sig fast vid oroväckande höga nivåer, vilket främst vill möta med förbättrad utbildning och förbättrad matchning på arbetsmarknaden. ställer sig otvetydigt bakom det finanspolitiska ramverket med överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak och krav på kommuner och landsting om god ekonomisk hushållning. Motionärerna prioriterar jobbskapande satsningar, infrastruktur, sjukvård och kulturbefrämjande åtgärder. Man står bakom de fyra första stegen i jobbskatteavdraget men anser principiellt att arbetsinkomster och pension ska beskattas lika. Motionärerna pekar på att satsningarna är mer restriktiva under början av budgetperioden eftersom de föreslagna besparingarna beräknas ge full effekt först den senare delen av perioden. Motionärerna finansierar sina förslag dels genom att ta regeringens reformutrymme i anspråk, dels genom egna förslag till utgiftsneddragningar. Kraftigt skärpta regler kring asyl- och anhöriginvandring beräknas leda till att invandringen minskar med , vilket bedöms ge stora besparingar. avvisar också regeringens förslag till sänkt restaurangmoms och skapar på så sätt ett ytterligare utrymme. bör anpassa sitt bistånd så att det lever upp till om en biståndsram på av BNI. Detta skulle ge en besparing på 2012 och öka till 2015. På , bortom 2015, räknar motionärerna med att ett utträde ur EU ska innebära betydande besparingar. Sammantaget räknar med ett finansiellt sparande i den offentliga sektorn som i stort sett är detsamma som regeringens alla år 20122015. Utgifterna beräknas vara ca högre än regeringens förslag som utgiftstaket för staten föreslås vara oförändrat. räknar motionärerna med att utgiftstaket kan sänkas och föreslår att taken fastställs till 1 073, 1 082 respektive 20132015. Tabell 2.8 Den offentliga sektorns finanser (SD) Miljoner kronor, avvikelser i förhållande till regeringen Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Källa: Motion Fi242. Tabell 2.9 Inkomster och utgifter på statens budget, statens budgetsaldo och statsskulden (SD) Miljoner kronor, avvikelser i förhållande till regeringen Inkomster (kassamässigt) därav inkomster av försåld egendom Källa: Motion Fi242. har starka statsfinanser men stora problem med arbetslöshet som biter sig fast. Det är synnerligen anmärkningsvärt att regeringen då nära nog inte presenterar någonting för att stimulera ekonomin och sänka arbetslösheten. anser att regeringen underskattar reformutrymmet. Regeringen redovisar ett strukturellt sparande på 2,0 respektive av BNP för 20122013, vilket indikerar ett outnyttjat reformutrymme på 35 respektive . Även om man tar fasta på bedömning att finanspolitiken bör inriktas på ett strukturellt sparande på av BNP underskattar regeringen reformutrymmets storlek, anser motionärerna. Starka offentliga finanser är en förutsättning för en stabil makroekonomisk utveckling. förespråkar att de offentliga finanserna ska vara i balans över konjunkturcykeln och anser att inflationsmål bör kompletteras med ett sysselsättningsmål. Motionärerna avvisar systemet med utgiftstak och föreslår därför att regeringens förslag till tak för utgifterna avslås. skattepolitik syftar till att få fler människor i arbete, trygga välfärden, öka jämlikheten och skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt. Detta kräver större skatteintäkter än , men viljan att betala skatt är god så länge det finns en tydlig koppling till satsningar på förbättrad välfärd. Skattesystemet ska bygga på principen skatt efter bärkraft; det ska vara enhetligt och likformigt och ha så få undantag som möjligt, vilket minimerar möjligheterna till skatteplanering. Regeringens skattepolitik har gynnat höginkomsttagare och män, på bekostnad av låginkomsttagare och kvinnor. Den har gynnat friska jämfört med sjuka, inkomster av arbete jämfört med pension. anser att det krävs en översyn av hela skattesystemet och har föreslagit en parlamentarisk utredning. Tabell 2.10 Den offentliga sektorns finanser (V) Miljoner kronor, avvikelser i förhållande till regeringen Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Källa: Motion Fi243. Sammantaget innebär förslag att den offentliga sektorns utgifter ökar med 49, 60 respektive 20122014. De offentliga inkomsterna beräknas öka med 40, 55 respektive . Det offentliga saldot uppgår i förslag till 0,3; 0,6 respektive av BNP . Tabell 2.11 Inkomster och utgifter på statens budget, statens budgetsaldo och statsskulden (V) Miljoner kronor, avvikelser i förhållande till regeringen Inkomster (kassamässigt) därav inkomster av försåld egendom Källa: Motion Fi243. 2.2 Sysselsättning, tillväxt och företagande arbetslinjen och bryta utanförskapet Regeringens främsta mål är att genom minskat utanförskap föra mot full sysselsättning. Ett centralt inslag i den förda politiken har varit att värna arbetslinjen genom jobbskatteavdraget. I budgetpropositionen framhålls att ytterligare åtgärder är centrala för att öka drivkrafterna för arbete och företagande och för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, som bl.a. matchningen mellan arbetssökande och lediga jobb. Reformambitionen är att ytterligare förstärka jobbskatteavdraget och höja den nedre skiktgränsen för statlig skatt när det uppstår ett varaktigt reformutrymme och det ekonomiska läget tillåter och under förutsättning att viktiga reformer inom prioriterade välfärdsområden kan säkras. Åtgärder för att möta inbromsningen på arbetsmarknaden Politikens inriktning är att inom ramen för en ansvarsfull politik med goda säkerhetsmarginaler möta inbromsningen på arbetsmarknaden och fortsätta att stärka de långsiktiga förutsättningarna för jobb, tillväxt och företagande. Regeringens bedömning är att den kraftiga dämpningen i svensk ekonomi leder till att företagens behov av att öka antalet anställda kommer att avta. För att stödja långtidsarbetslösa och andra grupper med en svag förankring på arbetsmarknaden föreslår regeringen därför ett arbetsmarknadspaket bestående av strukturella och temporära åtgärder som uppgår till 3,5; 2,2; 1,1; 20122015. Strukturella åtgärder som föreslås är förstärkta förmedlingsinsatser till dem som riskerar att bli långtidsarbetslösa, en förbättrad uppföljning av arbetslösas jobbsökande, högre kvalitet och aktivitet i jobb- och utvecklingsgarantin och i jobbgarantin för ungdomar samt fler programplatser till dem som riskerar långtidsarbetslöshet. De strukturella åtgärderna beräknas medföra 4 100 årsplatser. Temporära åtgärder som föreslås är bl.a. fler platser till arbetsmarknadsutbildning och praktik, fler platser inom yrkesvux och , ökade förmedlarresurser i jobb- och utvecklingsgarantin, fortsatt förkortad kvalificeringstid till nystartsjobb för äldre arbetslösa samt fortsatt förstärkning av det särskilda anställningsstödet. Totalt uppgår volymerna i de temporära arbetsmarknads- och utbildningsåtgärderna till 15 350 årsplatser . I tabell 2.12 redovisas regeringens förstärkning av den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Tabell 2.12 Regeringens förslag till förstärkning av den aktiva arbetsmarknadspolitiken 20122015 Tidiga insatser för de som riskerar långtidsarbetslöshet Förbättra de oförsäkrades tillträde till jobb- och utv.garantin (JUG) Förlängning av förstärkt särskilt anställningsstöd Arbetsmarknadsutbildning i sysselsättningsfasen (fas 3) i JUG Höjt handledarstöd i särskilt anställningsstöd i sysselsättningsfasen (fas 3) av JUG Källa: Budgetpropositionen . Mot bakgrund av konjunkturavmattningen föreslår regeringen också en sysselsättningsskapande tillfällig förstärkning för underhåll av och investeringar i infrastruktur . Åtgärder för varaktigt högre tillväxt, sysselsättning och förstärkt konkurrenskraft Enligt regeringen är ett gott företagsklimat och innovation en förutsättning för en långsiktigt god tillväxt i ekonomin. Företagarens roll är central för fler jobb och ett dynamiskt näringsliv. För att skapa jobb för unga och stimulera till företagande föreslår regeringen att mervärdesskatten för restaurang- och cateringtjänster sänks från . Vidare föreslås ett brett inriktat reformpaket för utbildningsområdet som ingår i det långsiktiga arbetet med att höja kvaliteten och genomströmningen i utbildningssystemet samt en satsning på praktikplatser i teknikföretag och ökat stöd för entreprenörskap i skolan. Regeringen föreslår ett antal skatteåtgärder för att förbättra förutsättningarna för jobb och företagande, bl.a. förbättringar av 3:12-reglerna, en förenkling av expertskatten, avdragsrätt för företags utgifter för forskning och utveckling samt åtgärder för att underlätta sparande bl.a. i aktier i form av ett investeringssparkonto och investeringsfonder. Av förenklings- och administrationsskäl föreslås också en höjning av beloppsgränsen för reseavdrag. Regeringen vill också stimulera utbudet av uthyrning av bostäder och föreslår en höjning av schablonbeloppet vid andrahandsuthyrning. Skattereglerna behöver enligt regeringen kontinuerligt ses över, varför regeringen tillsatt en bred utredning av företagsbeskattningen som ska lämna förslag till regelförändringar som gynnar investeringar och sysselsättning. Uppdraget ska slutredovisas . Den ökade globaliseringen ställer enligt regeringen krav på att kontinuerligt stärker sin konkurrenskraft och innovationsförmåga. Svenska företag ska enligt regeringen konkurrera på världsmarknaden med kunskap och kvalitet. För att öka andelen innovativa företag och stimulera till en ökad kommersialisering av forskningsresultat föreslås bl.a. ökade medel till . Regeringen arbetar vidare med dessa frågor och kommer att presentera en innovationsstrategi som syftar till att ytterligare förbättra innovationsklimatet i . Enligt regeringen är det för stora grupper fortfarande inte tillräckligt lönsamt att ta ett arbete eller att öka arbetstiden trots tidigare reformarbete för att stärka arbetslinjen genom framför allt jobbskatteavdraget.