bet · GZ01UbU1 · 2011-12-09 00:00:00 — Medlen avser kompetensutveckling av lärare, särskilt sfi-lärare, och förskolans personal samt skolledare när det gäller det pedagogiska uppdraget i rektorsrollen. Utskottet menar att den enskilt viktigaste faktorn för elevernas studieresultat i skolan är lärarna. För att stärka lärarnas kompetens finns fortbildningssatsningen Lärarlyftet. Satsningen har gett lärare ökade möjligheter att bredda och fördjupa sina ämnesteoretiska och ämnesdidaktiska kunskaper. En fortsättning och utökning föreslås av regeringen, det s.k. Lärarlyftet II, som avser lärare, förskollärare, fritidspedagoger, förskolechefer och rektorer. Utskottet delar regeringens bedömning att det är särskilt viktigt att sfi-lärare ges möjlighet att delta i satsningen för att höja sin kompetens och därigenom öka elevernas måluppfyllelse. Mot bakgrund av Statskontorets slutsatser i sin utvärdering av den statliga satsningen på fortbildning av lärare (2010:12) bedömer utskottet att satsningens omfattning är väl avvägd. Enligt Statskontoret kommer ambitionen att 30 000 lärare ska delta i satsningen inte att förverkligas före utgången av 2011. Knappt 11 000 lärare har utnyttjat möjligheten att fortbilda sig . Alla skolhuvudmän har inte haft kapacitet att ta emot erbjudandet i den takt och omfattning som avsetts. Enligt Statskontorets bedömning innebär det dock inte att den här typen av fortbildning inte behövs. som satsningen har pågått har deltagandet ökat, vilket enligt Statskontoret tyder på att intresse finns och på att en satsning som den på lärarfortbildning behöver en viss startsträcka. Utskottet delar uppfattningen att det tar tid för en satsning att finna sin form och att det krävs uthållighet för en satsning som den på fortbildning av lärare. Utskottet menar vidare att en bra rektor är ett viktigt stöd för lärarna och en viktig faktor för skolans resultat. Flera studier visar att rektorer inte är tillräckligt drivande i den pedagogiska utvecklingen på skolan. En obligatorisk befattningsutbildning infördes därför för rektorer 2010. För de rektorer som har genomgått den obligatoriska utbildningen finns en frivillig fortbildning i pedagogiskt ledarskap, det s.k. Rektorslyftet, som pågår till 2014. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslag och avstyrker motionen. Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag till bemyndigande och avstyrker motionen. 1:11 Förstärkning av basfärdigheter Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:11 Förstärkning av basfärdigheter. Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för att stärka skolhuvudmännens arbete med basfärdigheterna läsa, skriva och räkna. Fördelningen av medel till huvudmännen styrs av elevantalet i årskurs 13 i samt andelen elever som saknar godkända betyg i något av ämnena svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik i årskurs 9 i . Under anslaget bekostas även kostnader för arbete med administration, information och uppföljning med anledning av bidraget. Regeringen föreslår att under anslaget 1:11 Förstärkning av basfärdigheter för anvisar . Jämfört med 2011 ökar anslaget med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Förslag till nya anslag i motioner Utskottets förslag i korthet avslår motioner om nya anslag. Jämför särskilt yttrande 3 (SD). anslår i sin kommittémotion för utgiftsområde 16, 2011/12:Ub521, till ett nytt anslag, Kunskapslyft i svenska, som ett riktat stöd till kommunerna i syfte att förstärka skolornas undervisning i svenska med ett särskilt fokus på elever med svagare kunskap i svenska. begär också att anvisas till ett nytt anslag, Matreform, som ett riktat stöd till kommunerna i syfte att höja kvaliteten på skolmaten. Vidare vill anvisa till ett nytt anslag, Trygghet i skolan, i syfte att genomföra en satsning på fler vuxna i skolan i form av framför allt fler skolsköterskor, skolpsykologer och kuratorer. I den enskilda motionen 2011/12:Ub516 (SD) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska avsätta åren 20122015 i samma syfte. anslår även till ett nytt anslag, Antimobbningssatsning, i syfte att öka skolornas möjligheter att aktivt motverka mobbning och andra trakasserier. I den enskilda motionen 2011/12:Ub516 (SD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska avsätta åren 20122015 i samma syfte. Slutligen vill anslå till ett nytt anslag, Satsning på studievägledning, i syfte att stärka och effektivisera studievägledningen. I bilaga 2 Regeringens och oppositionens förslag betecknas de nya anslagen 99:48. När det gäller yrkandet om ett nytt anslag kallat Kunskapslyft i svenska vill utskottet påpeka att regeringen föreslår att medel anvisas för att stärka huvudmännens arbete med basfärdigheterna läsa, skriva och räkna under anslaget 1:11 Förstärkning av basfärdigheter ovan. Utskottet anser att regeringens förslag under det anslaget är väl avvägt. När det gäller yrkanden om nya anslag kallade Matreform, Trygghet i skolan, Antimobbningssatsning och Satsning på studievägledning behandlar och avstyrker utskottet motionsyrkanden om bl.a. skolmåltider, förstärkning av elevhälsan, arbete för att motverka kränkande behandling i skolan och studie- och yrkesvägledning under anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ovan. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna om nya anslag. I detta avsnitt behandlar utskottet regeringens förslag för inom området vuxenutbildning (anslagen 1:1216) samt motioner i anslutning till dessa förslag. Avsnittet inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning som ges i propositionen. Därefter behandlas regeringens förslag om hävande av riksdagsbindning gällande utbildning i teckenspråk. Anslag och bemyndiganden behandlas sedan. Vuxenutbildningen består av den kommunala vuxenutbildningen (komvux), vuxenutbildningen för utvecklingsstörda (särvux), svenskundervisningen för invandrare (sfi), , den kvalificerade yrkesutbildningen, vissa kompletterande utbildningar och folkbildningen. Den nya skollagen (2010:800) ska tillämpas på vuxenutbildning inom skolväsendet fr.o.m. . Enligt den nya skollagen byter särvux och sfi namn till särskild utbildning för vuxna respektive utbildning i svenska för invandrare. I avsnittet om resultat och /11, används dock fortfarande den äldre terminologin. Målet för den samlade vuxenutbildningen är att alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). deltog ca 195 300 personer i vuxenutbildning (komvux), vilket motsvarar av befolkningen i åldersgruppen . Föregående kalenderår var andelen . Den kostnaden för vuxenutbildning exklusive studiemedel uppgick till ca . Det innebär en ökning med , eller , jämfört med . Kostnaden per heltidsstuderande uppgick till för gymnasial vuxenutbildning och till för grundläggande vuxenutbildning. Kostnaden per heltidsstuderande har därmed minskat för gymnasial nivå, medan kostnaden har ökat för grundläggande nivå jämfört med föregående år. ökade antalet studerande inom från 42 300 2009 till drygt 43 300. Utbetalt statsbidrag för uppgick till . Myndigheten för redovisade drygt 25 500 årsplatser , vilket är en ökning med drygt 2 400 årsplatser sedan föregående år. I antalet platser ingår platser i såväl yrkeshögskoleutbildningar som kvalificerade yrkesutbildningar beslutade av den tidigare Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. Den statliga genomsnittskostnaden för en utbildningsplats i 2010 var , vilket är en ökning med jämfört med . Ökningen kan förklaras av att har fler utbildningar än tidigare som kräver särskilda lokaler och utrustning. Den genomsnittliga åldern inom yrkesutbildningen är för kvinnor och för män . Av Myndigheten för undersökning 2010 framgår att drygt åtta av tio av de som examinerats hade arbete som sin huvudsakliga sysselsättning året efter avslutad utbildning. Av de övriga var arbetslösa och studerande. Det är ingen skillnad jämfört med föregående års undersökning. Däremot minskade andelen som angav att deras arbete helt eller till viss del motsvarade den utbildning som de genomgått från knappt nio av tio till drygt åtta av tio. Kompletterande utbildningar ska tillgodose utbildningsbehov inom skiftande områden, t.ex. konst, dans, teater och musik, hälsa, friskvård, hudvård samt hantverk. Utbildningarna är oftast avgiftsbelagda. Utbildningarna har en enskild huvudman, dvs. de anordnas inte av staten, kommunen eller landsting. Staten ger olika slag av stöd beroende på hur utbildningarnas nationella värde har bedömts. Statens finansiering av de kompletterande utbildningarna uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Nära 5 400 personer studerade på kompletterande utbildningar , vilket var knappt 200 personer fler än 2009. anordnades sfi i 260 kommuner. Antalet utbildningsanordnare var 295. Antalet kommuner med färre än 25 elever var sju. Bara 142 kommuner eller kommunalförbund hade fler än 100 elever . deltog totalt 96 100 elever i sfi, vilket var 4 900 fler elever än året innan. har antalet deltagare i sfi varit så högt. Av eleverna var knappt 37 700 nybörjare i sfi. Antalet nybörjare i sfi 2010 var det högsta . Av det totala antalet elever i sfi 2010 var kvinnor och män. Kommunernas kostnad för sfi uppgick till 2010. Kostnaden per heltidsstuderande var , vilket innebär en ökning med jämfört med . Antalet studerande i vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) uppgick till 4 835 personer, vilket var ett i det närmaste oförändrat antal jämfört med föregående läsår. Den totala kommunala kostnaden för särvux uppgick till ca . Det är en ökning med jämfört med . Hävande av riksdagsbindning som rör utbildning i teckenspråk Utskottets förslag i korthet godkänner att tidigare ställningstagande om grunderna för statligt ekonomiskt stöd till utbildning i teckenspråk för föräldrar till barn som är beroende av teckenspråk för kommunikation inte längre ska gälla. Därmed bifalls propositionen. Regeringen föreslår att godkänner att tidigare ställningstagande om grunderna för statligt ekonomiskt stöd till utbildning i teckenspråk för föräldrar till barn som är beroende av teckenspråk för kommunikation inte längre ska gälla. Regeringen föreslog i propositionen Utbildning i teckenspråk för vissa föräldrar m.m. (prop. 1996/97:162) att skulle godkänna det som regeringen förordade om grunderna för statligt ekonomiskt stöd till utbildning i teckenspråk för föräldrar till barn som är beroende av teckenspråk för kommunikation. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 1997/98:UbU4, rskr. 1997/98:13). I propositionen angav regeringen bl.a. att föräldrar till yngre barn ska prioriteras. Utbildningen ska i första hand ges innan barnet nått skolåldern och bör genomföras inom loppet av . Utbildningen ska, enligt vad regeringen anförde, vara sammanhållen, bestå av påbyggbara kurser och omfatta . Utbildningen ska anordnas på regional basis. Vidare framföll regeringen att det dessutom ska finnas en anordnare med hela landet som upptagningsområde. Förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar måste nu revideras för att bl.a. bättre möta föräldrars behov och önskemål. För att möjliggöra nödvändiga ändringar i förordningen bör därför riksdagsbindningen om grunderna för statligt ekonomiskt stöd till utbildning i teckenspråk för föräldrar till barn som är beroende av teckenspråk för kommunikation hävas. tidigare ställningstagande på området ska alltså inte längre gälla. Det ska få ankomma på regeringen att meddela de föreskrifter som behövs. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Anslag och bemyndiganden gällande vuxenutbildning Regeringen föreslår fem anslag om för vuxenutbildning . Det största anslaget är 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning, som utgör av de föreslagna medlen. Samtliga oppositionspartier föreslår i sina motioner ett högre belopp på detta anslag. Det finns ett förvaltningsanslag, 1:13 Myndigheten för . Socialdemokraterna, samt föreslår ytterligare medel till detta anslag. Inga motioner har väckts med anledning av regeringens förslag till anslagsbelopp för de tre övriga anslagen. Regeringens förslag till beställningsbemyndigande rörande anslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning har lett till ett motionsyrkande från Socialdemokraterna om ett högre belopp. Inga motioner har väckts med anledning av regeringens förslag till beställningsbemyndigande för anslaget 1:16 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom utbildningsområdet m.m. Propositionens och motionernas förslag om anslag redovisas i bilaga 2 i betänkandet. 1:12 Bidrag till vissa studier Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:12 Bidrag till vissa studier. Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för statsbidrag som lämnas för studier om funktionshinder, utbildning som är särskilt anpassad för personer med funktionshinder och studier inom vuxenutbildning för utvecklingsstörda och särskild utbildning för vuxna. Bidrag betalas i enlighet med förordningen (2007:1345) om statsbidrag vid vissa studier för personer med funktionshinder. Utnyttjandet av anslaget är främst beroende av efterfrågan. Regeringen föreslår att under anslaget 1:12 Bidrag till vissa studier för anvisar . Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:13 Myndigheten för . Därmed bifalls propositionen, och motioner om andra anslagsnivåer avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP) och 3 (SD). Anslaget används för Myndigheten för förvaltningskostnader, inklusive för att främja validering. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:13 Myndigheten för för . Regeringen aviserade i propositionen Åtgärder för jobb och omställning en tillfällig förstärkning av anslaget med under 20092011 (prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, rskr. 2008/09:183). Anslaget höjdes eftersom satsningen på fler platser inom eftergymnasial yrkesutbildning som inte utgör högskoleutbildning skulle innebära en ökad arbetsbelastning för Myndigheten för . Regeringen prioriterar i den aktuella budgetpropositionen bl.a. åtgärder för att möta inbromsningen av tillväxten, åtgärder för varaktigt högre tillväxt och sysselsättning samt åtgärder för att välfärden ska komma alla till del. För att bidra till detta föreslås att vissa anslag minskas. föreslås därför att anslaget minskas med . Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Ub473 yrkande 1 i denna del föreslås det att Myndigheten för ska få ett högre förvaltningsanslag om . Bakgrunden är att Socialdemokraterna satsar på fler studieplatser inom ramen för . föreslår i kommittémotion 2011/12:Ub494 yrkande 2 i denna del att anslaget höjs med 2012 för att förstärka myndighetens arbete med validering. föreslår i kommittémotion 2011/12:Ub521 i denna del att medel tillförs för 8 000 nya platser till Myndigheten för , och myndigheten bör således få ytterligare . Förslag om tillkännagivanden med samma innebörd finns i partimotion 2011/12:Fi242 (SD) yrkande 8 och i den enskilda motionen 2011/12:Ub283 (SD) yrkande 1. Utskottet vill framhålla att dagens arbetsmarknad behöver kvalificerad arbetskraft. Arbetslivet visar därför stort intresse för , vilket inte minst visar sig på det sättet att antalet ansökningar om att starta utbildningar ökar. utbildningsform attraherar också blivande studenter som vill få en kvalificerad yrkesutbildning inom områden där deras yrkeskunnande efterfrågas. har stora satsningar på genomförts med anledning av finanskrisen. Resultaten av dessa satsningar har redan visat sig vara goda; av deltagarna får arbete eller startar företag efter avslutad utbildning. Myndigheten för ansvarar för att samordna och stödja en nationell struktur för validering. Myndigheten driver ett projekt, , i samverkan med Arbetsförmedlingen. Syftet är att tidigt kartlägga, bedöma och dokumentera den reella kompetens som en nyanländ har med sig till så att det blir lättare för honom eller henne att snabbt komma ut i arbete och identifiera eventuella utbildningsbehov. Målgruppen för projektet är nyanlända med introduktionsersättning eller försörjningsstöd eller utan egen försörjning. Utskottet återkommer till frågan om statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning nedan under anslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning. Anslaget 1:13 Myndigheten för används uteslutande för Myndigheten för förvaltningskostnader. Utskottet anser att den ordningen ska bestå. Utskottet finner regeringens förslag väl avvägt och tillstyrker således propositionen och avstyrker motionerna. 1:14 Utveckling av vuxenutbildning m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:14 Utveckling av vuxenutbildning m.m. Därmed bifalls propositionen. Anslagets ändamål är att finansiera utvecklingsinsatser inom vuxenutbildningsområdet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:14 Utveckling av vuxenutbildning m.m. för . Regeringen bedömer att utvecklingsinsatserna inom vuxenutbildningen bör bedrivas i motsvarande omfattning som 2011. Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning Utskottets förslag i korthet anvisar 2 till anslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning. Vidare bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning besluta om bidrag till , kvalificerad yrkesutbildning och lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 20132018. Därmed bifalls propositionen och motionerna avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Ändamålet med anslaget är att finansiera statligt stöd för yrkeshögskoleutbildningar statligt stöd för kvalificerad yrkesutbildning kostnader för personskadeförsäkring och ansvarsförsäkring inom och kvalificerad yrkesutbildning statsbidrag för lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken statsbidrag för kompletterande utbildningar validering av utländsk yrkeskompetens vuxenutbildning för utvecklingsstörda och fr.o.m. särskild utbildning för vuxna, inklusive statsbidrag för lärlingsutbildning inom dessa skolformers gymnasiala vuxenutbildning eller utbildning på gymnasial nivå särskilt verksamhetsstöd för idrottens studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet särskilt verksamhetsstöd för att främja samisk utbildningsverksamhet särskilt verksamhetsstöd för riksomfattande kursverksamhet avseende hemslöjd. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning för . Regeringen anför att statligt stöd för kvalificerad yrkesutbildning och lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken kommer att finnas kvar respektive 2014. Därefter ska motsvarande utbildningsbehov tillgodoses inom . Behovet av anslag för dessa stöd kommer att minska successivt som utvecklas i motsvarande takt. Regeringen föreslår en utökad satsning på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) med ca 5 000 platser och beräknar en ökning med ca 1 000 platser . Den föreslagna satsningen bedöms öka utgifterna för studiestöd med 2012. Regeringen föreslår en tillfällig satsning på med ca 1 000 platser och beräknar att satsningen kommer att uppgå till ca 500 platser . Den föreslagna satsningen bedöms öka utgifterna med 2012. För att stimulera kommunerna att bedriva lärlingsutbildning inom den gymnasiala vuxenutbildningen har regeringen inrättat ett särskilt lärlingsstatsbidrag. Satsningen föreslås uppgå till . Sammantaget beräknas satsningen motsvara 5 900 årsstudieplatser för perioden 20112014. Totalt beräknas satsningen inklusive studiestöd uppgå till för perioden 20112014. I budgetpropositionen angav regeringen att den avser att utöka antalet utbildningsplatser i den kommunala vuxenutbildningen för att ge fler arbetslösa ungdomar mellan som saknar fullständig grundskole- och gymnasieutbildning möjlighet att komplettera sin utbildning. Totalt ska anslaget enligt beräkningarna tillföras . Satsningen föreslås uppgå till . Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning besluta om bidrag till , kvalificerad yrkesutbildning och lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 20132018. I propositionen anger regeringen att Myndigheten för skriver fleråriga och löpande avtal under budgetåret med utbildningsanordnare. En anordnare av pilotutbildning har t.ex. behov av att anordna utbildningar som nödvändiggör långtgående åtaganden från statens sida . I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:Ub473 yrkande 1 i denna del föreslås det att anslaget ska höjas med 1 jämfört med regeringens förslag. Vuxenutbildningen utgör en viktig väg för människor att utbilda sig vidare och få en ny chans på arbetsmarknaden. Ett omfattande kunskapslyft ska ge tiotusentals människor möjlighet att studera på grundskole- och gymnasienivå. I motionen föreslås en investering i 20 000 platser till en kostnad av . Socialdemokraterna vill vidare införa ett korttidsstudiestöd för arbetstagare som deltar i kurser inom komvux eller vid folkhögskolor. Studierna kan bedrivas på grundskole- eller gymnasienivå för att uppnå en gymnasieexamen med grundläggande behörighet till högskolan. Stödet ska kunna kombineras med annan branschspecifik utbildning som arbetsgivaren betalar. Stödet ersätter förlorad arbetsförtjänst och uppgår till . Enligt förslaget ska satsas, vilket räcker till studier på deltid () för 5 000 personer. Kvalificerade yrkesutbildningar och yrkeshögskoleutbildningar är av stor vikt för att arbetsgivare ska hitta rätt utbildad personal och är ett snabbt sätt för den enskilda att få ett kvalificerat arbete. I motionen föreslås en investering i 6 500 platser och avsätts. I kommittémotion 2011/12:Ub459 (S) framhålls det att behöver ett nytt kunskapslyft med stora investeringar för att fler ska få möjlighet till utbildning (yrkande 2). Utbildningen inom vuxenutbildning och yrkesvux samt inom ramen för behöver dimensioneras för att motsvara det behov som finns (yrkandena 6 och 7). Vidare framhålls vikten av insatser för unga i motionen (yrkande 9). Många människor behöver en möjlighet att kombinera arbete med studier för att höja sin kompetens och ha beredskap för den typ av omställning som arbetslivet ofta kräver, inte minst under lågkonjunkturer. Det ska vara möjligt att studera vid komvux eller på folkhögskola på deltid parallellt med att man arbetar. Studierna kan bedrivas på grundskole- eller gymnasienivå för att uppnå en gymnasieexamen med grundläggande behörighet till högskolan. Det behövs ett tillfälligt kompetensstöd för dem som vill studera vid komvux eller folkhögskolor på deltid, parallellt med sitt arbete (yrkande 10). Socialdemokraterna föreslår vidare i kommittémotion 2011/12:Ub473 yrkande 6 att beslutar att bemyndiga regeringen att för ramanslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning besluta om bidrag till , kvalificerad yrkesutbildning och lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Förslaget innebär att bemyndigandet ökas med jämfört med regeringens förslag. Därmed kan staten göra åtaganden för större utbildningssatsningar åren efter 2012.