bet · GZ01FiU1 · 2011-11-15 00:00:00 — Sammantaget innebär de ekonomiska problemen och den politiska handlingsförlamningen att och flera länder inom euroområdet riskerar att hamna i en japansk situation med låg tillväxt och kvardröjande statsfinansiella problem. Motionärerna anser att läget på arbetsmarknaden är mycket bekymmersamt. Man framhåller att enligt regeringens prognos kommer arbetslösheten vid slutet av mandatperioden att uppgå till samma nivå som när regeringen tillträdde . Regeringen har inte heller lyckats pressa ned jämviktsarbetslösheten. Särskilt problematisk är den höga långtidsarbetslösheten och det kraftigt vidgade gapet mellan mäns och kvinnors sysselsättning. Vidare ligger den svenska ungdomsarbetslösheten klart över genomsnittet i EU, trots att sysselsättningen ökade starkt och under första halvan av 2011. 1.3 Kompletterande information om den ekonomiska utvecklingen Nedjusterade prognoser för och euroområdet Prognoserna för BNP-tillväxten 2012 i både och euroområdet har justerats ned ytterligare enligt Consensus Forecasts oktobermätning. För har konsensusprognosen för BNP-tillväxten 2012 justerats ned från till och för euroområdet från till . IMF:s senaste prognos över världsekonomin Enligt IMF:s senaste prognos (World Economic Outlook, ) är den globala ekonomin inne i en farlig ny fas, där nedåtriskerna i prognosen dominerar. Enligt IMF:s huvudscenario dämpas tillväxten i världsekonomin som helhet till . I stannar tillväxten på och . Dessa tillväxtsiffror förutsätter dock enligt IMF att krisen i euroområdets periferi inte sprider sig och att oron på de globala finansmarknaderna inte eskalerar. IMF framhåller vikten av att euroområdets ledare återupprättar förtroendet för euron och för nationella åtaganden. Vidare bör ECB sänka sin styrränta om nedåtriskerna för tillväxt och inflation kvarstår. Den negativa spiralen mellan svaga statsfinanser och finansinstitut måste brytas, och bräckliga finansinstitut måste rekapitaliseras, företrädelsevis genom privata lösningar. IMF pekar också på risken för att utvecklingen i förvärras ytterligare till följd av bl.a. det nuvarande politiska dödläget och den fortsatt svaga husmarknaden. Enligt IMF krävs för del en plan för att på medellång sikt konsolidera de offentliga finanserna och få kontroll över statsskulden som man vidtar åtgärder för att på kort sikt stärka återhämtningen i ekonomin. konjunkturindikator pekar mot en svagare ekonomisk utveckling i flertalet konjunkturindikator CLI (composite leading indicators) bygger på industriproduktionsindex och är utformad för att ge tidiga signaler om vändpunkter i konjunkturcykeln. CLI för augusti (som publicerades ) fortsatte att peka på en svagare ekonomisk utveckling i flertalet och även för stora länder utanför . Det ekonomiska och finansiella läget i EU:s krisländer informerade finansminister utskottet om aktuella EU-frågor, bl.a. om det ekonomiska läget i de s.k. GIIPS-länderna. För del ser läget väsentligt sämre ut än vad man trott, och det råder osäkerhet om när den femte översynen av stödpaketet kommer att godkännas. Den grekiska regeringen har dock, efter ett avbrott i förhandlingarna med trojkan (, ECB och IMF), annonserat nya budgetåtgärder. För bedömer trojkan att genomförandet av konsolideringsprogrammet fortskrider enligt tidsplanen och att når budgetmålet . Den tredje översynen har godkänts och möjliggör en utbetalning av till . I antog parlamentet ett kompletterande åtstramningspaket för perioden 20112014 på av BNP. Målet är att ha statsbudgeten i balans 2013. har fortsatt stora strukturella problem med låg tillväxt och svag produktivitetsutveckling. För del har trojkan bedömt att man i stort sett är på rätt väg vad gäller genomförandet av det ekonomiska anpassningsprogrammet. första programöversyn godkändes . I har regeringen satt in ett brett åtgärdsprogram som innebär sanering av de offentliga finanserna, privatiseringar och reformering av arbetsmarknaden och sparkassorna. Enligt bedömning kommer den spanska regeringens åtgärdsprogram att förbättra det offentligfinansiella sparandet med och . möttes EU:s stats- och regeringschefer i . Mötet pågick först i kretsen av alla 27 medlemsländer, sedan mellan ledarna för . De frågor som togs upp handlade bl.a. om rekapitaliseringsbehovet för banker, skuldnedskrivning för och förstärkningen av stabiliseringsfonden EFSF. Stats- och regeringscheferna i enades vid toppmötet om ett kapitaltäckningskrav på av primärkapitalet i banker och den finansiella sektorn, som ska vara uppfyllt till . Man enades också om början på en struktur för att hantera skuldnedskrivning och en rekapitalisering av banker med målet att få ned statsskuld till av BNP . En överenskommelse nåddes med bankerna om en 50-procentig skuldnedskrivning för . enades också om en förstärkning av stabilitetsfonden EFSF till . Inflation och arbetslöshet i EU och I var arbetslösheten av arbetskraften , vilket är ungefär oförändrat jämfört med månaden innan. Inflationstakten ökade något till . För euroområdet var arbetslösheten , vilket är oförändrat jämfört med månaden innan. I EU27 var arbetslösheten . Inflationstakten i euroområdet steg till från . I EU27 steg inflationstakten till från månaden innan. Regeringens prognos över svensk ekonomi jämförd med och prognoser I tabell 1.5 jämförs regeringens prognos över den svenska ekonomin med bedömningar från KI (Konjunkturläget ) och (Penningpolitisk rapport ). KI:s prognos är publicerad före regeringens och efter regeringens. Anm. Regeringens prognos publicerades , och . Regeringens och KI:s bedömningar avser ränta medan bedömning avser genomsnittet . Som framgår av tabellen är regeringens BNP-prognos en halv procentenhet lägre än KI:s och ett par tiondelar lägre än . är regeringens BNP-prognos i nivå med KI:s medan förutser någon procentenhets lägre tillväxt. Bakom den svagare BNP-tillväxten i bedömning 2013 ligger främst en svagare utveckling av hushållens konsumtion. Regeringens inflationsprognos är lägre än både KI:s och för både 2012 och 2013. Regeringen förutser en något högre arbetslöshet både 2012 och 2013 än de båda övriga. När det gäller reporäntan bedömer regeringen att räntenivån är lägre samtliga år 20122014 jämfört med såväl KI som . Både KI och räknar med ett något starkare finansiellt sparande i den offentliga sektorn om man jämför med regeringen. I regeringens prognos antas ofinansierade reformer om 2012, vilket också tagit hänsyn till. I KI:s prognos ligger ett antagande om i ofinansierade reformer . I likhet med regeringen räknar både KI och med ett alternativscenario där skuldkrisen i euroområdet fördjupas. De reala konsekvenserna för svensk ekonomi blir enligt både KI:s och bedömningar relativt omfattande. Såväl KI som räknar med knappt 2 procentenheters lägre BNP-tillväxt 2012, att jämföras med lägre tillväxt i regeringens alternativscenario. Aktuella siffror över läget i den svenska ekonomin Den senaste tidens utfallssiffror pekar på en fortsatt avmattning i tillväxten. BNP-tillväxten var något lägre än vad preliminära utfall visade. Ökningstakten i industriproduktionen har dämpats ytterligare . Försäljningsvolymen i detaljhandeln minskade . Vidare har mer framåtblickande förtroendeindikatorer för såväl företag som hushåll fortsatt att falla enligt Konjunkturbarometern. Utvecklingen på arbetsmarknaden fortsätter dock att vara relativt stark med en fortsatt positiv sysselsättningsutveckling och fallande arbetslöshet . Arbetsutbudet har dock stabiliserats. Inflationstakten sjönk och , och ökningstakten i hushållens upplåning fortsatte att sjunka något. Huspriserna steg marginellt , medan en tendens nedåt syns i priserna på bostadsrätter. Nedan redovisas ett urval av ekonomisk statistik som publicerats efter det att regeringen lade fram budgetpropositionen . Enligt nationalräkenskaperna ökade BNP jämfört med föregående år. Detta är en nedrevidering av tillväxttakten jämfört med snabbversionen av utfallet som publicerades och som låg på . De fasta bruttoinvesteringarna ökade och gav det största bidraget till BNP-utvecklingen. Hushållens konsumtionsutgifter ökade och de offentliga konsumtionsutgifterna . Lagerinvesteringarna drog ned BNP-utvecklingen medan exportnettot gav ett positivt bidrag på . (Källa: SCB, publicerad .) Industriproduktionen ökade jämfört med motsvarande månad föregående år enligt industriproduktionsindex. Jämfört med månaden innan ökade industriproduktionen säsongsrensat. (Källa: SCB, publicerad .) Tjänsteproduktionen ökade jämfört med motsvarande månad föregående år enligt tjänsteproduktionsindex. Jämfört med månaden innan ökade industriproduktionen säsongsrensat. (Källa: SCB, publicerad .) Enligt Konjunkturbarometern för oktober föll barometerindikatorn, som visar det aktuella stämningsläget i svensk ekonomi, ytterligare . Den har därmed minskat närmare 18 enheter och ligger nu klart under det historiska genomsnittet. Alla sektorer i näringslivet samt hushållen bidrog den här månaden till att indikatorn minskade. Bland företagen i näringslivet är det dock betydande skillnader mellan de olika sektorerna. Läget är sämst för detaljhandeln, medan indikatorn för bygg- och anläggningsindustrin fortfarande ligger över det historiska genomsnittet. Hushållen har fortfarande en dyster syn på det ekonomiska läget. Framför allt är hushållen pessimistiska om utvecklingen av den svenska ekonomin och arbetslösheten . (Källa: , publicerad .) Försäljningsvolymen i detaljhandeln minskade jämfört med motsvarande månad föregående år. Dagligvaruhandeln ökade och sällanköpsvaruhandeln minskade . minskade försäljningsvolymen i säsongsrensade termer. (Källa: /SCB, publicerad .) Enligt arbetskraftsundersökningen () var 4 652 000 personer i åldern sysselsatta , vilket är 89 000 fler jämfört med . Enligt säsongsrensade data är trenden för sysselsättningen fortfarande positiv, i likhet med . Den är däremot inte lika stark som . Den positiva trenden i antalet sysselsatta är starkare för kvinnorna än för männen. Sysselsättningsgraden, dvs. andelen sysselsatta av befolkningen, var . Arbetsutbudet eller andelen av befolkningen som deltar i arbetskraften var säsongsrensat , och där ligger förändringstakten nära noll. Antalet arbetslösa personer var säsongsrensat 364 000, vilket motsvarar en arbetslöshet på av arbetskraften. Arbetslösheten var för männen och för kvinnorna . Trenden för arbetslösheten är nedåtgående vad gäller både antalet och andelen, och något starkare för kvinnorna. Bland ungdomar i åldern var 133 000 arbetslösa , vilket motsvarar en arbetslöshet på . Av de arbetslösa ungdomarna var heltidsstuderande . Av det totala antalet arbetslösa var långtidsarbetslösa (mer än ). (Källa: SCB, publicerad .) Enligt Arbetsförmedlingens månadsstatistik anmälde landets arbetsgivare 55 000 nya lediga platser till Arbetsförmedlingen , vilket var 10 000 fler platser än under motsvarande månad . Framför allt har de platser som avser en längre visstidsanställning eller tillsvidareanställning ökat markant. 50 000 personer fick någon form av arbete, vilket är 6 000 färre än . 4 500 personer varslades om uppsägning, vilket är ungefär oförändrat jämfört med . (Källa: Arbetsförmedlingen, publicerad .) Inflationstakten, dvs. förändringen i konsumentprisindex , var . Detta är en nedgång då inflationstakten var . Förändringen i måttet KPIF (som inte påverkas direkt av förändringar i bostadsräntorna) var (1,). (Källa: SCB och , publicerad .) Löneutvecklingen i ekonomin som helhet var enligt konjunkturlönestatistiken. I näringslivet ökade lönerna , i kommunsektorn och i staten . (Källa: , publicerad .) Hushållens tillväxttakt på lån fortsatte att sjunka enligt finansmarknadsstatistiken. Tillväxttakten var , att jämföra . (Källa: SCB:s finansmarknadsstatistik, publicerad .) Enligt SCB:s småhusbarometer steg huspriserna med tredje kvartalet jämfört med . Vid en jämförelse mellan och var ökningen . (Källa: SCB:s småhusbarometer, publicerad .) mäklarbarometer pekar mot en viss nedgång i priserna på bostadsrätter och småhus mellan tredje och fjärde kvartalet 2011 i och . (Källa: banks mäklarbarometer, publicerad .) Jämfört med den ekonomiska vårpropositionen har regeringen i budgetpropositionen reviderat ned tillväxtprognosen för svensk ekonomi rejält, till . Utskottet noterar att också dessa relativt svaga tillväxtsiffror utgår från att den finansiella oron i omvärlden successivt avtar . I vårpropositionen var riskbilden balanserad, nu dominerar risken för en sämre utveckling, där en fördjupad kris i euroområdet sprider sig i banksystemet och även påverkar svenska banker och följaktligen även den reala ekonomin negativt. I ett alternativscenario med ökade problem i banksektorn blir BNP-tillväxten 2012 lägre än i regeringens huvudscenario (se tabell 1.4). Även andra bedömare som KI och gör i sina senaste prognoser liknande bedömningar av omfattningen av de reala konsekvenserna för svensk ekonomi av en fördjupad kris i euroområdet. Fortsatt stor osäkerhet i fråga om utvecklingen av eurokrisen Utskottet kan konstatera att osäkerheten i fråga om utvecklingen i euroområdet är stor när detta skrivs. fick utskottet information av finansminister om det ekonomiska och finansiella läget i EU:s krisländer. Vidare informerades utskottet om den globala ekonomiska utvecklingen med särskild tonvikt på krisen i . Ett par toppmöten mellan EU:s stats- och regeringschefer hölls . Vid toppmötet nåddes en överenskommelse mellan stats- och regeringscheferna i om bl.a. ökade kapitaltäckningskrav för banker, en skuldnedskrivning för och en utvidgning av stabiliseringsfonden EFSF. Vidare träffades G20-ländernas ledare i , där de bl.a. förde diskussioner om att stärka IMF:s resurser. Utskottet vill betona att även om överenskommelsen mellan kan ses som ett steg i rätt riktning mot en stabilisering av den ekonomiska situationen återstår mycket arbete, och det kommer att ta tid innan man kan bedöma hur effektiv överenskommelsen är. Den politiska situationen i har också efter överenskommelsen kännetecknats av en omfattande osäkerhet. har läget i präglats av kraftigt stigande räntor och en fortsatt osäkerhet i fråga om regeringens ställning och ekonomiska politik. Som utskottet ser det är det nödvändigt att de aktuella krisländerna för att kunna lösa problemen genomför dels nödvändiga akuta finanspolitiska åtstramningar för att få ned underskott och skuldnivåer, dels mer strukturella reformer i syfte att stärka ekonomins långsiktiga tillväxt. Utskottet kan konstatera att det finns europeiska länder med stora ekonomiska problem både i och utanför eurosamarbetet. Utskottet anser att välskötta offentliga finanser, oavsett valet av valutasystem, är av avgörande betydelse för att förhindra att ett land drabbas av sådana problem som vi nu ser i exempelvis . Likheter och olikheter jämfört med finanskrisen 20082009 Den nuvarande utvecklingen på de finansiella marknaderna har vissa likheter med utvecklingen , även om som regeringen framhåller i budgetpropositionen, den aktuella oron har andra orsaker. En viktig skillnad är att den turbulens och osäkerhet som präglar de globala marknaderna, främst har sin grund i de statsfinansiella problemen i vissa länder i euroområdet och i . Utskottet har noterat att i sin penningpolitiska rapport gör en fördjupad analys av likheter och skillnader mellan det aktuella läget och situationen 20082009. Under den finansiella krisen 20082009 slutade finansiella institut att låna ut till varandra, vilket fick dramatiska realekonomiska följder för världsekonomin. Enligt kommer den senaste tidens oro inte att leda till lika allvarliga konsekvenser för världen som helhet, bl.a. därför att det nu handlar om problem som är kända på de finansiella marknaderna, till skillnad från vad som var fallet 20082009. Vidare är det finansiella systemet bättre rustat genom att centralbankerna nu har beprövade kanaler för att tillmötesgå ett ökat likviditetsbehov i banksystemet. konstaterar att det återstår stora utmaningar för att få långsiktigt hållbara lösningar på plats och att nya och oväntade händelser kan få allvarliga konsekvenser. Regeringen skriver i budgetpropositionen att de svenska bankerna är välkapitaliserade i ett internationellt perspektiv och har små direkta exponeringar mot länder i euroområdet med stora statsfinansiella problem. Dock har svenska banker en stor internationell verksamhet och de är beroende av en löpande finansiering i utländsk valuta. Utskottet noterar att gjort en liknande bedömning som regeringen av de svenska bankernas relativa motståndskraft. Ytterligare en aspekt som lyfter fram och som utskottet vill peka på är att de svenska bankernas exponering gentemot , som under den finansiella krisen 20082009 var ett stort problem, är mycket mindre . Svensk ekonomi fortsatt stark men påverkas av oron i omvärlden Oron i omvärlden syns ännu inte i utfallsdata om svenska ekonomins tillväxt eller om sysselsättningen. Den avspeglas dock tydligt i fallande förtroendeindikatorer över stämningsläget i ekonomin. Svensk BNP ökade jämfört med . Tillväxten var således stark, om än något lägre än enligt SCB:s tidigare publicerade snabbversion av nationalräkenskaperna. Både hushållens konsumtion och investeringarna bidrog till den starka tillväxten. Enligt regeringens bedömning kommer tillväxten att dämpas markant framöver med en tydlig konjunkturavmattning och under inledningen av 2012. Att en nedgång i tillväxten är på gång bekräftas bl.a. av att barometerindikator, som mäter stämningsläget bland hushåll och företag, fortsatte nedåt och ligger på en nivå klart under det historiska genomsnittet. Aktuella utfallssiffror för arbetsmarknaden visar vidare att den positiva utvecklingen har fortsatt . Sysselsättningen ökar fortfarande och arbetslösheten sjunker. Arbetslösheten var av arbetskraften, och trenden är nedåtgående både vad gäller antalet och andelen. Utvecklingen är något starkare för kvinnor än för män. Också ungdomsarbetslösheten sjönk något men låg fortfarande på en hög nivå, . Antalet personer i arbetskraften ökade också , men som andel av befolkningen var arbetskraften oförändrad. Enligt regeringen väntas dock inbromsningen i den svenska ekonomin leda till att företagens behov av att öka antalet anställda snabbt kommer att avta. Utskottet noterar att enligt konjunkturbarometern för oktober har industriföretagen justerat ned sina anställningsplaner rejält, och man räknar nu med att minska antalet anställda . I tjänstebranscherna väntas sysselsättningen öka, men planerna är betydligt mer återhållsamma . Företagen uppger också att rekryteringssvårigheterna inte är lika stora som . Oförändrad reporänta och avtagande inflationstakt Utskottet har noterat att lämnade reporäntan oförändrad på vid det penningpolitiska mötet som den reviderade ned prognosen över räntebanan. motiverade sitt beslut med att tillväxtutsikterna i omvärlden och i har försämrats. Svårigheterna att skapa en långsiktig lösning på de statsfinansiella problemen i både och euroområdet bidrar till en ökad osäkerhet. Svensk ekonomi har så här långt utvecklats väl men den kommer att påverkas av den svagare omvärldsutvecklingen, anser . Det kan noteras att regeringens prognos över reporäntan fortfarande ligger betydligt lägre, även efter senaste nedrevidering av räntebanan (se tabell 1.5). Inflationstakten sjönk ytterligare till jämfört . Den underliggande inflationstakten (som inte påverkas av förändringar i bostadsräntorna) var fortsatt låg. Hushållens skuldsättning ökar långsammare Ökningstakten i hushållens skuldsättning har dämpats ytterligare . var tillväxttakten på hushållens lån , vilket kan jämföras . Nedgången i ökningstakten hänger enligt utskottet sannolikt ihop med högre räntekostnader och att priserna på bostäder har tenderat att stagnera , men också regler om bolånetak torde ha bidragit. Dessutom har de rörliga boräntorna stigit mer än vad som kan förklaras av förändringarna av reporäntan. Utskottet anser att det är viktigt att bevaka utvecklingen av hushållens skuldsättning och även utvecklingen av bostadspriserna. Som ett led i en kunskapsuppbyggnad och i bevakningen av dessa områden höll utskottet två offentliga utfrågningar om utvecklingen på kredit- och bostadsmarknaderna med företrädare för regeringen, ansvariga myndigheter och banksektorn. Den första utfrågningen hölls och hade titeln på kredit- och bostadsmarknaden. Den andra utfrågningen hölls med titeln kreditutvecklingen och ansvariga myndigheters åtgärder. Protokollen från båda utfrågningarna publicerades i betänkande 2010/11:FiU24. Svensk ekonomi har ett gott utgångsläge men en omsvängning kan ske snabbt Sammanfattningsvis vill utskottet framhålla att den svenska ekonomin har ett gott utgångsläge jämfört med flertalet länder i övriga . Statsfinanserna är starka, tillväxttakten är god och sysselsättningen ökar fortfarande. Detta ger på många sätt ett manöverutrymme. Men mot bakgrund av inte minst erfarenheterna av finanskrisen 20082009 vill utskottet betona att omsvängningar i ekonomin kan ske snabbt. med sin stora exportsektor, som är särskilt inriktad på konjunkturkänsliga insats- och investeringsvaror, är starkt beroende av utvecklingen i omvärlden. Osäkerheten är stor i fråga om vad som händer i euroområdet, men också i . Som regeringens alternativscenario visar skulle förvärrade problem i vår omvärld, som sprider sig via finansiella marknader och den europeiska banksektorn, kunna ge upphov till omfattande negativa konsekvenser för den reala ekonomin också i . 2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet Trots det försämrade ekonomiska läget uppvisar de offentliga finanserna styrka, och det finansiella sparandet beräknas när det är som lägst, 2012, uppgå till . Den konsoliderade bruttoskulden, den s.k. Maastrichtskulden, beräknas minska både som andel av BNP och nominellt. Osäkerheten kring den ekonomiska utvecklingen är mycket stor, och det kan inte uteslutas att den internationella krisen fördjupas och förlängs. Det är därför enligt utskottet av yttersta vikt att bibehålla sunda offentliga finanser och goda säkerhetsmarginaler för att ha möjligheter att möta en sämre utveckling. Regeringen bedömer sammantaget att ett väl avvägt reformutrymme uppgår till ca . Med hänsyn till den osäkra ekonomiska situationen i omvärlden bedömer regeringen att upprätthållandet av säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna väger tyngre än fördelarna av att göra finanspolitiken mer expansiv. Utskottet delar denna uppfattning. Genom att fortsätta att förstärka arbetslinjen, stimulera efterfrågan på ung arbetskraft och ytterligare satsa på kunskap kan målet om full sysselsättning uppnås. Utskottet ställer sig bakom att regeringen för att möta inbromsningen i ekonomin föreslår ett arbetsmarknadspaket som innehåller såväl tillfälliga som strukturella åtgärder. Sänkta anställningskostnader för företagen förstärker företagens konkurrenskraft och skapar förutsättningar för tillväxt och sysselsättning. Utskottet instämmer med regeringen i att klimatfrågan är en av vår tids största utmaningar, vilken kräver en ambitiös och sammanhållen klimat- och energipolitik internationellt, inom EU och i . Genom en politik för full sysselsättning kan välfärden värnas och inkomstskillnaderna minskas. Människor ska kunna känna sig trygga med att skolan, sjukvården och omsorgen kommer att fungera även i svåra tider. Utskottet understryker därför vikten av fortsatta reformer som stärker arbetslinjen och därigenom även sysselsättningen, skatteunderlaget och kommunernas ekonomi. Utskottet anser att det bästa medlet för att säkerställa en bra utveckling av pensionerna är att få så många personer som möjligt i arbete. Utskottet delar regeringens bedömning att ramverket för finansiell stabilitet bör stärkas ytterligare och skattebetalarnas pengar värnas. Det ska vara möjligt för enskilda medlemsstater i EU att lagstifta om högre kapitaltäckningskrav än vad som följer av kraven i III.