bet · GY01UbU11 · 2011-03-14 00:00:00 — För att stärka kvaliteten på en sådan satsning är det nödvändigt att kraftsamla kring forskningsinsatser för att utveckla ämnesområdet geriatrisk klinisk farmakologi vidare. I motion 2010/11:So503 (M, FP) yrkande 2 anförs att åtgärder bör sättas in för att stimulera fler läkarstuderande och färdiga läkare att bli geriatriker. Också i motion 2010/11:Ub206 (KD) uppmärksammas behovet av utbildning inom geriatrik. Enligt motion 2010/11:Ub201 (KD) finns behov av en översyn av utbildningskraven för socionomer i syfte att bemöta våldsutsatta på ett bättre sätt. I motion 2010/11:Ub255 (KD) betonas behovet av en utvärdering av sjuksköterskeutbildningen i förhållande till de kompetenskrav som dagens sjukvård ställer. Enligt motion 2010/11:Ub409 (KD) bör det införas ett obligatoriskt utbildningsmoment i suicidprevention och omhändertagande av suicidnära personer i all högskoleutbildning med vårdinriktning. I motion 2010/11:MJ422 (KD) yrkande 6 anförs att alla studenter på de utbildningar där djurförsök traditionellt förekommer bör få grundläggande utbildning om alternativa metoder. Enligt motion 2010/11:So239 (KD) yrkande 3 finns det behov av en bättre och mer samstämmig utbildning av dem som i sin yrkesutövning möter människor med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Det saknas bl.a. genomtänkta samverkansprogram mellan psykiatrin, , , Arbetsförmedlingen, vuxenutbildningen och andra relevanta aktörer. Allmänt gäller att det är lärosätenas ansvar hur utbildningsprogram ska läggas upp och vad olika kurser ska innehålla. Lärosätena ska samverka med arbetslivet för att tillgodose såväl studenternas efterfrågan som arbetsmarknadens behov. Examinas omfattning och mål framgår av högskoleförordningens (1993:100) examensordning (bilaga 2 till förordningen) som beslutas av regeringen. En ny och omarbetad examensordning trädde i kraft och hade föregåtts av ett omfattande arbete i ett stort antal referensgrupper med företrädare från bl.a. lärosäten, arbetsgivare, studenter och fackliga organisationer. Hänsyn togs även till den s.k. Bolognaprocessen, som syftar till att öka jämförbarheten vad gäller högre utbildning i . Enligt examensordningen ska läkare och sjuksköterskor ha kunskap om förhållanden i samhället som påverkar barns, kvinnors och mäns hälsa. För juristexamen ska studenten visa kunskap om sådana samhälls- och familjeförhållanden som påverkar mäns och kvinnors livsbetingelser. Utskottet har tidigare uttalat (senast i 2009/10:UbU13 s. 19 f.) att examensordningen för vissa utbildningar inte bör innehålla krav på kunskaper om homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt-kunskap). En av utgångspunkterna för den nya examensordning som infördes var att den inte skulle uppställa krav på kunskaper om specifika grupper i befolkningen utan i stället innehålla krav med generell giltighet. Ansvaret för att avgöra i vilken omfattning som hbt-kunskap ska ingå i olika utbildningar ligger hos universitet och högskolor. Utskottet har tidigare (senast i betänkande 2009/10:UbU13 s. 20) uttalat att det inte förordar en kortare läkarutbildning för sjuksköterskor. Ett sådant system har med dåliga utfall prövats vid och i . Utskottet har vidare framhållit att sjuksköterskeutbildningens praktiska inslag bör beslutas av utbildningsanordnarna. Regeringen har gett i uppdrag att föreslå hur specialistsjuksköterskeexamen bör utformas för att skapa förutsättningar för att utbildningen ska kunna följa kunskapsutvecklingen inom vården (U2009/3072/UH). I uppdraget ingick att föreslå hur förändringar av befintliga inriktningar och införandet av nya inriktningar på specialistsjuksköterskeutbildningen bör hanteras. Uppdraget redovisades i rapporten vilket slags examen? (Rapport 2010:5 R). Rapporten är under beredning i . Det är de ansvariga lärosätenas uppgift att besluta om det närmare innehållet i tandläkar- och läkarutbildningen, exempelvis när det gäller utbildning i försäkringsmedicin, geriatrik och klinisk farmakologi. Yrkanden om arbetsmiljökunskap i utbildningar har avstyrkts av utskottet tidigare (se t.ex. i betänkande 2009/10:UbU13 s. 20). Utskottet hänvisar bl.a. till gällande examensordningar. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2010/11:Ju401 yrkande 16, 2010/11:So239 yrkande 3, 2010/11:So503 yrkande 2, 2010/11:So573 yrkande 14, 2010/11:Ub201, 2010/11:Ub206, 2010/11:Ub222, 2010/11:Ub246 yrkandena 23, 2010/11:Ub255, 2010/11:Ub269, 2010/11:Ub272, 2010/11:Ub301, 2010/11:Ub320, 2010/11:Ub325, 2010/11:Ub330, 2010/11:Ub345, 20010/11:Ub370, 2010/11:Ub395, 2010/11:Ub409, 2010/11:Ub412, 2010/11:Ub413, 2010/11:Ub438 yrkande 4, 2010/11:Ub462, 2010/11:Ub469, 2010/11: Ub476, 2010/11:A407 yrkande 4 och 2010/11:MJ422 yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som handlar om lärarutbildningen. Jämför reservationerna 11 (S), 12 (V) och 13 (V). I motion 2010/11:Ub482 (S) yrkande 7 tar Socialdemokraterna upp lärarutbildningen, kompetensutveckling, lärarlegitimation och lärares karriärvägar. Bland annat ska staten gemensamt med kommuner och friskolor bekosta vidareutbildning av de obehöriga lärare som finns anställda. ska det inte finnas några obehöriga lärare i den svenska skolan. Vid några utvalda lärarhögskolor vill Socialdemokraterna pröva att bygga antagningen inte enbart på studieresultat utan också på omfattande tester som prövar lämpligheten och intresset för läraryrket. Enligt motion 2010/11:Ub307 (S) bör sex- och samlevnadsundervisningen ingå i lärarutbildningen, och i motion 2010/11:Ub357 (S) yrkande 1 framförs att undervisningen i ämnet på lärarhögskolorna och i de pedagogiska utbildningarna måste förbättras och omfatta fler. Enligt motion 2010/11:Ub363 (S) bör regeringen än mer uppmärksamma genusvetenskapens betydelse i lärarutbildningarna. Enligt motion 2010/11:Ub438 (S) yrkande 3 bör kunskap om homo- och bisexuella samlevnadsformer ingå som en del av lärarexamen. vill enligt motion 2010/11:Ub277 yrkande 2 utveckla lärarutbildningen med avseende på kunskaper om sex och samlevnad för att denna undervisning ska bli en naturlig och integrerad del i fler ämnen. bör ges i uppdrag att utvärdera och vidareutveckla lärarutbildningen med avseende på kunskaper om sex och samlevnad. För att underlätta samverkan mellan nyexaminerade och redan verksamma lärare måste också, enligt , dessa kunskaper prioriteras i all lärarfortbildning. I motion 2010/11:Ub285 yrkande 4 anför att de som arbetar på fritidshemmen ska vara behöriga lärare. Lärarutbildningen med inriktning mot fritidspedagogik bör enligt inte bli kortare, utan det mesta talar för att den i stället måste förlängas och ge en examen på avancerad nivå. I motion 2010/11:Ub344 (KD) yrkande 1 anförs att utbildning i värdegrundsfrågor bör betonas mer i lärarutbildningen och att möjligheterna för lärare att fortbilda sig i systematiskt värdegrundsarbete bör öka. Enligt motion 2010/11:Ub375 (KD) är det viktigt att följa upp hur kunskapen om funktionsnedsättning tillvaratas när de nya examensmålen för de olika lärarutbildningarna träder i kraft . Utskottet har behandlat två stora reformer som rör lärare och lärarutbildningen, nämligen reformen om en ny lärarutbildning och införandet av ett legitimationssystem för lärare och förskollärare. Utskottet vill framhålla att de nya reformerna är viktiga och av stor betydelse för det svenska skolväsendet. Utskottet anser att det legitimationssystem för lärare och förskollärare som ska införas (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171) kommer att öka rättssäkerheten för barnen och eleverna genom att det ställs krav på såväl kompetens som lämplighet. Det är viktigt att alla elever och barn får en trygg och utvecklande lärandemiljö så att de kan åtnjuta sina rättigheter till utbildning. Legitimationssystemet innebär också ett skydd för elever och barn om läraren eller förskolläraren visar sig olämplig i sin yrkesroll, eftersom det är möjligt att meddela varning eller återkalla en legitimation. Utskottets uppfattning är att legitimationssystemet kan höja kvaliteten på lärare och förskollärare och tydliggöra det individuella yrkesansvaret. Dessutom anser utskottet att legitimationssystemet kan bidra till högre status i yrkena och leda till att det blir attraktivare att vara lärare eller förskollärare än . I propositionen Bäst i klassen en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89) som beslutade om (bet. 2009/10:UbU16, rskr. 2009/10:248) anges bl.a. att dagens lärarexamen ska ersättas av fyra nya yrkesexamina: förskollärarexamen, grundlärarexamen, ämneslärarexamen och yrkeslärarexamen. Högskoleförordningen (1993:100) har ändrats i enlighet med detta. De nya utbildningarna planeras kunna starta . beslutade och början av 2011 att meddela examenstillstånd till vissa av de lärosäten som ansökt. har därefter genomfört en ny ansökningsomgång med sista ansökningsdag . I propositionen gör regeringen bedömningen att centrala och generella kunskaper för lärare och förskollärare bör utgöra en utbildningsvetenskaplig kärna och att studier inom denna bör omfatta 60 högskolepoäng (prop. 2009/10:89). Utskottet behandlade i sitt betänkande 2009/10:UbU16 Ny lärarutbildning den propositionen och ett antal följdmotioner om vilka områden lärarutbildningen bör omfatta, exempelvis frågor om genus, hbt, sex och samlevnad och hållbar utveckling. Utskottet menade liksom regeringen att flertalet av de angelägna områdena bör kunna rymmas inom den utbildningsvetenskapliga kärnan. Även principer, värderingar och metoder för hållbar utveckling borde enligt utskottet kunna integreras i olika aspekter av utbildning och lärande. Utskottet ansåg i likhet med regeringen att lärosätena bör ansvara för den närmare bedömningen av vilka kurser som bör ingå i den utbildningsvetenskapliga kärnan och för innehållet i dessa. Utskottet uttalade att det är där kompetensen finns för att avgöra vad utbildningarna i detalj ska innehålla för att en student ska uppnå målen i examensbeskrivningen. Utskottet ansåg således att det inte var en fråga för regeringen eller . Utskottet gör samma bedömning . När det gäller vidareutbildning och fortbildning av lärare anser utskottet att det är viktigt att lärare har incitament för och tillgång till kvalificerad fortbildning under hela yrkeslivet. Detta bidrar också till att stärka undervisningens kvalitet och elevernas måluppfyllelse. Utskottet uttalade i betänkandet Ny lärarutbildning (bet. 2009/10:UbU16 s. 17) bl.a. att det är angeläget att det finns alternativa vägar till läraryrket. Det är viktigt för skolans utveckling att personer med olika bakgrund och erfarenheter som vill utbilda sig till lärare bereds plats. Den kompetens som dessa individer bär med sig måste tas till vara, t.ex. genom kompletterande utbildningar, tillgodoräknande och validering. I detta sammanhang bör det s.k. Lärarlyftet nämnas. Lärarlyftet är enligt regeringen den största statliga fortbildningssatsningen . har totalt avsatts för att ge behöriga lärare möjlighet att förstärka sin ämnesteoretiska och ämnesdidaktiska kompetens (prop. 2010/11:1, utg.omr. 16 s. 51). Av budgetpropositionen framgår att satsningen har utvecklats positivt och uppföljningar visar att Lärarlyftet har bidragit både till lärarnas kunskapsutveckling och till att ha förbättrat undervisningen. Satsningen fortsätter därför, men med ändrad inriktning mot lärare som undervisar i andra ämnen än de har behörighet för och som därför behöver komplettera sin utbildning. avsätts för Lärarlyftet. beräknar regeringen avsätta , respektive (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16, bet. 2010/11:UbU1, rskr. 2010/11:118). När det gäller den nya reformen med lärar- och förskollärarlegitimation satsas avsevärda resurser på att de som saknar legitimation ska kunna få det, framför allt genom att betydande satsningar görs på Vidareutbildning av lärare utan examen (), som just vänder sig till lärare som saknar examen. Dessa personer kan numera läsa upp till 120 högskolepoäng. Regeringen har gett sju universitet och högskolor i uppdrag att med start anordna utbildningar för obehöriga lärare. Genomförandet av utbildningarna ska samordnas av och ske i samverkan med berörda skolhuvudmän. För att underlätta och i viss mån förkorta studietiden för personer som önskar genomgå högskoleutbildning för vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen ska lärosätena erbjuda möjlighet till validering av tidigare erfarenheter, studievägledning och individualiserade studieprogram som kan omfatta högst 120 högskolepoäng. föreslås totalt anvisas för detta ändamål. beräknas och respektive 2014 beräknas avsättas (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16, bet. 2010/11:UbU1, rskr. 2010/11:118). Vad gäller frågan om fritidspedagogernas möjligheter att få legitimation m.m. vill utskottet anföra följande. Liksom för redan verksamma lärare eller förskollärare bör fritidspedagoger som kompletterat sin utbildning för att bli behöriga lärare eller förskollärare kunna ansöka om legitimation. Dessa lärare, eller i vissa fall förskollärare, kommer att bli behöriga som lärare på fritidshemmet och i delar av eller som förskollärare i förskolan. Den vanligaste vägen torde vara att fritidspedagoger kompletterar med studier i ett par ämnen för att bli behöriga som lärare. Därefter kan de bli legitimerade lärare och få ett självständigt ansvar för den undervisning de bedriver. Här vill utskottet också erinra om att i den nya lärarutbildningen som tar sin början 2011 kommer alla lärare med inriktning mot fritidshemmet också att vara utbildade för något av ämnen. Därmed kommer de att vara behöriga att efter sin introduktionsperiod få legitimation, om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2010/11:Ub277 yrkande 2, 2010/11:Ub285 yrkande 4, 2010/11:Ub307, 2010/11:Ub344 yrkande 1, 2010/11:Ub357 yrkande 1, 2010/11:Ub363, 2010/11:Ub375, 2010/11:Ub438 yrkande 3 och 2010/11:Ub482 yrkande 7. Breddad rekrytering och tillträdesfrågor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som gäller breddad rekrytering och tillträdesfrågor. Jämför reservationerna 14 (S), 15 (V), 16 (S, MP, V) och 17 (S, MP, V). Socialdemokraterna anför i motion 2010/11:Ub485 yrkande 4 att kravet på högskolorna att arbeta med breddad rekrytering ska ersättas eller kompletteras med ett mångfaldsmål som också fokuserar på breddat deltagande och fullföljande av studierna. En breddad rekrytering, ökad mångfald och mer blandade studentgrupper ökar utbildningens kvalitet. Detta är en kvalitets- och rättvisefråga. Mot bakgrund av att det behövs bättre analyser av vilka orsakssamband som råder vad gäller förkunskapskrav, förmåga att tillgodogöra sig högre studier, studenternas bakgrund, högskolans undervisning m.m. anser i sin motion 2010/11:Ub284 yrkande 1 att det är olyckligt att höja kraven för grundläggande behörighet utan att dessa frågor har blivit grundligt analyserade och belysta. Det bör tillsättas en utredning med uppgift att besvara dessa frågor. Utredningen bör också analysera och lägga fram förslag på hur urval och antagning kan styras av de sökandes kunskaper i stället för vilken utbildningsform de har genomgått. Enligt motionerna 2010/11:Ub257 (S), 2010/11:Ub387 (S) yrkande 2, 2010/11:Ub284 (V) yrkande 3 bör den s.k. 25:4-regeln återinföras så snabbt som möjligt för att minska och bryta den sociala snedrekryteringen. Regeln innebar att den som var och hade dokumenterad arbetslivserfarenhet uppnådde grundläggande högskolebehörighet. 25:4-regeln är nu ersatt med en bedömning av reell kompetens. Metoderna för sådana bedömningar är, enligt motionärerna, väldigt olika på olika lärosäten och kan vara svåra att förstå för de sökande. I 2010/11:Ub485 (S) yrkande 6 anförs att arbetslivserfarenhet ska vara meriterande vid tillträde till högskola och universitet. I motionerna 2010/11:Ub387 (S) yrkande 3 och 2010/11:Ub284 (V) yrkande 4 begärs att urvalsgruppen för högskoleprov i kombination med arbetslivserfarenhet ska återinföras. Som det är nu missgynnas enligt motionärerna grupper som av tradition sällan söker sig till högskolan. Enligt motionerna 2010/11:Ub387 (S) yrkande 1 och 2010/11:Ub284 (V) yrkande 2 bör systemet med meritpoäng ses över. Bland annat framförs att alla elever inte får samma möjligheter att konkurrera om platserna på vissa utbildningar i högskolan. Ett annat skäl är att det kommer att leda till en ökad social snedrekrytering på högskoleutbildningar med högt söktryck och höga antagningspoäng. Enligt motion 2010/11:Ub364 (S) bör regeringen noga följa och eventuellt åtgärda skevheter i högskolans antagning från folkhögskolorna. Enligt motion 2010/11:Ub312 (M) yrkandena 1 och 2 är antagningssystemet alltför stelbent och bör förändras. Lärosätena bör själva ha ett större inflytande över hur platserna ska fördelas, det bör bli enklare att tillsätta platserna genom alternativt urval och möjligheten att införa nationella varianter av högskoleprov bör utredas. Regler om grundläggande behörighet behandlades av utskottet med anledning av propositionen Vägar till högskolan för kunskap och kvalitet (prop. 2006/07:107, bet. 2006/07:UbU17, rskr. 2006/07:202). Frågan om grundläggande behörighet till högskolestudier genom ålder och arbetslivserfarenhet, den s.k. 25:4-regeln, behandlades av i detta sammanhang. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag om att 25:4-regeln skulle avskaffas med hänvisning till att regeln inneburit att det ställts olika krav om förväntade kunskaper på olika grupper av studenter. Regeln om sökande med resultat från högskoleprovet i kombination med arbetslivserfarenhet, den s.k. HA-gruppen, behandlades likaså i betänkande 2006/07:UbU17. Utskottet ansåg att urvalsreglernas utformning bör innebära att alla sökande oavsett ålder konkurrerar på lika villkor. Utskottet tillstyrkte därför propositionens förslag om att HA-gruppen skulle avskaffas inför antagningen till studier . Utskottet har inte vid senare riksmöten ändrat sin uppfattning om dessa frågor. När det gäller de nya reglerna för tillträde till högskoleutbildning med anledning av den reformerade gymnasieskolan och gymnasiala vuxenutbildningen (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8) har utarbetat ett förslag om ändrade regler (U2011/963/UH, ). Promemorian, som behandlar tillträde till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare, innehåller förslag till ändringar i högskoleförordningen. Av promemorian framgår bl.a. följande. Förslagen om meritpoäng för områdeskurser, engelska, matematik och moderna språk bör ses som en helhet. Det finns starka skäl att begränsa antalet kurser som ges ett särskilt värde vid urval, inte minst för att begränsa den indirekta styrningen av skolhuvudmännen. Vidare är det valbara utrymmet på de flesta högskoleförberedande program inte särskilt stort. Givet detta faktum är det inte möjligt att värna elevernas möjlighet att som individuellt val läsa t.ex. estetiska ämnen och uppmuntra eleverna att ta allt utrymme i anspråk för att få maximalt antal meritpoäng. Förslagen att Engelska 7 och Matematik 5 bör ge en (1,0) meritpoäng vardera innebär att det individuella valet fredas, men för att detta inte ska innebära att elever helt väljer bort moderna språk bör också Moderna språk steg 4 ge en (1,0) meritpoäng. Förslagen innebär även att det är möjligt att få maximalt antal meritpoäng genom fördjupning i engelska och matematik. Detta innebär i sin tur att en elev inte är beroende av att i gymnasieskolan fortsätta läsa ett språk som vederbörande har läst i . Språkvalet i kommer alltså inte att vara avgörande för möjligheten att uppnå maximalt antal meritpoäng. Sammantaget innebär förslagen i promemorian att systemet med meritpoäng förenklas och blir tydligare. Icke desto mindre kommer gymnasieelevernas val, precis som , att ha betydelse för deras möjligheter till högskoleutbildning. Sannolikt kommer det även fortsättningsvis att finnas behov av en god studie- och yrkesvägledning. Regeringens förtydligande i 2 kap. 29 § skollagen (2010:800) av bestämmelserna om tillgång till studie- och yrkesvägledning i kombination med uppdraget till i regleringsbrevet för att redovisa elevernas tillgång till studie- och yrkesvägledning torde bidra till att tillgodose detta behov. Promemorian bereds inom . trädde nya bestämmelser i kraft om urval till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare. Bestämmelserna innebär bl.a. att sökande med betyg utfärdade enligt de kursplaner som infördes i gymnasieskolan och i gymnasial vuxenutbildning kan tillgodoräknas upp till 2,5 meritpoäng som adderas till jämförelsetalet. Sökande med sådana betyg kan alltså ha ett meritvärde som uppgår till högst 22,5. Sökande med betyg utfärdade enligt äldre kursplaner kan däremot inte tillgodoräknas meritpoäng enligt nuvarande bestämmelser och konkurrerar med ett meritvärde som högst kan vara 20,0. Detta leder till att sökande med äldre betyg inte kan antas i urvalet på grundval av betyg till utbildningar där den sist antagna har ett meritvärde högre än 20,0. De ovannämnda bestämmelserna om urval till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare och som trädde i kraft har fått oönskade effekter för sökande med äldre betyg. Det är regeringens uppfattning att sökande med betyg utfärdade enligt äldre kursplaner bör kunna konkurrera på likvärdiga villkor som sökande med betyg från den nuvarande gymnasieskolan. Regeringen har därför beslutat om en ändring i högskoleförordningen som innebär att har ett bemyndigande att meddela föreskrifter om hur även äldre betyg ska kunna tillgodoräknas som meritpoäng (förordningen [2010:2020] om ändring i högskoleförordningen). Efter att fått bemyndigandet har verket meddelat föreskrifter om hur äldre betyg ska tillgodoräknas meritpoäng. Detta har gjorts genom ändringsföreskrifter av HSVFS 2009:1 om grundläggande behörighet och urval. Föreskrifterna om meritpoäng för sådana betyg ska tillämpas vid antagning till utbildning som påbörjas efter utgången av . Regeringens utgångspunkt är att äldre betyg så långt det är möjligt ska kunna tillgodoräknas meritpoäng. I första hand ska slutbetyg enligt den målrelaterade bokstavsskalan utfärdade mellan 1997 och införandet av de nuvarande kursplanerna kunna tillgodoräknas meritpoäng för kurser i engelska, moderna språk och matematik. Utskottet delar regeringens uppfattning i frågan och anser att det är bra att dylika korrigeringar görs när det uppstår oönskade effekter. Regeringen har även gett i uppdrag att i samråd med Verket för högskoleservice utarbeta föreskrifter om hur betyg från utländsk gymnasial utbildning ska värderas, så att sökande med sådana betyg kan konkurrera på likvärdiga villkor och i samma urvalsgrupper som sökande med betyg från svensk gymnasial utbildning för vilka det högsta möjliga resultatet av meritvärderingen enligt bilaga 3 till högskoleförordningen (1993:100) är 22,5 (U2010/6450/UH). Myndigheterna ska även överväga om betyg från utbildning som leder fram till International Baccalaureate även i fortsättningen bör meritvärderas enligt nu gällande föreskrifter i högskoleförordningen eller om de bör värderas i enlighet med vad som anges ovan. Utgångspunkten är att dessa nya föreskrifter ska kunna tillämpas vid antagning till utbildning som påbörjas efter utgången av (alltså till ). Myndigheterna ska redovisa de ställningstaganden som har gjorts och de viktigaste motiven och utgångspunkterna för dessa. När det gäller reell kompetens och alternativt urval framgår följande av budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 128129). har sökande kunnat uppfylla kraven på grundläggande och särskild behörighet genom bedömning av s.k. reell kompetens. Med reell kompetens avses de samlade kunskaper och färdigheter som den sökande tillägnat sig genom svensk eller utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller genom någon annan omständighet.