bet · GZ01JuU1 · 2011-12-08 00:00:00 — Erfarenheten visar att personalens förhållningssätt är likartat inom de båda verksamheterna. Kontinuerlig fortbildning och kompetensutveckling inom respektive område är förstås alltid viktigt, men en gemensam basutbildning skulle kunna lägga en bättre grund för arbetet såväl inom som inom rättspsykiatrin. Genom samverkan mellan Kriminalvården, i och Sala kommun skulle en verksamhet som vänder sig till personer som är intresserade av både kriminalvård och rättspsykiatri kunna förläggas till Sala. Utbildningen skulle också kunna samordnas med polisutbildningen. Vi anser att möjligheten att inrätta en samordnad utbildning i Sala, som kan bli vägledande för hela landet, bör tas till vara. Utredning om diskriminering inom rättsväsendet, punkt 45 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju333 av m.fl. (MP) yrkande 3. Brottsförebyggande rådets rapport i rättsprocessen (2008:4), om missgynnande av personer med utländsk bakgrund, visar att diskriminering inom rättsväsendet i hög grad existerar. Tyvärr innehåller utredningen inte uppgifter om i hur stor utsträckning. Det är viktig information att ha för att kunna förändra situationen. Vi föreslår därför att det tillsätts en utredning som har till uppgift att bedöma hur vanligt förekommande det är att människor diskrimineras inom rättsväsendet. Frågor om etnisk diskriminering, punkt 46 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju333 av m.fl. (MP) yrkande 8. Fördomar och diskriminering är ett hot mot den enskildes rättssäkerhet och mot allmänhetens förtroende för rättsväsendet. Såsom angivits i Brottsförebyggande rådets rapport i rättsprocessen (2008:4) betraktas personer med utländsk bakgrund som mindre trovärdiga än etniska svenskar på brottsplatsen, under brottsutredningen och i domstolsförhandlingen. Det är oerhört viktigt att alla människor i vårt samhälle har förtroende för och tilltro till rättsväsendet. Det ligger en stor utmaning i att på allvar ta itu med de problem som finns, och undvika att enskilda känner sig utpekade eller ifrågasatta. Vi anser att polisens värdegrundsarbete i större utsträckning ska handla om frågor om fördomar och diskriminering. Brottsförebyggande arbete, punkt 47 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkandena 15 och 16. En av statens främsta uppgifter är att skapa trygghet för medborgarna när det gäller brott. Ett systematiskt och väl utvecklat brottsförebyggande arbete gör stor skillnad och leder till minskad kriminalitet, vilket i sin tur minskar brottsoffrens lidande och kostnaderna för samhället. Kunskapen om vilka brottsförebyggande metoder som fungerar måste säkerställas. För att arbeta effektivt med brottsförebyggande arbete krävs samverkan mellan flera aktörer. De flesta kommuner har tecknat samverkansavtal med polisen, men inte alla. Det är viktigt att alla kommuner arbetar med samverkan som grund. För att garantera detta föreslår vi ett införande av obligatoriska samverkansavtal. Inte sällan krävs det insatser från hälso- och sjukvården, och vi menar därför att också landstingen borde ingå i denna samverkan. Det är även viktigt att i det brottsförebyggande arbetet ta till vara den verksamhet och beprövade kunskap som finns i föreningar och hos olika organisationer. Förstärkt vittnesskydd m.m., punkt 48 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 6, 2011/12:Ju258 av Boriana och (båda M) och 2011/12:Ju411 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2011/12:Ju411 av m.fl. (SD) yrkande 4. Det är en grundläggande förutsättning för en effektiv brottsbekämpning att vittnen och målsägande vill och vågar berätta vad de har iakttagit eller varit med om. Över tid har övergrepp i rättssak ökat kraftigt. För att öka skyddet för dem som vittnar behövs ett förbättrat vittnesskyddsprogram. Här skulle ett ökat nordiskt samarbete kunna vara till hjälp. Förstärkt vittnesskydd m.m., punkt 48 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju411 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2011/12:Ju258 av Boriana och (båda M) och 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 6. Trakasserier och hot mot vittnen blir allt vanligare. Övergrepp i rättssak är ett mycket allvarligt brott då det inte bara riktar sig mot individer utan även utgör ett hot mot rättsstaten och ytterst mot det demokratiska statsskicket. Jag vill se ett kraftigt utökat stöd till vittnesskyddet. Det handlar om polisskydd, hjälp med bostadsbyte och andra säkerhetsåtgärder. Även för de juridiska ombuden är det angeläget att prioritera ett ökat skydd. Vidare bör säkerhetskontroller i domstol få genomföras i förebyggande syfte utan att en konkret risk för allvarlig brottslighet behöver ha identifierats. Säkerhetskontroller ska därigenom kunna beslutas för än vad som är möjligt. Anslag under utgiftsområde 4 Rättsväsendet, punkt 1 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motion Fi240 presenteras Socialdemokraternas budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. behöver en ny färdriktning. Vi vill ha ett samhälle där välfärd och möjligheter kommer alla till del. Där vi river hinder för människors frihet så att de kan förverkliga sina drömmar. Vi vill utveckla mot ett mer modernt och framåtblickande samhälle byggt på gemenskap, solidaritet, rättvisa, kreativitet och trygghet. Riksdagsmajoriteten har ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Genom det beslutet har man också avslagit Socialdemokraternas förslag till utgiftsramar och beräkningar av inkomster och därmed förutsättningarna för Socialdemokraternas budgetförslag. Vi avstår därför från att delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 4. I stället redovisar vi i detta yttrande den anslagsfördelning som Socialdemokraterna föreslår i motion Ju354. Alla människor ska kunna känna sig trygga i vardagen och slippa känna rädsla för att utsättas för brott. Vårt öppna samhälle bygger på demokratiska värderingar om lika människovärde och ömsesidig respekt. har antalet anmälda brott ökat kraftigt. Den grova organiserade brottsligheten har fått fäste i . Gängkriminaliteten har inte bara ökat, utan syns och påverkar också vardagen för många människor. Detta skapar en otrygghet i samhället som vi inte tidigare haft. Kriminaliteten har blivit mer hänsynslös, vilket är oroande. Den organiserade brottsligheten omsätter miljardbelopp . Det handlar om allt från ekonomisk brottslighet, narkotikasmuggling och människohandel till att råna, hota och utöva utpressning mot enskilda och företagare. Regeringens satsning mot den organiserade brottsligheten är inte tillräckligt effektiv. I en särskild satsning mot sådan brottslighet anslår Socialdemokraterna ytterligare till . Detta motsvarar minst 100 tjänster med specialistkompetens, vilket innebär en kraftfull förstärkning. Socialdemokraterna anser vidare att kampen mot den organiserade brottsligheten behöver centraliseras. I motion Ju359 yrkande 1 föreslår vi därför att de enheter som arbetar mot dessa brott ska slås ihop till en nationell spetsorganisation med namnet Polisens riksorganisation mot ekonomisk och organiserad brottslighet (). Vi utvecklar detta närmare i reservation 15. Regeringen ökar polisens anslag med för att vidareutveckla verksamheten och öka kompetensen inom myndigheten. Socialdemokraterna vill använda detta resurstillskott mer effektivt. Inom polisen finns inte tillräckligt många civilanställda för att verksamheten ska fungera på ett effektivt sätt. Alltför få av de poliser som har tillkommit kan ägna sig åt utryckningsverksamhet. Socialdemokraterna vill att ska öronmärkas för att anställa fler civilanställda inom polisorganisationen, så att poliser kan arbeta ute där de behövs. Bland dem som tas in i anstalt är fler än hälften narkotikamissbrukare. De flesta saknar arbete efter frigivningen och många saknar bostad. Risken att återfalla i brott är därför hög. Det är viktigt att kommunerna har en god beredskap att erbjuda bostad, utbildning, stöd och vård som behövs efter frigivningen. För att underlätta kommunernas möjlighet till detta anser vi att de resurser som finns inom missbrukarvården, , Arbetsförmedlingen osv. ska samordnas på ett bättre sätt. Vi föreslår att en s.k. utslussningspeng införs för att ge varje enskild individ ett relevant stöd i samband med frigivningen. Stödet ska vara individuellt, och insatserna ska vara inriktade på t.ex. fortsatt missbrukarvård, arbetspraktik, utbildning och boende. Insatserna ska vara dokumenterade i en handlingsplan som har undertecknats av den enskilde, kriminalvården och kommunen. Kriminalvården ska vara huvudansvarig för att en handlingsplan upprättas. Socialdemokraterna vill starta ett pilotprojekt med samverkan mellan berörda aktörer och ett system med utslussningspeng. Kriminalvården ska vara den myndighet som ansvarar för utbetalning av utslussningspengen. I Socialdemokraternas budgetförslag öronmärks av Kriminalvårdens resurser till detta. Parallellt med pilotprojektet bör regeringen låta utreda hur ett system med utslussningspeng skulle kunna fungera på bästa sätt. Detta föreslår vi i motion Ju359 yrkande 49. Vi utvecklar saken närmare i reservation 22. Socialdemokraternas ekonomiska politik bygger på tydliga moraliska principer om att man ska göra rätt för sig. Detta är kärnan i vad vi kallar värdeburen tillväxt, ett samhällskontrakt som förutsätter att den enskilde kan vara trygg i att det offentliga gör allt som står i dess makt för att skattemedel används på det mest effektiva sättet. För att upprätthålla ett starkt samhällskontrakt är det avgörande att alla former av skatte- och bidragsfusk motverkas kraftfullt. har i en granskning kommit fram till att många bidragsbrottsärenden blir liggande vid de olika myndigheterna i utredningskedjan, vilket innebär att det tar från det att en misstanke uppstår till dess att beslut fattas i åtalsfrågan (. Långa handläggningstider innebär inte bara en risk för att brottet preskriberas utan riskerar dessutom att hämma den preventiva effekten. granskning indikerar att de största flaskhalsarna finns i slutet av utredningskedjan. I en särskild satsning mot bidragsbrott anslår vi därför totalt till polisorganisationen och . Anslag under utgiftsområde 4 Rättsväsendet, punkt 1 (MP) (MP) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motion Fi241 presenteras de grönas budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. har fantastiska möjligheter att genom klimatsmarta investeringar skapa många nya arbetstillfällen, forma ett hållbart samhälle och bygga starkare . Den ekonomiska oron omkring oss gör det än viktigare att göra framtidsinvesteringar som både löser ekonomiska problem på kort sikt och miljöproblem långt in . I det gröna alternativet till regeringens budgetförslag presenterar därför åtgärder för en ökad framtidstro och en bättre fördelning av de gemensamma resurserna. Riksdagsmajoriteten har ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Genom det beslutet har man också avslagit förslag till utgiftsramar och beräkningar av inkomster och därmed förutsättningarna för budgetförslag. Jag avstår därför från att delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 4. I stället redovisar jag i detta yttrande den anslagsfördelning som föreslår i motion Ju399. Utgifterna för den polisiära verksamheten har ökat med . Trots detta har någon reell förbättring av verksamheten inte skett. ställer sig bakom de förslag för effektivisering av polisorganisationen som föreslås i betänkandet Polisverksamhet i förändring (SOU 2002:70). Effektiviseringarna, som måste påbörjas skyndsamt, skulle kunna frigöra upp till 500 årsarbetskrafter inom polisorganisationen. En förändring behöver ske av personskyddsverksamheten. Frågan är om det krävs säkerhetspoliser för att genomföra det fysiska personskyddet. En väl fungerande underrättelseverksamhet är en förutsättning för att kunna bedriva brottsförebyggande arbete samt för att kunna utreda begångna brott. Detta arbete sker såväl hos den öppna polisen som hos . Den kunskap Säkerhetspolisen samlar in kan i vissa fall delges den öppna polisen. anser mot den bakgrunden att personskyddet skulle kunna genomföras av den öppna polisen. Poliser som arbetar med personskyddet genomför en viktig samhällsfunktion och ska vara kompetenta i sin yrkesroll, besitta hög integritet och i övrigt kunnigt sköta sitt yrke, men behöver inte vara säkerhetspoliser för detta syfte. minskar därför Säkerhetspolisens anslag med jämfört med vad regeringen föreslår i och med denna överflyttning av ansvaret för säkerhetsskyddet. I registreras och övervakas enskilda i allt större utsträckning av både offentliga och privata aktörer. Frågor som gäller skyddet av enskildas privatliv hanteras av ett antal olika myndigheter, t.ex. Datainspektionen och . Till detta kommer Justitiekanslern, som utövar tillsyn över den offentliga verksamheten, samt organ som och den kontroll som sker i domstolarna. I betänkande Skyddet för den personliga integriteten kartläggning och analys (SOU 2007:22) konstaterades bl.a. att det saknas ett systemtänkande och en helhetssyn, vilket leder till ett svåröverskådligt regelverk. Delvis samma slutsatser redovisades i betänkandet En ny kameraövervakningslag (SOU 2009:87). Därefter har Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens tillsynsuppgifter utvidgats och det finns förslag om ytterligare utvidgningar. föreslår att en ny integritetsskyddsmyndighet inrättas, med ett samlat ansvar för skyddet av enskildas integritet. Myndigheten beräknas kosta , som ska finansieras bl.a. med pengar från . Kriminalvårdens verksamhet har enligt en förbättringspotential som måste tas till vara. Myndigheten har bl.a. brustit i den viktiga uppgiften att utforma utslussningsplaner med reellt innehåll för de intagna. Kriminalvården måste, i samverkan med bl.a. polis och åklagare, inleda ett förändringsarbete för att förbättra verksamheten. I budgetförslag avsätts för detta. Kriminalvården bör vidare få i uppdrag att på försök samarbeta med kvinnojourer, som ska hålla stödsamtal med intagna kvinnor. Om resultatet av detta blir lyckat bör metoden genomföras i Kriminalvårdens verksamhet. I budgetförslag avsätts för detta ändamål. Trots att ett antal olika åtgärder har vidtagits för att minska mäns våld mot kvinnor, har detta våld ökat . Det är tydligt att mer återstår att göra. Det finns lyckade behandlingsmetoder, och enligt borde det bli obligatoriskt inom kriminalvården att erbjuda vård och behandling till män som har dömts för våld i nära relationer eller för sexualbrott. För detta ändamål anslås i budgetförslag till Kriminalvården. Enligt bör erfarenheterna från olika frivilligorganisationer för före detta intagna tas till vara när det gäller rehabilitering. Stödet till sådana frivilligorganisationer bör ökas. ska stödet förenas med tydliga krav på motprestation och resultat. föreslår en ökning av detta stöd med inom ramen för Kriminalvårdens anslag. Ytterligare avsätts till och Domstolar vardera för utbildning om mäns våld mot kvinnor. Även utbildningsbehovet inom åklagarväsendet och domstolsväsendet när det gäller hatbrott bedöms uppgå till vardera. , och polismyndigheternas arbete för att bekämpa miljö- och djurskyddsbrott har fungerat mindre väl. Djurskyddsbrott kräver en särskild kompetens som inte alltid är självklar bland poliser och åklagare. vill ge polis- och åklagarmyndigheterna i uppdrag att förstärka djurskyddskompetensen. Enligt kan en effektiv styrning av arbetet för att bekämpa miljö- och djurskyddsbrott uppnås utan resursförstärkningar. I stället ska befintliga resurser inom polisen användas på ett effektivare sätt. Resurser kan frigöras genom att polisiära tillståndsuppgifter överlåts till andra myndigheter, genom att den s.k. beredskapspolisen avskaffas och genom att fler civilanställda anställs. Vidare kan resurserna i sig användas på ett effektivare sätt än . För att åstadkomma detta vill från anslag avsätta specialdestinerade medel som får disponeras av för bekämpning av miljö- och djurskyddsbrott. ska alltså styra hur resurserna används men polisen ska vara fortsatt arbetsgivare. För att stärka dialogen mellan de intagna och Kriminalvården föreslår att en fångombudsman inrättas, dvs. en instans som företräder fångars mänskliga rättigheter. Det behövs någon som kan arbeta aktivt för både interner, anstaltsledningar och Kriminalvården. En fångombudsman skulle ytterst kunna bidra till minskad återfallsfrekvens. avsätter av Kriminalvårdens anslag för att inrätta en sådan. anser att bör införa en fristående myndighet för utredning av brottsmisstankar mot polis och åklagare. Den internutredningsverksamhet som finns hos polis- och åklagarväsendet bör alltså brytas ut till en självständig särskild utredningsmyndighet. Enligt väger allmänhetens förtroende för rättsväsendet tyngre än de nackdelar som kan tänkas uppstå med en sådan myndighet. I budgetförslag avsätts för detta ändamål (se även reservation 16). Anslag under utgiftsområde 4 Rättsväsendet, punkt 1 (SD) (SD) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motion Fi242 presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. är ett Sverigevänligt parti som idémässigt inspirerats av såväl socialkonservatismen som delar av den svenska folkhemstanken. Det övergripande målet med politik är att skapa ett välmående samhälle ett folkhem präglat av trygghet, harmoni och solidaritet. Grunden för välfärd och trygghet är arbete. tar sikte mot full sysselsättning och vill motverka såväl den borgerliga regeringens lönedumpningspolitik som vänsterkartellens bidragslinje. I budgetförslag omfördelas medel från den kostsamma invandringspolitiken och det verkningslösa utvecklingsbiståndet till nödvändiga välfärds- och trygghetssatsningar samt utökat riktat bistånd till verkliga flyktingar i världen. Riksdagsmajoriteten har ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Genom det beslutet har man också avslagit förslag till utgiftsramar och beräkningar av inkomster och därmed förutsättningarna för budgetförslag. Jag avstår därför från att delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 4. I stället redovisar jag i detta yttrande den anslagsfördelning som föreslår i motion Fi242 yrkande 12 och motion Ju415. vill se en omfattande satsning på det kriminalpolitiska området i syfte att värna de laglydiga medborgarnas trygghet. För att förverkliga detta ökar anslagen inom rättsväsendet med sammanlagt . Dessa medel fördelas mellan polismakten, domstolsväsendet, , och Kriminalvården. För att skydda samhället mot återfallsförbrytare och grova brottslingar vill införa kraftiga straffskärpningar, bl.a. verkliga livstidsstraff utan möjlighet till tidsbestämning eller benådning. Vidare vill införa obligatorisk utvisning av alla utländska medborgare som begår grövre brott samt ett avskaffande av nuvarande praxis med påföljdsrabatter för brottslingar som har begått flera brott. För att möta det ökade trycket på landets kriminalvårdsanstalter ökas anslaget till Kriminalvården. Illegala invandrare, eller utländska medborgare som behöver tas i förvar för att det kan förväntas att de inte kommer att acceptera ut- eller avvisningsbeslutet, är enligt vår uppfattning att betrakta som kriminella. Enligt bör därför förvaringen av dessa personer vara en uppgift för rättsväsendet. Vi avsätter extra medel till Kriminalvården för att utöka antalet platser för ut- och avvisningsdömda. Sammanlagt anslår utöver regeringens budget till Kriminalvården. Som brottsoffer ska man inte efter fällande dom behöva kontakta sin gärningsman för att kräva ut utdömt skadestånd. Staten ska garantera brottsoffer den ersättning de har rätt till. anslag förstärks därför med . Brottsoffer väntar ofta på att den åtalade ska ställas inför domstol. Denna väntetid måste förkortas. Gärningsmännen ska inte fritt kunna vistas ute i samhället efter begånget brott; dessutom måste offret kunna lägga kränkningen bakom sig . bör vittnesskyddet stärkas kraftigt så att ingen ska behöva avstå från att vittna i en rättegång på grund av rädsla och hot. För dessa ändamål stärks anslagen till domstolarna med . anslag stärks med för nämnda ändamål och med ytterligare 20 miljoner för att tillgodose myndighetens begäran i budgetunderlaget för 20122014. anser att säkerhetskontroller i domstol bör få genomföras i förebyggande syfte, utan krav på att det föreligger en konkret risk för allvarlig brottslighet. Säkerhetskontroller ska också kunna beslutas för än vad som är möjligt. För domstolarna skulle detta innebära vissa investeringskostnader och fortlöpande driftskostnader, vilket framgår av utredningen säkerhet i domstol (SOU 2009:78). Domstolsentréer måste byggas om och utrustning, t.ex. larmbågar, införskaffas. Betydligt fler ordningsvakter kommer också att behövas. Domstolar har dessutom begärt en förstärkning med , bl.a. för att kunna hantera de prognostiserade ökningarna av antalet mål och få ned balanserna. I budgetförslag ökas anslaget till Domstolar med totalt . måste prioritera gränskontrollen. Illegal invandring är en kriminell företeelse som måste åtgärdas, särskilt som illegala invandrare har rätt till sociala förmåner som svenska skattebetalare bekostar. Det är vidare en säkerhetsrisk att så många personer med okänd identitet och ett eventuellt brottsligt förflutet befinner sig här illegalt. vill tillsätta ytterligare poliser, vilkas enda uppgift ska vara att söka upp och utvisa illegala invandrare. Anslaget till polisorganisationen höjs därför med . Anslag under utgiftsområde 4 Rättsväsendet, punkt 1 (V) (V) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motion Fi243 presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. Trots att statsfinanser är bland de starkaste i världen har massarbetslöshet blivit vardag och ojämlikheten har brett ut sig alltmer. menar att det är tid för investeringar i fler jobb, ökad jämlikhet och bättre välfärd. Genom en rad satsningar på flera olika områden skapar budgetförslag 125 000 nya jobb och utbildningsplatser . Målsättningen med skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden, öka jämlikheten och jämställdheten och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. För detta behövs större skatteintäkter än . I motsättning till regeringens ensidiga skattesänkarpolitik går budgetförslag mot ett skattesystem enligt principen skatt efter bärkraft. utgiftsram för utgiftsområde 4 uppgår till en lägre summa än den som fastställt. Formellt kan förslag till anslagsfördelning alltså tas upp till behandling. budgetförslag ska emellertid ses som en sammanhållen helhet, där inte någon del kan brytas ut och behandlas isolerat. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än vad önskat, avstår jag från att redovisa ett formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen.