bet · GY01SoU8 · 2011-03-22 00:00:00 — För att Kriminalvårdens åtgärder ska kunna bidra till en förändring hos enskilda klienter, med målet att de ska leva ett drogfritt liv, kan alkohol och droger inte tolereras under verkställigheten. Regeringen anser att det är angeläget att samverkan mellan kriminalvården, och psykiatrin utvecklas och stärks för att nå resultat i kampen mot missbruket. Det räcker inte med ambitiösa behandlingsinsatser och verkningsfulla kontrollåtgärder. Det måste också finnas en realistisk plan för utslussningen i samhället. I detta sammanhang bör ett ökat inslag av privata vårdgivare övervägas, anför regeringen. Motion Ju204 tar upp frågan om betalningsansvaret när det gäller placeringar av villkorligt frigivna missbrukare på behandlingshem. Utskottet konstaterar att ska överväga förändringar i lagstiftningen och ansvarsfördelningen mellan de båda huvudmännen för att säkerställa att personer med missbruk eller beroende får de insatser som de behöver. Av direktiven för utredningen framgår bl.a. att den behandling som ges inom ramen för kriminalvården inte kan ses isolerat. För att förhindra återfall i såväl missbruk som brott och för att underlätta klientens återanpassning i samhället har han eller hon ofta behov av omfattande stöd- och hjälpinsatser inte sällan missbruks- och beroendevård också efter det att kriminalvården upphört. Enligt utredningen är det därför nödvändigt med samverkan för att åstadkomma fungerande vårdkedjor för missbrukare, allt i enlighet med normaliseringsprincipen. Kriminalvårdens roll och möjlighet att i samverkan med huvudmännen inom missbruks- och beroendevården kunna stärka samarbetet för att klienterna ska erbjudas och slutföra en adekvat behandling bör belysas. Utskottet anser inte att utredningen och den efterföljande beredningen bör föregripas varför något initiativ inte bör tas med anledning av motionen. bör avstyrka motionen. I motion Ju368 påtalas behovet av drogfria fängelser. Utskottet konstaterar att det pågår ett arbete för att rehabilitera narkotikamissbrukare inom kriminalvården. Utskottet noterar bl.a. att läkemedelsbaserad rehabilitering av opiatberoende erbjuds i tre av Kriminalvårdens sex regioner. Utskottet anser inte att något tillkännagivande är nödvändigt med anledning av motionen. bör avstyrka motionen. I motion So6 yrkande 2 föreslås det att man för att minska droganvändningen i kriminalvårdsanstalter ska använda kroppsbesiktning i större utsträckning än och att obligatorisk övervakning ska gälla för olika former av besök. Vidare föreslår man att kontraktsvård med hjälp av , kriminalvården och ska erbjudas först efter strafftidens slut. Utskottet konstaterar, vad gäller besök hos en intagen, att möjligheten till övervakade besök kommer att utökas med den nya fängelselagen som träder i kraft . Genom fängelselagen (7 kap. 2 § första stycket 2) ges Kriminalvården möjlighet att under vissa omständigheter kontrollera ett besök genom att besöket sker i ett särskilt inrett besöksrum som omöjliggör att föremål överlämnas. En sådan kontroll kan t.ex. ske genom att den intagne och besökaren hålls fysiskt åtskilda från varandra av en glasruta. Utskottet är inte berett att föreslå att obligatorisk övervakning av besök ska införas, att kroppsbesiktning ska användas i större utsträckning än vad som är fallet eller att bestämmelserna om kontraktsvård ska ändras. bör avstyrka motion So6 yrkande 2. Under det femte långsiktiga målet finns ett strategiskt mål om att tillgången till kunskapsbaserade vård- och stödinsatser ska öka. Utskottet delar regeringens uppfattning att ett förstärkt brukarinflytande, dvs. inflytande för mottagaren av insatsen samt hans eller hennes närstående, är en viktig förutsättning för att uppnå en vård av god kvalitet. Utskottet ser därför positivt på regeringens avsikt att inrätta brukarråd för att genomlysa olika verksamheter utifrån brukarnas perspektiv. Motion So395 (S) får anses åtminstone delvis tillgodosedd och avstyrks. När det gäller det prioriterade målet om att en tydligare och mer ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan huvudmännen för missbruks- och beroendevården ska uppnås noterar utskottet inledningsvis den pågående (S 2008:04), som har till uppgift att bl.a. se över , Statens institutionsstyrelses, hälso- och sjukvårdens och Kriminalvårdens verksamheter och att överväga eventuella behov av förändringar i lagstiftningen och ansvarsfördelningen mellan de olika huvudmännen. I uppdraget ingår således att belysa Kriminalvårdens roll och möjlighet till samverkan med huvudmännen inom missbruks- och beroendevården för att klienterna ska kunna erbjudas adekvat behandling. har i sitt yttrande redogjort för de rehabiliteringsinsatser som görs inom , vilka bestämmelser som gäller för intagnas besök i fråga om övervakning, under vilka förutsättningar som kroppsbesiktning kan ske samt bestämmelserna som reglerar påföljden kontraktsvård. delar justitieutskottets bedömning. Motionerna Ju204 (KD), Ju368 (S) och So6 (SD) yrkande 2 avstyrks. Utskottet utgår från att de positiva erfarenheterna från satsningen Ett kontrakt för livet kommer att kunna utnyttjas i missbruksvården. nationella riktlinjer implementeras i landsting och kommuner, och öppna jämförelser av kvaliteten inom missbruks- och beroendevården finns tillgängliga på webbplats med uppgifter om bl.a. i vilken utsträckning kommunerna eller landstingen erbjuder olika vårdinsatser och möjligheterna för klienter att få vård inom rimlig tid. Beredningen av (S 2008:04) bör inte föregripas. Motionerna Ju393 (S) yrkande 4, So453 (S) och So454 (S) yrkande 2 avstyrks. Utskottet anser inte att det finns skäl att upphäva lagen (2006:323) om utbyte av sprutor och kanyler och motion So313 (M) avstyrks. Det som tas upp i motion So603 (C) finns reglerat i . bör inte ta något initiativ och motionen avstyrks. Långsiktigt mål 6: Antalet döda och skadade på grund av sitt eller andras bruk av alkohol, narkotika, dopningsmedel eller tobak ska minska Utskottets förslag i korthet tillkännager, med bifall till motion So5 (S) yrkande 5 som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska återkomma med ett förslag som kriminaliserar eftersupning. avslår motioner om åtgärder för att minska våldet mot och öka skyddet för missbrukande kvinnor, om alkolås och om behovet av att öka kontakt med personer som misstänks eller dömts för rattfylleri. Jämför reservationerna 17 (V) och 18 (S, MP, V). Regeringen påpekar att skadligt bruk och missbruk av alkohol, narkotika, dopningsmedel och tobak bidrar till en stor del av den förtida dödligheten och skador i . Unga är särskilt drabbade. Det står också för en oacceptabelt stor del av den totala sjukdomsbördan och har en stark koppling till kriminalitet och våld. Att minska antalet döda och skadade på grund av eget eller andras bruk av alkohol, narkotika, dopningsmedel och tobak är, enligt regeringen, ett självklart långsiktigt mål för ANDT-politiken. Det finns, enligt regeringen, ett välbelagt samband mellan alkohol, narkotika och dopningsanvändningens omfattning och förekomsten av våld och olyckor. Vanliga brottskategorier som är särskilt relevanta ur alkohol- och narkotikasynpunkt är misshandel och rattfylleri efter alkohol- eller narkotikaintag. Vid av dödsolyckorna på vägarna är alkoholpåverkade motorfordonsförare involverade. Förare som är påverkade av narkotika, dopningspreparat eller läkemedel är ett växande problem i trafiken. För att uppnå det långsiktiga målet krävs en fortsatt prioritering av insatser för att minska missbruket och AND-relaterat våld i offentliga miljöer. Även AND-relaterat våld inom familjen behöver ges ökad uppmärksamhet. Skadeverkningar på grund av ANDT drabbar inte bara användaren utan även hans eller hennes familj och omgivning. Skadebegreppet omfattar inte bara sjukdomar utan även övriga skador där ANDT-bruk är en bidragande eller underliggande faktor. Till det långsiktiga mål 6 finns fyra prioriterade mål . Antalet döda och skadade i trafiken på grund av alkohol och andra droger ska minska För att motverka rattfylleri krävs en bred uppsättning åtgärder, såsom en genomtänkt strategi för ett högt antal alkohol- och drogkontroller av god kvalitet, samordnade informationsinsatser, fortsatt stegvis införande av krav på alkolås för rattfyllerister och i förebyggande syfte samt åtgärder för att förebygga, upptäcka och utreda rattfylleribrott. Det behövs, enligt regeringen, en tillförlitlig och jämförbar statistik som grund för att kunna bedöma vilka åtgärder som bör sättas in. Kunskapen om rattfylleriets omfattning och framför allt förares användning av narkotika, inklusive läkemedel, behöver förbättras. Det gäller både generellt och i samband med olyckor. Enligt regeringen krävs också en fortsatt satsning för att upptäcka och erbjuda stöd eller behandling till påverkade förare. Strukturer för samverkan mellan myndigheter såsom polismyndighet, kommuner, beroendevård, länsstyrelse och , i enlighet med metoden Samverkan mot alkohol och droger i trafiken (Smadit) eller liknande metod, bör fortsatt utvecklas. Användningen av alkolås bör öka . Regeringen har infört krav på statliga myndigheter att införa alkolås i sina fordon. Många andra arbetsgivare har på frivillig väg installerat alkolås i sina fordon. Denna utveckling bör stödjas liksom att de arbetsgivare som installerar alkolås i sina fordon har en policy för att hantera detta. Antalet döda och skadade på grund av alkohol-, narkotika- och dopningsrelaterat våld ska minska Enligt regeringen finns det en tydlig koppling mellan påverkan av alkohol, narkotika, dopningsmedel och våldsbrott. Påverkan av alkohol, tillsammans med andra omständigheter, kan också leda till utsatthet för brott. bör, enligt regeringen, kunskapen om det alkohol-, narkotika- och dopningsrelaterade våldets omfattning och karaktär öka kunskapsbaserade arbetsmetoder för att minska den alkohol-, narkotika- och dopningsrelaterade våldsbrottsligheten ges ökad spridning. Dödligheten bland ungdomar och unga vuxna på grund av alkoholförgiftningar och experimenterande med droger ska minska Enligt regeringen finns det behov av fördjupad kunskap och snabba analyser för att bättre kunna följa utvecklingen och vidta åtgärder för att minska ungas dödlighet på grund av alkohol, narkotika, dopning och tobak. Särskild uppmärksamhet bör ges till insatser för att minska ungas dödlighet på grund av alkohol, narkotika och dopning. bör, enligt regeringen, kunskapen om bakomliggande orsaker till akuta dödsfall öka rutiner för samverkan mellan akutvård och missbruks- och beroendevård förbättras. Medvetenheten i hela befolkningen om ANDT-användningens effekter på hälsan bör öka Enligt regeringen är insatser riktade till hela befolkningen nödvändiga för att öka kunskapen om alkoholens, narkotikans, dopningens och tobakens effekter på hälsan, för att minska dessa ämnens skadeverkningar och för att upprätthålla stödet för befintlig lagstiftning. bör nya forskningsresultat om alkoholens, narkotikans, dopningens och tobakens hälsoeffekter kommuniceras till befolkningen. Genom regeringens handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39, bet. 2007/08:JuSoU1, rskr. 2007/08:167) fick i uppdrag att sammanställa och sprida befintlig kunskap hos verksamma inom missbruks- och beroendevården om våldsutsatthet bland kvinnor med missbruk för att öka kunskapen om kvinnors specifika behov liksom om behandlingsformer som motsvarar dessa. Brå har fått regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera handlingsplanen. Av Brås slutrapport 2010:18 som lämnades framgår bl.a. följande om nämnda uppdrag (s. 5960). För att få en bättre bild av utsattheten för våld bland missbrukande kvinnor har gett forskare vid i uppdrag att gå igenom så kallade ASI-utredningar (Addiction Severity Index) av 4 290 kvinnor med missbruksproblem och specialstudera frågorna som rör fysiskt, psykiskt och sexuellt våld. Studien visar att tre fjärdedelar av de intervjuade kvinnorna i livet blivit utsatta för någon av de tre typerna av misshandel. har blivit utsatta för psykisk misshandel, för fysisk misshandel och nästan en tredjedel för sexuell misshandel. Vanligast är att kvinnorna blivit utsatta för flera olika typer av misshandel. De kvinnor i ASI-databasen som uppger att de blivit utsatta för våld är yngre jämfört med de kvinnor som inte blivit utsatta. Dessa kvinnor är dessutom i högre utsträckning utlandsfödda, har lägre utbildning och är bostadslösa. De kvinnor som utsatts för misshandel får i högre utsträckning ekonomiskt bistånd, har inte arbetat , har en sämre social situation, har mer problem med narkotika, eget våldsamt beteende, fysisk och psykisk ohälsa jämfört med kvinnor som inte utsatts för misshandel. Den utsatta gruppen har också oftare ett tungt narkotikamissbruk, svåra psykiska störningar och har gjort fler självmordsförsök än de övriga missbrukande kvinnorna. drar slutsatsen att studien visar att utsatthet för misshandel ytterligare förstärker de problem som missbrukande kvinnor har och att det är viktigt att dessa kvinnor uppmärksammas när de söker vård, stöd och skydd på olika sätt. kommer att fungera som ett referensmaterial i det fortsatta arbetet med att sammanställa och sprida kunskap om våldsutsatta kvinnor med missbruk. På flera orter finns ett samarbete mellan bl.a. polis, sjukvård och socialtjänst. var först med att pröva detta. Syftet är att skapa snabba rutiner för att erbjuda förare som är påverkade av alkohol eller andra droger ett samtal med eller beroendevården . Projektet har utvärderats och utvärderingen har presenterats i en rapport (VTI 637). Av rapporten framgår att den s.k. Skelleftemodellen, numera kallad Samverkan mot alkohol och droger i trafiken (Smadit), fungerar bra i arbetet mot rattfylleri, men att det finns utrymme för förbättringar. Härefter har genom en skrivelse till lämnat förslag till ändringar i polislagen om lättnader i sekretess mellan polis och socialtjänst för att möjliggöra direktrapportering mellan polis och socialtjänst utan den enskildes medgivande. Förslaget bereds i (S 2008:04, dir. 2008:04 och 2010:120) som ska redovisas . I följdmotion So4 av m.fl. (V) begärs i yrkande 10 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med konkreta förslag till åtgärder för att minska våldet mot och öka skyddet för missbrukande kvinnor. Motionärerna tycker att det är bra att regeringen i sin proposition konstaterar att AND-relaterat våld inom familjen behöver ges ökad uppmärksamhet, men anser att det är långtifrån tillräckligt för en hel ANDT-strategi. I följdmotion So5 av m.fl. (S) begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om förbud mot eftersupning vid trafikolyckor. Motionärerna anser att det inte är rimligt att man ska kunna klara sig undan ansvar för rattfylleri genom att skylla på att man i efterhand förtärt alkohol. Det bör inte vara tillåtet att dricka alkohol efter det att man har varit inblandad i en trafikolycka. I följdmotion So5 av m.fl. (S) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om alkolås. Motionärerna vill att alkolås ska införas i alla nya personbilar samt i bussar och lastbilar i yrkesmässig trafik inom EU och föreslår att ska ansöka om ett tillfälligt undantag för att få införa dessa regler . I följdmotion So4 av m.fl. (V) finns i yrkande 5 en liknande begäran. Motionärerna vill att regeringen ska vara mer aktiv när det gäller alkolås och omgående återkomma med ett förslag som omfattar krav på alkolås som standardutrustning vid köp av alla nya personbilar, bussar och lastbilar. I motion T442 av (KD) begärs i yrkande 10 ett tillkännagivande om behovet av att öka kontakt med personer som misstänkts för eller dömts för rattfylleri. Motionären framhåller Skelleftemodellen som exempel. Denna innebär att en person med positivt utandningsprov bl.a. erbjuds kontakt med och beroendevården. Motionsyrkanden om att regeringen ska återkomma med förslag som omfattar alkolås som standardutrustning vid köp av nya personbilar, bussar och lastbilar liksom att detta ska införas inom EU och att ska ansöka om ett tillfälligt undantag för att få införa regler om sådana alkolås behandlades av trafikutskottet i betänkande 2010/11:TU7 Alkolås efter rattfylleri. Utskottet anförde följande i sitt ställningstagande. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att arbetar aktivt för att alkolås ska bli obligatoriskt i nya bussar och lastbilar i yrkestrafik inom EU. Arbetet har gett resultat såtillvida att kommissionen i en rapport om trafiksäkerhet har uppgett att den avser undersöka möjligheterna vad gäller obligatoriska krav på alkolås i fordon, exempelvis för yrkesmässiga transporter såsom skolbussar. Utskottet har vidare erfarit att regeringen arbetar för att få in skrivningar om alkolås för kvalitetssäkring av transporter i EU:s kommande trafiksäkerhetsprogram. När det gäller frågan om undantag från gemensamma EU-bestämmelser konstaterar utskottet att dessa är svåra att erhålla och det är tveksamt om ett sådant undantag är önskvärt för svensk del. För att motverka rattfylleri krävs, enligt utskottet, en bred samverkan mellan olika åtgärder. Användande av alkolås, arbetsgivarnas arbete med drogpolicyer, en bra övervakning, relevanta påföljder och behandling är delar i detta. Utskottet är också av uppfattningen att andra system än tvingande lagregleringar kan vara ett bättre alternativ för ökat införande av alkolås. Som exempel kan nämnas regeringens aviserade förslag om att alkolås inte får höja förmånsvärdet på bilar, vilket kan få fler att installera alkolås. Som redogörs för närmare nedan har regeringen också beslutat om att den statliga fordonsparken successivt ska förses med alkolås. Utskottet ser därför positivt på att regeringen har angett som sin långsiktiga ambition att alkolås, eller annan teknik som förhindrar påverkade förare från att köra, ska bli standard i alla nya fordon. Utskottet anser att för att uppnå en bred användning är det angeläget att mer användarvänliga och mindre kostsamma alkolås kan tas fram. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena (res. S, MP, V) och följde utskottet (rskr. 2010/11:83, prot. 2010/11:31). avgränsar sitt yttrande, i denna del, till att avse den del av strategin som tar sikte på frågor om alkohol och andra droger i trafiken samt motion So5 yrkande 5 (S). uttalar i sitt yttrande i denna del bl.a. följande (avvikande mening S, SD, V). I motion So5 yrkande 5 krävs ett förbud mot s.k. eftersupning, dvs. ett förbud att förtära alkohol efter det att man framfört ett fordon i samband med en trafikolycka. har vid ett flertal tillfällen behandlat motionsyrkanden som efterfrågat en kriminalisering av eftersupning (se bet. 2005/06:JuU23 s. 8 f., 2009/10:JuU7 s. 44 f. och 2010/11:JuU8 s. 37 f.). Utskottet har i de två förstnämnda betänkandena avstyrkt motionsyrkandena med hänvisning till att den pågående beredningen av betänkande inte borde föregripas. I det senaste betänkandet anförde utskottet, sedan beredningen av betänkande i denna del avslutats, att det inte var berett att föreslå att eftersupning skulle kriminaliseras. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan och anser att socialutskottet bör avstyrka motion So5 yrkande 5. Det sjätte långsiktiga målet är att antalet döda och skadade på grund av sitt eget eller andras bruk av alkohol, narkotika, dopningsmedel eller tobak ska minska. I motion So4 (V) yrkande 10 efterfrågas konkreta förslag till åtgärder för att minska våldet mot och öka skyddet för missbrukande kvinnor. påminner om det arbete för bl.a. våldsutsatta kvinnor med missbruksproblem som pågått inom ramen för handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39, bet. 2007/08:JuSoU1, rskr. 2007/08:167). Handlingsplanen har slutligen utvärderats (Brå rapport 2010:18), och utskottet utgår från att erfarenheterna härifrån kommer att kunna beaktas i det framtida arbetet med våldsutsatta missbrukande kvinnor. bör inte ta något initiativ. Motion So4 (V) yrkande 10 avstyrks. Under det prioriterade målet att antalet döda och skadade i trafiken på grund av alkohol och andra droger ska minska anför regeringen att påverkade förare orsakar ett stort antal trafikolyckor med döda och allvarligt skadade som följd. delar regeringens uppfattning att det för att motverka rattfylleri krävs en bred uppsättning åtgärder för att såväl förebygga som upptäcka och utreda rattfylleribrott. Även kunskapen om rattfylleriets omfattning behöver öka. har i sitt yttrande 2010/11:JuU5y gett en bakgrund till frågan om en lagreglering av s.k. eftersupning. har fått veta att ärenden där domstolarna begär hjälp av för rättskemi i har ökat påtagligt, nämligen , och att en stor del av dessa ärenden handlar om att utreda om en misstänkt rattfyllerist har eftersupit. anser att det i ett framåtsyftande strategiarbete är viktigt att ha en tydlig lagstiftning som förebygger alkohol- och droganvändning i samband med trafik. Utskottet är medvetet om att frågan om kriminalisering av eftersupning är komplex och har övervägts tidigare, bl.a. i samband med utredningen och sjöfylleri (SOU 2006:12). Utskottet menar dock, i enlighet med vad som framförts i motion So5 (S) yrkande 5, att det finns starka skäl för en kriminalisering av eftersupning. Utskottet anser därför att regeringen ska återkomma till med ett förslag med en sådan innebörd. Det är inte rimligt att någon ska kunna klara sig undan ansvar för rattfylleri genom att hävda att man förtärt exempelvis alkohol i efterhand. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen har infört krav på statliga myndigheter att införa alkolås i sina fordon och har beslutat om proposition 2010/11:58 Skattefrihet för alkolås i förmånsbilar, som bereds i skatteutskottet. Lagförslaget föreslås träda i kraft . har behandlat och avstyrkt motioner med yrkanden liknande dem i motionerna So4 (V) yrkande 5 och So5 (S) yrkande 4 (bet. 2010/11:TU7, rskr. 2010/11:83). har inte någon annan uppfattning och avstyrker de nämnda motionerna. När det gäller yrkandet i motion T442 (KD) yrkande 10 kan utskottet konstatera att frågan behandlas i (S 2008:04), vilken ska redovisas . bör inte ta något initiativ. Långsiktigt mål 7: En folkhälsobaserad och restriktiv syn på ANDT inom EU och internationellt Utskottets förslag i korthet avslår motioner om införselkvoter för alkohol och det nordiska samarbetet om en restriktiv narkotikapolitik. Jämför reservation 19 (S, MP, V). Regeringen påpekar att är beroende av och påverkas i allt större utsträckning av omvärlden. Det är därför nödvändigt att aktivt driva ANDT-frågor inom EU och internationellt. bör även verka för att de strategier och konventioner som stött eller undertecknat får genomslag i den nationella politiken. Det långsiktiga målet är att bidra till en folkhälsorelaterad och restriktiv syn på ANDT inom EU och internationellt. Samarbetet inom EU och internationellt är, enligt regeringen, en hörnsten i den nationella politiken, både på ANDT-området och för den övergripande folkhälsopolitiken. Ett aktivt deltagande, framför allt inom EU-samarbetet, är nödvändigt för att uppnå såväl de nationella målen för ANDT-politiken som för att kunna genomföra de åtaganden som har på ANDT-området inom EU och internationellt. Informationen om det pågående EU- och FN-arbetet behöver dock förbättras och ges större spridning. En fördjupad omvärldsbevakning ska, enligt regeringen, ingå som en naturlig del i uppföljningen av den svenska ANDT-strategin. När det gäller frågor som rör alkohol, narkotika, dopning och tobak omfattar EU-samarbetet många olika politikområden. Regeringen anser att ska verka för att upprätthålla respekten för antagna strategier och konventioner. Det innebär att också på nationell nivå ska leva upp till de åtaganden som har gjorts genom olika internationella överenskommelser och fördrag.