bet · GZ01UFöU1 · 2011-09-20 00:00:00 — 2011/12:UFöU1 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande Fortsatt svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet behandlar i detta betänkande regeringens proposition 2011/12:5 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i och tre följdmotioner. Utskottet konstaterar att () säkerhetsråd antog resolution och resolution om situationen i . ansåg i resolution att angreppen mot civila i kunde betecknas som brott mot mänskligheten. I resolution , som antogs under kapitel VII, slog säkerhetsrådet fast att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet. krävde ett eldupphör och att våldet mot civila skulle upphöra. I syfte att skydda civila bemyndigade säkerhetsrådet FN:s medlemsstater att vidta alla nödvändiga åtgärder och att upprätta en flygförbudszon över . Alla medlemsstater uppmanades att bistå när det gäller att genomföra dessa åtgärder. beslutade Nato att ta över hela ansvaret för den internationella militära insatsen. Under förutsättning att det fortfarande finns ett mandat för styrkan, enligt beslut i , föreslår det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet att bifaller proposition 2011/12:5. Utskottet förordar därmed att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka på högst 250 personer till förfogande i för fortsatt deltagande i den internationella militära insatsen i i enlighet med beslut i . Under förutsättning att Nato fattar beslut om en förlängning av insatsen kommer det fortsatta svenska deltagandet inledas . Det planerade militära bidraget som ställer till förfogande kommer att bestå av en insats för flygspaning med högst 5 flygplan av typ JAS 39 och tillhörande stödresurser för bl.a. lufttankning samt personal som ägnar sig åt informationsoperationer. Sammantaget handlar det om ett bidrag om ca 140 personer. Om behov uppstår ska styrkan kunna förstärkas tillfälligt. Den kommande svenska militära insatsen inriktas på stöd till genomförande av resolution i dess helhet. Utskottet konstaterar att det finns ett brett politiskt stöd bakom förslaget till riksdagsbeslut. Utskottet föreslår att ärendet avgörs av kammaren efter endast en bordläggning. Motionerna avstyrks av utskottet. I ärendet finns tre reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Fortsatt svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande i för fortsatt deltagande i den internationella militära insatsen i i enlighet med beslut i och under förutsättning att Nato fattar beslut om en förlängning av insatsen. Därmed bifaller proposition 2011/12:5 och avslår motionerna 2011/12:U1, 2011/12:U2 och 2011/12:U3. Reservation 1 (MP) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) Utskottet föreslår att ärendet avgörs efter endast en bordläggning. På sammansatta utrikes- och försvarsutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning Regeringen har i proposition 2011/12:5 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i föreslagit att regeringen ska ställa en svensk väpnad styrka på högst 250 personer till förfogande i för fortsatt deltagande i den internationella militära insatsen i i enlighet med beslut i . Fortsatt svenskt deltagande sker under förutsättning att Nato fattar beslut om en förlängning av insatsen. Tre följdmotioner har avlämnats med anledning av propositionen. Propositionen har remitterats till utrikesutskottet. Utrikes- och försvarsutskotten har därefter beslutat med stöd av 4 kap. 8 § riksdagsordningen att bereda propositionen och följdmotionerna i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott. höll företrädare för och Försvarsmakten föredragningar om propositionen. betecknade angreppen mot civila i som brott mot mänskligheten och påminde om de libyska myndigheternas skyldighet att skydda sin befolkning. Beslut om frysning av tillgångar för företag och personer med koppling till regimen infördes, och ett vapenembargo upprättades. antog resolution i enlighet med kapitel VII i . I resolutionen slog säkerhetsrådet fast att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet. krävde ett eldupphör och att våldet mot civila skulle upphöra. I syfte att skydda civila bemyndigade säkerhetsrådet FN:s medlemsstater att vidta alla nödvändiga åtgärder och att upprätta en flygförbudszon över . Vidare förstärktes vapenembargot enligt resolution . Alla medlemsstater uppmanades att bistå när det gäller att genomföra dessa åtgärder. Som svar på en begäran från och för att skydda civila började , och att med stöd av FN-mandatet slå ut militära mål i . beslutade Nato att ta över hela ansvaret för den internationella militära insatsen. Natos bedömning är att insatsen bör fortsätta till dess att Gaddafiregimens kvarvarande styrkor kan utgöra ett hot mot civila, att NTC har kontroll över landet, att det inte längre finns ett behov av Natos insats, att humanitär hjälp kan nå behövande utan hinder samt att det finns ett brett regionalt och internationellt stöd för att avsluta insatsen. Nato väntas, i enlighet med gällande resolutioner i , förlänga den pågående internationella militära insatsen med från . Enligt regeringens proposition kommer dock Natos beslut sannolikt att innehålla en översynsklausul om att, om möjligt, avsluta insatsen tidigare. FN:s säkerhetsrådsresolutioner och 1973 utgör fortsatt grunden för det internationella engagemanget. Omvärlden står fortsatt enad i sitt stöd för säkerhetsrådsresolutionerna, i fördömandet av Gaddafiregimens övergrepp och i strävan att bistå det nya med att bygga en enad demokratisk rättsstat. Ett internationellt toppmöte om hölls i med ett brett internationellt deltagande. Toppmötet utmynnade i ett starkt stöd för det libyska folkets kamp för demokrati och för övergångsrådet NTC och dess planer för ett demokratiskt pluralistiskt . Parismötet bekräftade NTC () som den libyska statens och libyska folkets legitima representant. Libyska och internationella deltagare underströk den viktiga roll FN, med utgångspunkt från libyska prioriteringar och ägarskap, förväntas spela för att koordinera internationellt stöd under övergångsfasen och återuppbyggnaden av landet. Deltagarna betonade vikten av att tillgångar som frysts av frigörs. Företrädarna för NTC konstaterade vid mötet i att det fortfarande fanns behov av militärt stöd eftersom NTC ännu inte kontrollerade hela landet och Gaddafi inte fullständigt hade besegrats. Det råder stor internationell enighet om att FN ska vara ledande i och samordna postkonfliktplaneringen och dess genomförande. FN:s planeringsprocess utgår från principer om nationellt ägarskap, skyndsamma stödinsatser och en effektiv samordning av det internationella stödet. antog en resolution, som åberopar resolutionerna och 1973, om att upprätta en civil FN-mission till stöd för (UN Support Mission in , UNSMIL). Missionen ska fortsätta planeringsarbetet och dialogen med NTC och det civila samhället om FN:s och det internationella samfundets stöd för det nya . Missionen syftar till att stödja nationella ansträngningar för att upprätta allmän säkerhet och ordning, genomföra politisk dialog, främja nationell försoning, förbereda konstitutionella reformer och val, stärka offentliga och rättsvårdande myndigheter, värna mänskliga rättigheter, vidta åtgärder för ekonomisk återhämtning och samordna det internationella stödet till det nya . Europeiska unionen har upprätthållit ett enigt politiskt och ekonomiskt tryck på Gaddafiregimen. EU har, efter samråd med NTC, föreslagit bistånd, stöd för att återupprätta säkerheten, återuppbygga ekonomin och utveckla demokratin. EU undersöker möjligheterna att stödja institutionsbyggande med fokus på reformer av säkerhetssektorn och uppbyggnad av rättssektorn. Ett betydande humanitärt stöd, , har också betalats ut av genom European Commission Humanitarian and Civil Protection (Echo). Svenskt humanitärt stöd till och angränsande länder uppgår till . Medlen har främst gått till Rödakorsrörelsen, FN-organ och andra humanitära aktörers arbete för att bistå med skydd, livsmedel, vatten och sanitet, sjukvård och humanitär evakuering. bidrar även till den långsiktiga utvecklingen i genom sina stora basbidrag till FN-systemet. () har i enlighet med resolution initierat en förundersökning om möjliga folkrättsbrott i . ICC beslutade att utfärda arresteringsorder för , hans son samt chefen för regimens säkerhetstjänster , som misstänks vara "de främst ansvariga" för brott mot mänskligheten i . Åklagarens fortsatta undersökning omfattar även krigsförbrytelser. för mänskliga rättigheter () har inrättat en oberoende internationell som har genomfört en resa till landet. I dess preliminära rapport finns uppgifter om summariska avrättningar, förtryck av befolkningen och försvinnanden utförda av Gaddafiregimen. FN:s Högkommissarie för mänskliga rättigheter har uttryckt stor oro för våldet mot civila inklusive den systematiska användningen av sexuellt våld mot kvinnor. Det svenska deltagandet i den internationella militära insatsen i har varit föremål för ställningstagande genom proposition 2010/11:111 (bet. 2010/11:UFöU3, rskr. 2010/11:207) och proposition 2010/11:127 (bet. 2010/11:UFöU4, rskr 2010/11:308). biföll regeringens förslag och medgav att regeringen ställde en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande i för att delta i den internationella militära insatsen i enlighet med beslut i . deltar i den Natoledda insatsen i . Det nuvarande svenska bidraget består av en väpnad styrka med högst fem stridsflygplan av typ JAS 39 , samt stödresurser. I den nu aktuella propositionen (prop. 2011/12:5) konstaterar regeringen att planens kapacitet och förmåga till spaning har mötts av uppskattning. I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka på högst 250 personer till förfogande i för fortsatt deltagande i den internationella militära insatsen i i enlighet med beslut i säkerhetsråd. Fortsatt svenskt deltagande sker under förutsättning att Nato fattar beslut om en förlängning av insatsen. Om Nato fattar beslut om en förlängning av insatsen inleds det fortsatta svenska deltagandet i insatsen . Det planerade svenska bidraget utgörs av flygstridskrafter och stödresurser. Vidare föreslås att det ska finnas möjlighet att bidra med resurser för informationsoperationer. Sammantaget handlar det om ett svenskt bidrag om totalt ca 140 personer. Om behov uppstår ska styrkan kunna förstärkas tillfälligt. Vidare föreslår regeringen att beslutar att motionstiden förkortas mot bakgrund av det brådskande behovet av ett beslut för att insatsen ska kunna fortsätta utan avbrott. I propositionen redogör regeringen för den senaste utvecklingen i och för det internationella samfundets, FN:s, Natos och EU:s engagemang. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga mandat, den politiska, humanitära och militära utvecklingen samt redovisar sina överväganden för det fortsatta svenska deltagandet i den militära insatsen. yrkar i kommittémotion 2011/12:U3 avslag på proposition 2011/12:5. I motionen anges att den militära insatsen i huvudsak redan har uppnått sitt syfte. Partiet menar att i stället för ett fortsatt deltagande i den militära insatsen bör satsa på humanitärt bistånd samt stöd till uppbyggnaden av libyska institutioner och myndigheter. föreslår i kommittémotion 2011/12:U2 avslag på proposition 2011/12:5. Partiet är kritiskt till hur Nato har genomfört den militära insatsen. I motionen ifrågasätts den folkrättsliga grunden för det svenska deltagandet i den internationella militära insatsen i . Mot bl.a. denna bakgrund anser att det svenska militära deltagandet bör avvecklas till förmån för humanitära insatser på plats samt för att bistå dem som flytt sedan oroligheterna utbröt. föreslår i kommittémotion 2011/12:U1 avslag på proposition 2011/12:5 och anser att ska göra ett tillkännagivande till regeringen om att de ytterligare som, enligt propositionen, beräknas för den svenska militära insatsen i i stället ska användas för att öka den svenska humanitära insatsen med anledning av situationen i . Utskottets förslag i korthet Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att medge att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande i för fortsatt deltagande i den internationella militära insatsen i i enlighet med beslut i . Fortsatt svenskt deltagande sker under förutsättning att Nato fattar beslut om en förlängning av insatsen. Jämför reservationerna 1 (MP), 2 (SD) och 3 (V). Utskottet erinrar inledningsvis om att antagit resolutionerna och 1973 om situationen i . FN har därmed det yttersta ansvaret för den internationella militära insatsen i . Genom resolution , som antogs , slog säkerhetsrådet fast att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet. krävde ett eldupphör och att våldet mot civila skulle upphöra. I syfte att skydda civila bemyndigade säkerhetsrådet FN:s medlemsstater att vidta alla nödvändiga åtgärder och att upprätta en flygförbudszon över . Vidare förstärktes det vapenembargo som införts genom resolution . Alla medlemsstater uppmanades att bistå när det gäller att genomföra dessa åtgärder. FN:s säkerhetsrådsresolutioner och 1973 utgör grunden för det internationella engagemanget. Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet ansåg i betänkande 2010/11:UFöU3 och i betänkande 2010/11:UFöU4 att ska bidra till den militära insatsen i syfte att verkställa resolution . Utskottet konstaterar att har auktoriserat den internationella militära insatsen i genom beslut i enlighet med kapitel VII, vilket innebär att man i insatsen får använda alla nödvändiga medel för att fullgöra sina uppgifter, inklusive våld som går utöver självförsvar. I den nu aktuella propositionen konstaterar regeringen att omvärlden står fortsatt enad i sitt stöd för säkerhetsrådsresolutionerna, i fördömandet av Gaddafiregimens övergrepp och i strävan att bistå det nya med att bygga en enad demokratisk rättsstat. Militära, humanitära och politiska aspekter på den rådande situationen i beskrivs i propositionen. Vidare belyser propositionen hur situationen har förändrats sedan riksdagsbeslutet . NTC () har kontroll över nästan hela landet, inklusive huvudstaden . Säkerhetsläget är dock alltjämt skört i vissa delar. I samband med det internationella toppmötet om som hölls i konstaterade företrädarna för NTC att det fortsatt finns behov av militärt stöd. Enligt propositionen är Gaddafitrogna styrkor fortfarande närvarande i vissa områden i , och att dessa utgör ett fortsatt hot mot civila. Propositionen hänvisar till att Nato har meddelat att behovet av flygspaning, som den svenska insatsen tillhandahåller, är fortsatt stort. På grundval av de behov som identifierats utifrån säkerhetsrådsresolutionens mandat förespråkar regeringen i propositionen att , under förutsättning att Nato fattar beslut om en förlängning av insatsen, ställer högst fem flygplan av typ JAS 39 och tillhörande stödresurser för bl.a. flygtankning till förfogande för flygspaning. Flygspaningsinsatserna syftar till att ge stöd för genomförande av 1973 i dess helhet. Stridsinsatser mot markmål kommer inte att genomföras. Vidare avser att fortsätta att bidra med resurser för informationsoperationer om ca 10 personer. Sammantaget handlar det om ett bidrag om cirka 140 personer. Utskottet delar regeringens bedömning om att den militära insatsen har bidragit till att skydda civila samt att den har möjliggjort för det libyska folket att påbörja återuppbyggnaden av . Som utskottet framhöll i betänkande 2010/11:UFöU3 och i betänkande 2010/11:UFöU4 måste långsiktigt stöd lämnas efter konflikten för att främja demokrati, mänskliga rättigheter, social och ekonomisk utveckling, god samhällsstyrning samt rättsstatsprincipen. Utskottet fäster stor vikt vid FN:s diplomatiska ansträngningar och understryker behovet av att förbereda stöd till även när det gäller demokratisk utveckling och statsbyggande . Utskottet välkomnar breda engagemang för att bidra till en fredlig utveckling i . Utskottet konstaterar att NTC:s ordförande har aviserat att en interimsregering med bred bas ska bildas för att bygga det nya . Enligt 15 kap. 16 § regeringsformen får en svensk väpnad styrka sändas till ett annat land om medger det, om det är medgivet i en lag som anger förutsättningarna för åtgärden eller om skyldigheten följer av en internationell överenskommelse som har godkänt. I detta fall saknas ett bemyndigande för regeringen, och kan inte anses tidigare ha godkänt en internationell överenskommelse som skyldigheten följer av. Därför krävs medgivande för att en svensk väpnad styrka ska kunna delta i den internationella militära insatsen. Utskottet framhåller betydelsen av att svensk militär personal som deltar i insatsen ges tydliga och klara riktlinjer och insatsregler. Utskottet vill betona att insatsreglerna bör utformas så att gränserna för militär våldsanvändning blir tydliga för personal som deltar i insatsen. Att ger regeringen bemyndigande att sända en svensk väpnad trupp på uppdrag i ett annat land är ett beslut som innebär ett betydande ansvar. tragiska erfarenheter har visat att förluster i människoliv i samband med fredsfrämjande uppdrag och krishanteringsinsatser inte kan uteslutas. Utskottet konstaterar att det är Försvarsmaktens uppgift att göra en hot- och riskbedömning för de insatser som utförs och vidta nödvändiga åtgärder med ledning av dessa bedömningar. Betydelsen av att styrkan har tillgång till kvalificerade sjukvårdsresurser understryks av utskottet. Utskottet delar regeringens uppfattning att det under försämrade säkerhetsförhållanden är viktigt att regeringen har möjlighet att snabbt och tillfälligt förstärka de militära insatser som genomför. Förstärkningen skulle i detta fall omfatta tillförsel av personal och materiel för undsättning och evakuering. En evakuerings- och förstärkningsinsats är till sin natur tillfällig och skyndsam och sker inom ramen för en redan pågående insats. En insats av detta slag måste även vara anpassad till den unika situationen. Detta gör att det är svårt att i förväg uppskatta omfattningen av och kostnaderna för en sådan insats. Utskottet konstaterar att ett behov av snabba förstärkningar inte kan uteslutas. Av det skälet är det viktigt att det på förhand finns en av beslutad marginal att ta i anspråk för förstärknings- eller evakueringsinsatser. Denna marginal ska dock inte vara större än nödvändigt i varje enskilt fall. Utskottet noterar att det aktuella väpnade bidraget beräknas uppgå till ca 140 personer, medan den begärda personalramen är högst 250 personer. Utskottet förutsätter att , genom berörda utskott eller kammaren, får information om en förstärknings- eller evakueringsinsats behöver göras. Utskottet understryker att i den internationella militära insatsen i aktivt ska verka för genomförandet av FN:s säkerhetsrådsresolutioner (2000) om kvinnor, fred och säkerhet, 1612 (2005) om barn i väpnade konflikter, 1820 (2008) om sexuellt våld i väpnade konflikter samt 1888 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet. Regeringen beräknar att kostnaden för det svenska militära bidraget totalt kommer att uppgå till högst , dvs. ytterligare jämfört med beräkningen i regeringens proposition Fortsatt svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i (prop. 2010/11:127). Kostnaderna ska belasta anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. har anvisat 2 under anslaget (prop. 2010/11:1 utg.omr. 6, bet. 2010/11:FöU1, rskr. 2010/11:103). Därtill har anslaget ett ingående anslagssparande om . Regeringen bedömer att kostnaderna för den nu aktuella insatsen ryms inom ramen för anvisade medel på anslaget. Regeringen bedömer även att eventuella merkostnader för en förstärkning eller evakuering ryms inom ramen för befintligt anslag. Mot ovanstående bakgrund och under förutsättning att det finns ett mandat för styrkan, enligt beslut i , föreslår det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet att bifaller proposition 2011/12:5 och avstyrker motionerna 2011/12:U1, 2011/12:U2 och 2011/12:U3. Utskottet förordar därmed att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka på högst 250 personer till förfogande i för fortsatt deltagande i den internationella militära insatsen i i enlighet med beslut i . Under förutsättning att Nato fattar beslut om en förlängning av insatsen kommer det fortsatta svenska deltagandet att inledas . Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. Fortsatt svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:U3 och avslår proposition 2011/12:5 och motionerna 2011/12:U1 och 2011/12:U2. säkerhetsråd antog resolution i enlighet med kapitel VII i . I resolutionen slog säkerhetsrådet fast att situationen i krävde ett eldupphör och att våldet mot civila skulle upphöra. I syfte att skydda civila bemyndigade säkerhetsrådet FN:s medlemsstater att vidta alla nödvändiga åtgärder och att upprätta en flygförbudszon över . Alla medlemsstater uppmanades att bistå när det gällde att genomföra flygförbudszonen och införandet av ett vapenembargo, enligt resolution . Det var för en självklarhet att stödja världssamfundets agerande. Tillsammans med regeringen och Socialdemokraterna gjorde bedömningen att skulle bidra till den internationella militära insatsen i för att upprätthålla en flygförbudszon över och skydda civila, den insats som haft bemyndigande från i snart (prop. 2010/11:111 och 2010/11:127). Enligt de flesta bedömare har den militära insatsen i huvudsak uppfyllt sitt syfte. Situationen i är radikalt annorlunda nu när Gaddafi lämnat makten och hotet mot civila därmed minskat betydligt. Den internationella insatsen går mot sitt slut. Enligt Natos bedömning råder en relativt god säkerhetssituation i många städer och mindre samhällen, men Gaddafitrogna styrkor är alltjämt aktiva i vissa områden. Från sida menar vi att måste göra en självständig bedömning av insatsens olika komponenter. I den situation som råder nu är det inte tydligt att bäst bistår det libyska folket genom att fortsätta ställa svenska stridsflygplan till insatsens förfogande. Att Nato ber om fortsatt svenskt deltagande får inte vara den enda bedömningsgrunden. Då redan tidigare tagit hem sina stridsflygplan finns det god anledning att även tar hem sina stridsflygplan och skiftar fokus, från militärt till humanitärt. är, av tradition, en supermakt på humanitärt bistånd och stöd till demokratiuppbyggnad, men en relativt liten spelare i militära sammanhang. I och med att svarade positivt på Natos förfrågan om att ställa militära flygstridskrafter till insatsens förfogande har fokus på diplomatiskt och humanitärt stöd till och angränsande länder begränsats. Enligt regeringens redovisning har bidragit med ca . Medlen har främst gått till Rödakorsrörelsen, FN-organ och andra humanitära aktörers arbete för att bistå med skydd, livsmedel, vatten och sanitet, sjukvård och humanitär evakuering. menar att i stället för militära insatser bör satsa på humanitärt bistånd och stöd till uppbyggnaden av libyska institutioner och myndigheter. Fortsatt svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen.