bet · GZ01FiU1 · 2011-11-15 00:00:00 — Den del av utdelningen som överstiger gränsbeloppet och takbeloppet ska beskattas på samma sätt som gäller för kapitalvinstbeskattningen, dvs. till i inkomstslaget kapital. Ett tillägg föreslås också i takregeln för beskattning av kapitalvinster i inkomstslaget tjänst som klargör hur begreppet närstående ska tillämpas vid fördelningen av tjänstebeskattat belopp. De tre återstående förslagen till lagändringar syftar till att motverka s.k. skatteupplägg. För att motverka skatteupplägg med hjälp av förenklingsregeln föreslår regeringen att en person som äger andelar i flera företag ska få beräkna årets gränsbelopp enligt förenklingsregeln för andelar i endast ett av företagen. För att motverka upplägg med icke varaktiga tillskott föreslås att underlaget för årets gränsbelopp ska minskas med tillskott som gjorts i annat syfte än att varaktigt tillföra kapital till företaget. Underlaget ska även minskas med anskaffningsutgiften för andelen till den del sådant tillskott, direkt eller indirekt, har ökat värdet på andelen. Slutligen föreslås att om en andel i ett företag ägts under del av det år som löneunderlaget avser, ska bara ersättning som betalats ut räknas med i det lönebaserade utrymmet för andelen. Detta för att motverka att andelsägare ska erhålla högre gränsbelopp på grund av att löneunderlag utnyttjas dubbelt. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . En höjning av schablonbeloppet till två och tre fjärdedels inkomstbasbelopp beräknas minska skatteintäkterna 2012 med ca . Förslaget om en takregel för utdelning bedöms försvaga de offentliga finanserna med ca . Förslaget om att begränsa tillämpningen av förenklingsregeln beräknas öka skatteintäkterna med ca . avvisar i motionerna Fi243 yrkande 2 i denna del och Sf281 yrkande 4 i denna del regeringens förslag till höjt schablonbelopp i den s.k. förenklingsregeln och införandet av en ny takregel för beskattning av utdelning i inkomstslaget tjänst. Enligt motionärerna behövs en översyn av reglerna innan eventuella förenklingar genomförs. anför att villkoren för att starta, driva och utveckla företag har stärkts genom åtgärder på flera olika politikområden sedan regeringsskiftet . På skatteområdet har flera skattesänkningar genomförts för företag som lagändringar har vidtagits i syfte att stoppa avancerad skatteplanering. För fåmansföretag har en rad förbättringar i 3:12-reglerna gjorts. Det finns nu anledning att ytterligare stimulera nyföretagande och förenkla för ägarna av de mindre fåmansföretagen. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens förslag till förbättringar och förenklingar för de företagare som omfattas av 3:12-reglerna. Utskottet välkomnar givetvis också de förslag till lagändringar som syftar till att motverka vissa skatteupplägg. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker motionsyrkandena. Regeringen föreslår att räntesatsen för positiv räntefördelning höjs från statslåneräntan ökad till statslåneräntan ökad . Ändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången på beskattningsår som påbörjas efter detta datum. En höjning av räntefördelningsräntan innebär att inkomster flyttas från dubbelbeskattad inkomst av näringsverksamhet till enkelbeskattad inkomst av kapital. minskar pensionsutbetalningarna något eftersom kapitalinkomster inte är socialförmånsgrundande. Förslaget beräknas kosta . avvisar i motionerna Fi243 yrkande 2 i denna del och Sf281 yrkande 4 i denna del regeringens förslag till höjd räntefördelningsränta. För att de föreslagna ändringarna i 3:12-reglerna inte ska leda till att balansen i beskattningen av delägare i fåmansföretag och enskilda näringsidkare förskjuts bör räntesatsen för positiv räntefördelning höjas. Utskottet anser att den föreslagna räntehöjningen på är väl avvägd i förhållande till ändringarna i 3:12-reglerna. Utskottet tillstyrker således propositionen i denna del och avstyrker motionerna. Skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet Regeringen föreslår att det införs en skattereduktion för penninggåvor till ideell verkamhet. Skattereduktionen medges , dock högst för ett beskattningsår. Varje gåva ska vara och årets sammanlagda gåvor får inte understiga . Förmån av lämnad gåva och gåvor som utdelningsbeskattas ska berättiga till skattereduktion. Rätt till skattereduktion har en fysisk person som vid beskattningsårets utgång har fyllt och är obegränsat skattskyldig under beskattningsåret. Också de som är begränsat skattskyldiga enligt 3 kap. 18 § första stycket 1, 2 eller 3 inkomstskattelagen har rätt till skattereduktion om deras överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvsinkomster i . Dödsbon har endast rätt till skattereduktion för gåvor som lämnats före dödsfallet. Regeringen föreslår att det ska finnas två tillgängliga ändamål, nämligen att främja vetenskaplig forskning och att bedriva hjälpverksamhet bland behövande. Skattereduktion ges endast för gåvor som lämnats till gåvomottagare som godkänts av utifrån på förhand fastställda kriterier. En svensk stiftelse, en svensk ideell förening eller ett svenskt registrerat trossamfund (som uppfyller kraven för beskattning enligt 7 kap. 3, 7 eller 14 § IL) ska godkännas som gåvomottagare under den grundläggande förutsättningen att den har som ändamål att bedriva hjälpverksamhet bland behövande eller att främja vetenskaplig forskning eller helt eller delvis bedriver sådan verksamhet. Som gåvomottagare ska också godkännas utländska motsvarigheter till sådana svenska stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund som kan bli godkända gåvomottagare, under förutsättning att de hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i en stat med vilken har ingått ett skatteavtal som innehåller en artikel om informationsutbyte eller ett avtal om informationsutbyte i skatteärenden. För att den sökande ska kunna godkännas som gåvomottagare gäller dessutom att ett skriftligt åtagande att lämna kontrolluppgifter om gåvor ska ha kommit in till . Den som ansöker om att bli godkänd gåvomottagare ska betala en ansökningsavgift och godkända gåvomottagare ska betala årsavgift. De nya reglerna föreslås träda i kraft . Skattereduktionen för gåvor kommer att medföra att får ökade kostnader för hanteringen av dels frågor om godkännande av gåvomottagare, dels själva skattereduktionen som sådan. Därutöver tillkommer kostnader för systemanpassningar, anpassning av blanketter och broschyrer samt andra informationsinsatser. kostnader för hanteringen av ansökningar om godkännande kan uppskattas till , vilket beräknas motsvara uttaget av ansöknings- och årsavgifter. kostnader i övrigt uppskattas till i engångskostnader och i årliga kostnader. Skattereduktionen beräknas försvaga de offentliga finanserna genom minskade skatteintäkter med sammanlagt 2012 och . I Socialdemokraternas motion Fi240 yrkandena 68, 10, 12 och 13 avvisar motionärerna regeringens förslag. De vill inte att offentligt stöd till föreningsliv, sociala verksamheter och forskning ska ersättas av privat finansiering via gåvor. Prioriteringar av stöd och bidrag med skattemedel ska avgöras av demokratiskt valda organ och deras representanter. Förslaget avvisas även i motionerna Sk361 yrkande 5 av m.fl. (S) och Kr297 yrkande 22 av m.fl. (S). Också i motion Fi241 yrkande 23 i denna del avvisas förslaget. Motionärerna anser att förslaget är olyckligt utformat eftersom avdragsrätten är begränsad till de organisationer som bedriver hjälpverksamhet och därmed inte gäller andra organisationer, såsom idrottsföreningar och rättighets- eller miljöorganisationer. Motionärerna är också oroliga för att följden kan bli att föreningsstödet dras ned . Även i motion Fi243 yrkande 2 i denna del avvisas förslaget. Motionärerna anser att det är mycket bättre att satsa pengar på den offentliga välfärden, som vi alla är med och bestämmer över och som fördelas efter behov. Utskottet anför att en stark och livaktig ideell sektor är av stor betydelse för samhällslivet och demokratin. Fler aktörer och bättre villkor för ideella organisationer att driva verksamhet innebär fler valmöjligheter för människor. Den ideella sektorn bedriver betydelsefull verksamhet inom t.ex. kulturlivet, idrotten, folkbildningen, det sociala området, utvecklingspolitiken och genom trossamfunden. Att den ideella sektorn anses som värdefull ur samhällelig synvinkel har kommit till uttryck bl.a. genom olika former av offentligfinansierade stöd och bidrag men även genom de särskilda skatteregler som finns för beskattning av vissa typer av ideell verksamhet. Den ideella sektorn har således bedömts ha ett egenvärde när det gäller demokrati och social välfärd. Den ideella sektorns beroende av finansiering från den offentliga sektorn kan i vissa fall minska dess självständighet i förhållande till det allmänna. Utskottet anser att det finns goda skäl att underlätta för den ideella sektorn att samla in medel från andra aktörer. En stimulans för privatpersoner att lämna gåvor till denna sektor kommer att stärka den ideella sektorn och öka dess självständighet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionerna. Utskottet noterar att förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:000) bör justeras i visst hänseende. Lättnadsreglernas tillämpning på oäkta bostadsföretag Regeringen föreslår att tillämpningen av lättnadsreglerna i förhållande till s.k. oäkta bostadsföretag förlängs t.o.m. utgången av 2015. Kostnaderna beräknas uppgå till 2012. tillstyrker regeringens förslag om en förlängning av lättnadsreglernas tillämpning på oäkta bostadsföretag. Höjt schablonavdrag vid andrahandsuthyrning av bostäder Schablonavdraget vid upplåtelse av privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyresrätt höjs från till fr.o.m. . Av förenklingsskäl gäller höjningen även schablonavdraget vid försäljning av produkter från den egna bostaden. Lagändringen träder i kraft . Förslaget beräknas ge upphov till ett skattebortfall på . föreslår i motion Fi242 yrkande 4 delvis att det ska vara skattefritt att hyra ut halva sin bostad till studenter. Även inkomster från andrahandsuthyrning av hela bostaden bör undantas från beskattning om bostaden hyrs ut till unga studerande. I motion Fi243 yrkande 2 delvis avvisas regeringens förslag om höjt schablonavdrag vid andrahandsuthyrning. Motionärerna vill i stället satsa på nyproduktion av miljövänliga hyresrätter. Utskottet anför att förbättrade villkor för andrahandsuthyrning av bostäder bör kunna stimulera utbudet av bostäder på andrahandsmarknaden och tillstyrker regeringens förslag. Utskottet avstyrker motionerna. I motion Fi241 yrkande 23 delvis anförs att bristen på studentbostäder och höga kostnader för den som fått en sådan bostad är allvarliga problem som drabbar tusentals studenter . Motionärerna vill att alla som bor i studentkorridor ska få sänkt hyra och föreslår att varje studentkorridor beskattas som en bostad. Det är inte rimligt, menar motionärerna, att ett rum i en studentkorridor ska beskattas på samma sätt som en hyreslägenhet. Ett liknande yrkande framförs i motion Fi243 yrkande 2 delvis. I sistnämnda motion framhålls också vikten av skattemässig neutralitet mellan olika boendeformer. Motionärerna, som anser att hyresrätten är missgynnad, vill därför ta bort fastighetsskatten på hyresfastigheter. Därigenom skulle boendekostnaderna för hyresgästerna kunna sänkas. I motion Fi243 yrkande 2 delvis föreslås att villor med taxeringsvärden på eller mer, utöver fastighetsavgiften ska beskattas av den del av taxeringsvärdet som överstiger . Enligt motionärerna skulle detta innebära att av småhusen får höjd skatt jämfört med dagens regler. Vidare föreslås att begränsningsregeln i fastighetsskatten ska utvidgas till att omfatta alla. Ingen kommer därmed att betala av sin inkomst i fastighetsskatt, inklusive den s.k. kommunala fastighetsavgiften. Motionärerna anser också att möjligheten till uppskov med kapitalvinsten vid försäljning av en bostad ska tas bort. I ett första steg föreslås att taket för uppskovsbelopp sänks till . När det gäller motionsförslagen om olika ändringar i beskattningen av boendet framhåller utskottet att de målsättningar som har formulerats för bostadspolitiken bl.a. utgår från att det är viktigt med en mångfald av boendeformer. Flera av de skatteförändringar för bostadssektorn som har beslutats sedan regeringsskiftet har förbättrat de boendes skattemässiga situation. Fastighetsskatteuttaget för egnahem, bostadsrätter, kooperativa hyresrätter och andra hyresrätter har sänkts. Det ska också nämnas att åtgärder för att främja hyresrättens ställning ingår i regeringens reformambitioner. En första grund för detta har lagts genom reformeringen av hyressättningssystemet som gjordes i bred enighet med parterna. förslag om ett högre årligt skatteuttag för vissa egnahem innebär åtminstone delvis en återgång till det tidigare systemet med ett högt löpande skatteuttag av vissa bostäder i storstadsområden och andra områden där fastighetspriserna är höga. För dem som skulle drabbas av den föreslagna skärpningen uppstår, utöver det högre skatteuttaget, samma problematik med oförutsebarhet som var kännetecknande för den tidigare statliga fastighetsskatten på boendet. Dessutom kan utformningen av förslaget ses som ett första steg till ett återinförande av den tidigare fastighetsskatten, något som skulle drabba betydligt fler personer än de som äger villor med taxeringsvärden som överstiger . Utskottet vill inte medverka till en sådan omläggning som motionärerna förespråkar. Taket för uppskov med beskattning av kapitalvinst vid försäljning av privatbostad sänktes . Utskottet är inte berett att nu förorda ytterligare sänkningar. När det gäller frågan om fastighetsavgiften för hyreshus med studentbostäder beräknas denna som för andra hyreshus utifrån antalet bostadslägenheter. Vad som menas med bostadslägenhet knyter an till definitionen av bostadslägenhet i jordabalken, och därför behövs inte någon egen definition för att ta ut fastighetsavgift, vilket skulle kunna skapa särskilda gränsdragningsproblem vid tillämpningen av skattereglerna. I många fall torde dessutom fastighetsavgiften för hyreshus med studentbostäder komma att bestämmas till ett lägre belopp än nuvarande per bostadslägenhet, eftersom avgiften är begränsad till som högst av hyreshusets taxeringsvärde. Den generellt sänkta beskattningen av bostäder i hyreshus får på detta sätt genomslag även för hyreshus med studentbostäder. Det ska också tilläggas att förslaget i budgetpropositionen om höjt schablonavdrag vid andrahandsuthyrning bl.a. syftar till att stimulera utbudet av bostäder till studenter. Utskottet anser att motionärernas förslag om olika förändringar i boendebeskattningen ska avslås av . Skatt på förmögenhet, arv och gåva I motion Fi243 yrkande 2 delvis föreslås att förmögenhetsskatt och arvskatt återinförs . Enligt motionen bör arvsskatt betalas av dödsboet innan arvet skiftas. Utgångspunkten ska vara att arv mellan makar och sambor undantas liksom näringstillgångar vid företagsövertagande. Arvsskatt bör enligt en preliminär bedömning kunna tas ut av kvarlåtenskapen efter ett grundavdrag på . För att undvika skatteundandragande bör det införas en skatt på gåvor. Den närmare utformningen av såväl förmögenhetsskatten som arvs- och gåvoskatten bör noggrant utredas. Utskottet tar starkt avstånd från förslag om ett återinförande av förmögenhetsskatten. En av de viktigaste åtgärderna för att främja tillgången på kapital, inte minst för de mindre företagen, är beslutet att slopa förmögenhetsskatten. Därmed försvann en skatt som till följd av oenhetliga värderingsregler och många undantag även skapade kryphål som uppmuntrade till skatteplanering och orationella transaktioner. konstaterade i betänkandet Våra skatter (SOU 2002:47) att den smala basen för förmögenhetsskatten till följd av många undantag och nedsättningar skapade starka incitament till rent skattebetingade beslut hos hushåll och i företag, såväl legala som illegala. Därigenom utvecklades skatten till att för många bli närmast frivillig som den genom sitt sätt att verka skadade samhällsekonomin. De regler som syftade till att lyfta bort arbetande kapital i företag från förmögenhetsskatten gav upphov till besvärliga gränsdragningsproblem. Kapital som i själva verket var avsett för näringsverksamheten riskerade att bli behandlat som ägarens privata kapitalplacering vid förmögenhetsbeskattningen. Detta kunde bli påtagligt hämmande vid tillfällen då likviditeten i ett litet företag var högre än vanligt, t.ex. till följd av omstruktureringar. Någon tillfredsställande lösning för att komma till rätta med den typen av gränsdragningsproblem hade det inte varit möjligt att åstadkomma, eftersom det alltid måste till bedömningar i varje enskilt fall där och den skattskyldige kunde ha olika uppfattningar. Förmögenhetsskatten gav även upphov till problem för boende i egnahem med snabbt stigande taxeringsvärden, inte minst för personer som betalat av sina småhus och därför måste börja betala förmögenhetsskatt. Även arvs- och gåvoskatten var starkt kritiserad innan den avskaffades helt . Det handlade om olikheter i värderingen av aktier vid arvs- och gåvobeskattningen som medförde att bolag av skatteskäl flyttat från börsens A-lista till O-listan. Uttaget av arvs- och gåvoskatt i samband med generationsövergångar i småföretag skapade stora problem. Kritiken gällde också möjligheterna till skatteplanering. Genom skatternas konstruktion och värderingsreglerna i lagen om arvsskatt och gåvoskatt var möjligheterna att på lagligt sätt minska arvs- och gåvoskatten omfattande. Därtill kom att skatterna var relativt kostsamma att administrera. Att möta kritiken mot arvs- och gåvobeskattningen med ändrade regler ansågs inte möjligt. Mot denna bakgrund beslutade ett enigt skatteutskott att tillstyrka den dåvarande regeringens förslag om att avskaffa såväl arvsskatten som gåvoskatten. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan och tar följaktligen avstånd även från motionsförslaget om att återinföra någon form av arvs- och gåvoskatt. Utskottet avstyrker motionen. I Socialdemokraternas motion Fi240 yrkande 27 förordas ett riskkapitalavdrag för den som investerar i ett nystartat företag. Avdrag ska kunna göras av det investerade beloppet, dock maximalt per person och år. För budgetåret vill motionärerna avsätta för ändamålet. beslutade regeringen om direktiv till en utredning som ska se över beskattningen av bolag för att beskattningen ska kunna utformas så att företagande, investeringar och sysselsättning gynnas (dir. 2011:1). Utredningen har tagit namnet . Kommittén ska bl.a. undersöka olika möjligheter att minska beskattningen av riskkapital i bolagssektorn och därmed göra villkoren mer lika för investeringar som finansieras med eget kapital respektive lånat kapital. ska kommittén i ett första delbetänkande lämna förslag till skatteincitament för att stimulera tillgången på riskvilligt kapital. Utskottet konstaterar att det ligger inom ramen för det pågående utredningsarbetet att undersöka olika möjligheter att minska beskattningen av riskkapital i bolagssektorn. Resultatet av utredningens arbete ska självfallet avvaktas innan fattar något beslut i frågor som rör riskkapitalavdrag. Utskottet avstyrker motionen. Utökad avdragsrätt för företags utgifter för forskning och utveckling m.m. Regeringen föreslår att utgifter för forskning och utveckling som har eller kan antas få betydelse för den huvudsakliga näringsverksamheten eller verksamheten i övrigt ska dras av. Förslaget innebär att bestämmelsen om avdrag för forskning och utveckling (16 kap. 9 § IL) justeras så att det klart framgår att avdrag ska göras inte bara för forskning och utveckling som i enlighet med nuvarande rättstillämpning har eller kan antas få betydelse för den huvudsakliga näringsverksamheten, utan också för forskning och utveckling som har eller kan antas få betydelse för verksamheten i övrigt. som forskning och utveckling som har samband med företagets kärnverksamhet alltjämt berättigar till avdrag kommer bestämmelsen att omfatta även annan forskning och utveckling om företaget har ett rimligt intresse av den, vid en helhetsbedömning som beaktar alla aspekter av företagets verksamhet. Lagändringen föreslås träda i kraft och tillämpas första gången på utgifter som är hänförliga till tiden efter . De ökade avdragsmöjligheterna bedöms leda till att de offentliga finanserna försvagas med ca . I motion Fi243 yrkande 2 delvis avvisas regeringens förslag till utökade avdragsmöjligheter för forskning och utveckling. I samma motion föreslås en höjning av bolagsskatten till , vilket beräknas öka budgetens inkomstsida med 2012, och med 8 miljarder respektive . Enligt motionärerna ligger den s.k. effektiva genomsnittliga bolagsskatten lägre än i de flesta länder i , vilket beror på att den svenska företagsbeskattningen medger generösa möjligheter till överavskrivningar, avsättning till periodiseringsfonder m.m. Bland de förändringar på utgiftssidan som partiet i samma motion föreslår inom ramen för en sådan åtgärd finns bl.a. ett förslag till skattereduktion för forskningssatsningar i företag med upp till 250 anställda med högst av företagets kostnader upp till ett tak på . Sistnämnda förslag finns också i motionerna Sf281 yrkande 3 (V) och N414 yrkande 3 (V). Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till en utökad avdragsrätt för företags utgifter för forskning och utveckling. Propositionens förslag i denna del tillstyrks således och motionsförslaget om att avvisa detsamma avstyrks. När det gäller de förslag om höjd bolagsskatt som finns i motion Fi243 yrkande 2 erinrar utskottet om att bolagsskatten och expansionsfondsskatten för småföretagen sänktes från till med hänvisning till att haft en högre bolagsskatt än EU-genomsnittet. Skattesänkningarna hade sin bakgrund i önskemålen att förbättra villkoren för lokalisering av företag till , för investeringar i och för redovisning av inkomster i och därmed att förstärka den svenska skattebasen. Det ska också nämnas att det i uppdrag ingår att ta fram förslag som breddar bolagsskattebasen för att bl.a. möjliggöra en sänkning av bolagsskatten. I kommitténs uppdrag ingår också att undersöka möjligheterna att införa skatteincitament för forskning och utveckling. Uppdraget i den delen ska redovisas . anser att senaste beslut om en sänkning av bolagsskattesatsen ska ligga fast i avvaktan på resultatet av det pågående utredningsarbetet i . förslag om höjd bolagsskatt och den skattereduktion som partiet vill finansiera inom ramen för en sådan åtgärd avstyrks. I motion Fi241 yrkande 23 i denna del finns ett förslag om slopad uttagsbeskattning av kooperativt ägda vindkraftverk för vilket partiet vill avsätta för nästa budgetår. Därutöver vill motionärerna tillsätta en utredning för att i första hand utreda begreppet marknadspris för kooperativ el som tillämpas vid uttagsbeskattningen och, alternativt, se över möjligheten att beräkna avdraget för utdelning på ett sätt som inte missgynnar vindkraftskooperativ. Utskottet avstyrker motionsyrkandet med hänvisning till sitt ställningstagande i skatteutskottets betänkande 2010/11:SkU22. Övriga inkomster krediteringar på skattekonto Inom inkomsttypen Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto redovisas stöd som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. Redovisningen syftar till att öka möjligheter att granska statens budget. I princip har alla skattekrediteringar som funnits tidigare upphört eller flyttats till budgetens utgiftssida. I fråga om vissa stödordningar är det skattetekniska och administrativa skäl som gör att de krediteras på stödmottagarnas skattekonto i stället för att hanteras via skattelagstiftningen. I budgetförslaget finns det två nedsättningar som utbetalas som krediteringar till skattekonton: sjöfartsstöd (inkomsttitel ) och nystartsjobb (inkomsttitel ).