bet · GY01TU25 · 2011-05-23 00:00:00 — 2010/11:TU25 Postservice och grundläggande betaltjänster Postservice och grundläggande betaltjänster I detta betänkande behandlar utskottet frågor om postservice och grundläggande betaltjänster med utgångspunkt i 14 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Utskottet avstyrker samtliga motionsförslag och hänvisar till gällande bestämmelser och till pågående arbete. Utskottet anser det viktigt att frågan om situationen för boende på landsbygden följs och förutsätter att regeringen och PTS bevakar frågan om samhällets behov av posttjänster och postservice av god kvalitet och hög tillgänglighet i hela landet. Beträffande grundläggande betaltjänster understryker utskottet betydelsen av att alla får tillgång till grundläggande betaltjänster och framhåller vikten av att utvecklingen på betaltjänstområdet följs. I betänkandet finns reservationer från Socialdemokraterna, och . Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2010/11:C311 av (KD) yrkandena 12, 13 och 21, 2010/11:T215 av och (båda M) och 2010/11:T401 av och (båda S). 2010/11:T271 av och (båda S), 2010/11:T335 av och (båda C), 2010/11:T360 av och (båda S), 2010/11:T404 av (S) och 2010/11:T406 av (S). Reservation 1 (S) 2010/11:T333 av m.fl. (M). Tillgång till grundläggande betaltjänster 2010/11:T245 av och (båda M), 2010/11:T262 av (S) och 2010/11:T348 av och (båda S). Reservation 2 (S, MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (C), i (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V) och (FP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 14 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Yrkandena behandlar vissa postfrågor såsom ansvar för postservice, fastighetsboxar och gemensamt porto inom samt grundläggande betaltjänster. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om statens ansvar för postservice. Utskottet anser det viktigt att frågan om situationen för boende på landsbygden följs och förutsätter att regeringen och PTS bevakar frågan om samhällets behov av posttjänster och postservice av god kvalitet och hög tillgänglighet i hela landet. Utskottet hänvisar vidare till de mål som tidigare lagt fast om postverksamheten. har det pågått en process inom EU som har haft som mål att skapa en inre marknad även för posttjänster som bl.a. innebär att de nationella postmonopolen skulle avskaffas. Det skulle ske gradvis och kontrollerat. I tre omgångar har detta skett genom bestämmelser i där man successivt har begränsat utrymmet för medlemsländerna att skydda de nationella postoperatörerna med lagstadgade monopol. I det senaste direktivet (och rådets direktiv /6/EG) föreskrivs att 16 av 27 medlemsländer ska ha upphävt sina postmonopol . Övriga 11 (främst länder i södra och östra ) har fått på sig att genomföra detta. Genom propositionen Ny postlag, som antagits av (prop. 2009/10:216, bet. 2009/10:TU19, rskr. 2009/10:378), införlivas och rådets direktiv /6/EG av om ändring av direktiv /67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster. Direktivet innebär att det monopoliserade området försvinner på den europeiska brevmarknaden. infördes således en ny postlag och en ny postförordning i (SFS 2010:1045 och SFS 2010:1049). Lagen har fått en helt annan struktur än den tidigare postlagen (1993:1684) och innehåller även andra bestämmelser än sådana som följer av postdirektivet. I propositionen understryker regeringen att den samhällsomfattande posttjänsten ska ha samma omfattning och kvalitet som . Enligt den nya lagen behöver någon tillhandahållare av den samhällsomfattande posttjänsten inte utses om tjänsten kan säkerställas på annat sätt och lagens krav på tjänsten uppfylls. Regeringen gör i propositionen bedömningen att det saknas behov av att finansiera den samhällsomfattande posttjänsten. Den nya lagen innehåller bestämmelser om att prissättningen av den samhällsomfattande posttjänsten ska vara öppen för insyn, icke-diskriminerande och kostnadsorienterad samt att den ska främja ett effektivt tillhandahållande av tjänsten. För den eller de som utsetts att tillhandahålla hela eller delar av den samhällsomfattande posttjänsten förtydligas postdirektivets krav på redovisning av tjänsterna. Vidare innehåller lagen vissa bestämmelser om tillgång till postal infrastruktur samt uttryckliga bestämmelser om att alla tillståndshavare ska ha förfaranden för att kunna hantera användarnas klagomål. Lagändringarna trädde i kraft . Regelverket ger Post-och () tydligare och mer långtgående befogenheter i tillsynen enligt postlagen, inte minst i vad som rör prissättning och redovisning. Med anledning av den nya postlagen omarbetade PTS Postens tillståndsvillkor och med stöd av den nya lagen beslutade PTS att utse Posten att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten. Posten har dock överklagat bl.a. detta beslut som är föremål för prövning i förvaltningsrätten. I sammanhanget kan även nämnas att PTS regleringsbrev fått i uppdrag att göra en uppföljning och analys rörande posttjänster med information om den faktiska och möjliga tillgängligheten till posttjänster i landets alla delar samt om konkurrenssituationen på olika delmarknader inom postområdet, särskilt i fråga om hinder för marknadstillträde och de åtgärder som myndigheten vidtagit och hur den nya regleringen på postområdet har påverkat utvecklingen på postmarknaden. Vidare skulle redovisas hur tillståndsvillkoret för postoperatörer har efterlevts, hur prisregleringen i 9 § postförordningen (2010:1049) har efterlevts samt arten och omfattningen av de klagomål från allmänheten som framförts till postoperatörer och till myndigheten. Uppdraget redovisas i rapporten och konkurrens 2011, Postmarknaden i (PTS-ER 2011:11). I rapporten konstaterar PTS att minskade volymer och en mycket begränsad konkurrens präglar den svenska postmarknaden. är postkunderna generellt nöjda med postservicen. fanns 33 postoperatörer med tillstånd att verka på den svenska marknaden. har en kraftig dominans och hanterar av alla försändelser. är den enda egentliga utmanaren med en andel på . Övriga postoperatörer hanterar sammanlagt av antalet försändelser. En ny aktör, Morgontidningsdistribution, försöker etablera sig på den viktiga marknaden för större sändningar genom att utnyttja sitt nätverk för utdelning av morgontidningar. PTS fortsätter att granska bl. Postens kostnader och prissättning, i syfte att säkerställa att Postens prissättning är kostnadsorienterad, icke-diskriminerande och öppen för insyn. Antalet brev som skickas i är fortfarande mycket stort, men fortsätter att minska stadigt. skickades totalt 2,87 miljarder försändelser. , 2000, var motsvarande siffra 3,42 miljarder. Användning av elektroniska kommunikationer är en viktig förklaring till de minskande volymerna. Antalet hushåll som bara får sin post två till och undantas från daglig utdelning har inte ökat. Från ca 1 600 hushåll är det 2009 totalt 958 hushåll som undantas. Personer med funktionsnedsättning och äldre personer i glesbygd garanteras postservice och grundläggande betaltjänster i anslutning till bostaden genom två särskilda upphandlingar. Vad gäller posttjänsterna omfattade upphandlingen totalt 1 517 hushåll. och (M) begär i motion 2010/11:T215 en översyn med syfte att utöka servicen på landsbygden. Motionärerna framför att man inom den befintliga lantbrevbärarservicen kan tillgodose boendes behov av morgontidningar på tider som är acceptabla och försörja boende med ytterligare tjänster såsom bank, post, böcker, apoteksvaror m.m. Motionärerna framhåller att en sådan verksamhet skulle kunna utvecklas på ett samhällsekonomiskt effektivt och lönsamt sätt. I motion 2010/11:T401 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om ändring av postlagen med innebörden att det längsta avståndet från en bostad eller ett verksamhetsställe till närmaste postlåda inte ska överstiga . Motionärerna anför att det blivit tydligt att flera hushåll i en by kan bli helt utan postlåda i byn och får hämta posten . Motionärerna hänvisar till PTS rapport i en kartläggning och bedömning av servicenivån samt tillämpning av PTS allmänna råd om utdelning av post (), där myndigheten förordar en komplettering i dagens reglering för att klargöra att ingen ska ha längre än till brevlådan. Motionärerna anför att regeringens vägran att genomföra PTS förslag med hänvisning till risken att skapa ett oflexibelt system är ett val att slå vakt om Posten AB:s resultat i stället för att slå vakt om de 6 500 hushåll i glesbygd som berörs. (KD) begär i motion 2010/11:C311 yrkande 12 ett tillkännagivande om att postlagstiftningen bör förtydligas så att det inte blir möjligt att i praktiken ha olika priser eller villkor för boende i stad respektive på landsbygd. Motionären anför att postens omstruktureringar med indragningar av lantbrevbärare och kontor innebär att en del hushåll kommer att få orimligt långt till sina brevlådor. Mot en extra avgift kan hushållen få posten hemskickad. Motionären anför därför att lagstiftningen måste förtydligas så att det inte blir möjligt att kringgå kravet på icke-diskriminerande priser eller villkor. Motionären påminner om att ett sådant förtydligande föreslogs av den statliga . Vidare anför motionären att frågan om vad som är ett rimligt avstånd från bostaden till postlådan har utretts av () 2006, som också bl.a. framförde ett förslag till lösningar med innebörden att avståndet till brevlådan skulle begränsas till max . Motionären anser att regeringen bör gå vidare med något av dessa förslag. (KD) anför vidare i motion 2010/11:C311 yrkande 13 att det bör vara medborgarnas servicekrav, inte företagsekonomiska lönsamhetskrav, som är vägledande för den rikstäckande postservicen. Motionären anför att det är viktigt att Posten finns överallt och utför den samhällsservice som medborgaren har rätt att kräva. I motion 2010/11:C311 yrkande 21 av (KD) anförs att det i varje kommun bör finnas minst ett servicecenter dit medborgare och företag kan vända sig för att få både och statlig service. Som komplement till servicecentren bör det finnas servicepunkter som drivs i samarbete med det lokala näringslivet och det civila samhället. En servicepunkt kan exempelvis finnas i , lanthandeln eller bygdegården. Där ska det finnas information och kunddatorer för personlig kontakt med myndigheterna på distans samt personal som genomgått en grundläggande utbildning för att kunna fungera som serviceguider. Posten bör, enligt motionärerna, ges i uppdrag att tillhandahålla mobila servicepunkter till dem som bor utefter lantbrevbärarlinjer. Motionären föreslår att ska åläggas ansvaret för att samordna kommunernas och statens serviceutveckling. Utskottet vill inledningsvis klargöra att det, som regeringen konstaterar i budgetpropositionen (20010/11:1 utg.omr. 22), är viktigt att det fortsatt finns en väl fungerande postservice i hela landet och att det därför bör ställas samma höga krav på den samhällsomfattande posttjänsten som . Den nya postlagen (SFS 2010:1045) innehåller också bestämmelser som syftar till att förbättra konkurrensen, t.ex. ska det bli lättare för mindre postoperatörer att få till stånd förändringar i postnummersystemet. I dess 3 kap. 1 § finns bestämmelser om den samhällsomfattande posttjänstens omfattning. Regeringen gör också bedömningen att det behövs konkurrensförbättrande åtgärder i syfte att utveckla en effektiv konkurrens på postmarknaden. Genom att förstärka PTS tillsynsansvar bör förutsättningarna för att skapa en effektiv konkurrens kunna förbättras. I betänkandet till ny postlag (2009/10:TU19) uttalade utskottet att lagen på ett aktivt sätt främjar den nödvändiga utvecklingen av postmarknaden som hänsyn tas till såväl enskilda konsumenters som företags behov av en väl fungerande posttjänst. Utskottet underströk vikten av att en väl fungerande posttjänst finns över hela landet. Utskottet vill åter instämma i det ställningstagandet. Vidare vill utskottet hänvisa till att statsrådet i ett svar på en skriftlig fråga (2010/11:270) understrukit att det är angeläget att vi har en postservice av god kvalitet och hög tillgänglighet i hela landet. Den ska, i så stor utsträckning som möjligt, tillgodose behoven hos alla hushåll och företag. Därför ställs långtgående krav på . Statsrådet konstaterar också att om samhällets behov av posttjänster inte skulle vara tillgodosett ska PTS rapportera detta till regeringen som då får överväga vilka åtgärder som behöver vidtas. Utskottet konstaterar att PTS redovisat en uppföljning och analys rörande posttjänster med information om den faktiska och möjliga tillgängligheten till posttjänster i landets alla delar i rapporten och Konkurrens 2011, Postmarknaden i (PTS-ER 2011:11). fick PTS i uppdrag av regeringen att kartlägga avstånden till postlådor på landsbygden m.m. och formulera vad som kan anses vara en rimlig servicenivå med hänsyn tagen till avstånd till postlådor och kostnaderna för utdelning. I uppdraget ingick att definiera vad som i brevbäringen avses med huvudväg och sidoväg samt att göra en internationell jämförelse. PTS fick dessutom i regleringsbrevet för i uppdrag att redovisa hur PTS allmänna råd om utdelning av post vid tillhandahållandet av samhällsomfattande posttjänst enligt postlagen har tillämpats. PTS redovisade sitt uppdrag (PTS-ER-2006-31) . Utskottet anser att det är av stor betydelse att det finns en väl fungerande postservice i hela landet som tryggar att medborgarna ges en god postkvalitet med en rimlig servicenivå till postlådor. Utskottet anser det viktigt att frågan om situationen för boende på landsbygden följs och förutsätter att regeringen och PTS bevakar frågan om samhällets behov av posttjänster och postservice av god kvalitet och hög tillgänglighet i hela landet. Utskottet förutsätter därmed att syftet med motionsförslagen om tryggandet av de samhällsomfattande posttjänsterna kommer att bli tillgodosedda på ett fullt tillfredsställande sätt inom ramen för den befintliga postregleringen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2010/11:T215 (M), 2010/11:C311 (KD) yrkandena 12, 13 och 21 samt 2010/11:T401 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om fastighetsboxar. Utskottet hänvisar bl.a. till att installationen av fastighetsboxar bör ske på frivillig grund och att detta är en fråga som marknadens aktörer själva fogar över. Jämför reservation 1 (S). Av 1 § postlagen (1993:1684) följer att det ska finnas en posttjänst i hela landet som bl.a. innebär att alla kan ta emot brev och andra adresserade försändelser som väger högst (s.k. samhällsomfattande posttjänst). PTS utfärdade allmänna råd om utdelning av post vid tillhandahållandet av samhällsomfattande posttjänst enligt postlagen (PTSFS 2005:5). I dessa framhölls bl.a. att postoperatören bör ta initiativ till att förmå samtliga ägare till flerfamiljshus att före övergå till fastighetsboxar. Med fastighetsbox avses lösningar där postutdelning sker i eller i anslutning till entrén i ett flerfamiljshus. I de allmänna råden uttalades vidare att i flerfamiljshus där det efter inte införts fastighetsbox kan postoperatören välja att inte längre dela ut försändelser i postinlägg i dörrar utan hänvisa de boende att hämta ut sina försändelser på ett utlämningsställe som postoperatören anvisar. Infrastrukturminister konstaterade att de allmänna råden lett till oklarheter kring innehållet i den samhällsomfattande posttjänsten och stor osäkerhet hos alla berörda. Regeringen gav därför PTS i uppdrag (N2008/3564/ITP) att klargöra hur myndighetens allmänna råd om postutdelning i tätort förhåller sig till den lagstadgade utdelningsplikten. PTS lämnade sin redogörelse i rapporten att klargöra förhållandet mellan Post- och allmänna råd om postutdelning i tätort och utdelningsplikten (dnr 08-6484/69). Här konstaterade PTS att den exakta innebörden och omfattningen av själva befordringsplikten inte definierats i vare sig direktiv, lag, förordning, förarbeten eller tillståndsvillkor. Myndigheten anförde att de allmänna råden var ett klargörande av vad som kunde anses vara en godtagbar servicenivå för postutdelning när Posten fullgör sitt samhällsuppdrag. Vidare förklarades att myndigheten velat påskynda övergången till postutdelning i fastighetsbox för att gynna effektiviteten på postmarknaden och möjliggöra lägre kostnader i utdelningsledet. En bidragande faktor till det sistnämnda angavs vara att brevbärarnas arbetsmiljö förbättrades, med ett minskat antal långtidssjukskrivningar som följd. Regeringen uppdrog åt PTS att upphäva myndighetens allmänna råd om utdelning av post vid tillhandahållandet av samhällsomfattande posttjänst i den del som detta angav att postoperatören borde förmå fastighetsägare att installera fastighetsboxar och, om så inte skedde före , hade rätt att hänvisa postmottagarna att hämta sin post på ett utlämningsställe. Regeringen ansåg att denna del i det allmänna rådet inte var förenligt med vad som följer av postlagen och postförordningen om hur den samhällsomfattande posttjänsten ska tillhandahållas. Regeringen konstaterade vidare att bidragande faktorer till att PTS velat påskynda övergången till utdelning i fastighetsboxar dels hade varit kostnadsbesparingar för de postoperatörer som delar ut post i postinlägg i lägenhetsdörrar, dels hade varit att förbättra brevbärarnas arbetsmiljö. Regeringen ansåg att PTS, genom att verka för detta syfte, i viss mån gått längre än vad som innefattas i dess tillsynsuppgift enligt 15 § postlagen, nämligen att ha tillsyn över att postlagen och de föreskrifter och villkor som meddelats med stöd av lagen följs. PTS ändrade följaktligen de allmänna råden i enlighet med regeringens anvisningar (PTSFS 2008:6). Ändringarna trädde i kraft . I motion 2010/11:T271 av och (båda S) efterlyses politiska initiativ med krav på fastighetsboxar. Motionärerna påtalar att en övergång till utdelning i fastighetsboxar är ett prioriterat önskemål för postoperatörer och utdelningspersonal i landet. Motionärerna påminner vidare om PTS allmänna råd om att införa fastighetsboxar i flerfamiljshus som återkallats på regeringens uppdrag trots att myndigheten tidigare fastslagit att befordringsplikten är lika väl uppfylld vid utdelning i fastighetsbox som vid utdelning i postinlägg i lägenhetsdörr. Vidare anför motionärerna att postboxar ger möjligheter till effektivisering och bidrar långsiktigt till att säkerställa att post kan delas ut till alla mottagare . Därtill konstateras att majoriteten av de av hushåll som fått boxar installerade är mycket nöjda. Man framhåller också att fastighetsboxar är utdelningsnorm i hela . Motionärerna understryker avslutningsvis också att nuvarande system inte är acceptabelt ur arbetsmiljösynpunkt för brevbärarna. och (båda C) begär i motion 2010/11:T335 ett tillkännagivande om att lagstifta om införandet av fastighetsboxar för utdelning av post i flerfamiljshus. I motionen anförs att det är svårt att få fastighetsägare att genomföra förändringar på frivillig väg. Motionärerna anför att flera fastighetsägare nu genomför renoveringar i sina fastigheter utan att sätta in fastighetsboxar. Tvingande regler behövs därför enligt motionärernas mening. Vidare understryker motionärerna vikten av en god arbetsmiljö för postens personal. (S) understryker i motion 2010/11:T404 behovet av att fastighetsägare placerar fastighetsboxar i alla trapphus i stället för brevlådor på varje dörr på lägenheterna. Genom detta görs enligt motionären en rejäl satsning på arbetsmiljön för brevbärare som konkurrensen mellan aktörer förbättras. Även i motion 2010/11:T406 av (S) efterlyses att fastighetsboxar införs i landets flerfamiljshus. Motionären påtalar att förväntningarna på att installationerna av fastighetsboxar skulle ske på frivillig väg inte har visat sig fungera, till men för brevbärarnas arbetsmiljö. Motionären pekar vidare på att numera är ensamt i om att ha kvar postutdelning via inkast i lägenhetsdörrarna och menar att det inte finns någon anledning att ska ha sämre villkor för sin postdistribution än andra länder. och (båda S) anför i motion 2010/11:T360 att arbetsmiljön för brevbärare och postbud borde anpassas så att den inte blir en fara för övriga trafikanter. Motionärerna anför bl.a. att postens bilar bör utrustas med en klimatanläggning som reglerar hettan varma och soliga dagar. Utskottet har tidigare i betänkandet Post och grundläggande betaltjänster (bet. 2007/08:TU12) och i betänkandet Ny postlag m.m. (bet. 2009/10:TU19) framfört att det var angeläget att frågan om utdelningsplikten uppmärksammades och att det tydligt definierades vad som gäller. Utskottet välkomnade således att regeringen, som redovisats ovan, beslöt att ge PTS i uppdrag att upphäva myndighetens allmänna råd om utdelning av post vid tillhandahållandet av samhällsomfattande posttjänst enligt postlagen (PTSFS 2005:5). Utskottet har också tidigare konstaterat att det är som utövar tillsynen av arbetsmiljölagstiftningen och att det är arbetsgivaren som har förstahandsansvaret för arbetsmiljön. Den dåvarande infrastrukturministern underströk vid en interpellationsdebatt (2008/09:42 och 2008/09:53) att brevbärarnas arbetsmiljö styrs av arbetsmiljölagstiftningen och inte utifrån postlagen. framhölls att frågan om postbox i första hand ska ses som en möjlighet att göra kostnadsbesparingar i brevbärartjänsten. Detta ansågs således var en fråga för Posten att lösa i samråd med bostadsföretagen, och inte något man skulle försöka lösa med tvång via PTS. Utskottet instämde i den bedömningen. Det tidigare statsrådet har vidare i ett frågesvar anfört att fastighetsboxar är ett bra och effektivt sätt att dela ut post. Statsrådet underströk dock att installationen av fastighetsboxar måste ske på frivilliga grunder och att detta var en fråga som marknadens aktörer själva förfogar över. Utskottet delar den uppfattningen. Utskottet har i betänkandet Ny postlag m.m. (2009/10:TU19) understrukit att det är angeläget att postoperatörerna och fastighetsägarna når en tillfredsställande lösning i frågan om fastighetsboxar så att utvecklingen på området kan påskyndas. Utskottet konstaterar också att det av PTS rapport och konkurrens 2011 Postmarknaden i (PTS-ER-2011:11) framgår att en kraftig ökning skett av antalet fastighetsboxar i flerfamiljshus. Enligt branschorganisationen (Forum för fastighetsboxar) fanns det vid slutet av 2010 ca 595 000 boxanläggningar i det svenska fastighetsbeståndet, en ökning med 83 000 boxanläggningar under föregående år. Det innebär att nästan vart fjärde hushåll i flerfamiljshus nu får sin post i en sådan anordning. Utskottet välkomnar denna utveckling. Mot bakgrund av det ovanstående avstyrks motionerna 2010/11:T271 (S), 2010/11:T335 (C), 2010/11:T360 (S), 2010/11:T404 (S) och 2010/11:T406 (S). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att införa ett gemensamt porto inom . Utskottet hänvisar bl.a. till att det är postföretagen som med beaktande av gällande prisreglering fastställer sina porton. För nationell postbefordran gäller ett särskilt pristak för normalportot, dvs. portot för enstaka övernattbefordrade brevförsändelser. Det innebär att den som tillhandahåller en samhällsomfattande posttjänst, dvs. Posten, inte får höja normalportot per kalenderår mer än förändringen i konsumentprisindex. Härutöver framgår av 1 § postlagen (1993:1684) att priserna för den samhällsomfattande tjänsten ska vara enhetliga och rimliga. Pristaket ska enligt 7 a § postlagen ge Posten utrymme för att ta ut ett pris som grundar sig på kostnaderna för tjänsten. När det gäller internationell postbefordran finns särskilda bestämmelser om detta i 2324 §§ postlagen. Av 24 § postlagen följer att man i gränsöverskridande postbefordran som sker inom ramen för världspostfördragen endast får använda frimärken som har portovärdet angivet i arabiska siffror och beteckningen . Sådana frimärken får endast ges ut av ett postbefordringsföretag som får delta i det internationella postsamarbetet.