bet · GY01AU8 · 2011-05-10 00:00:00 — har befarat att de fackliga organisationerna skulle bli mer obenägna att träffa kollektivavtal om arbetstid om den föreslagna övervakningsrätten för skyddsombud införs eftersom en kollektivavtalsreglering skulle innebära att skyddsombuden undandras övervakningsrätten. Utskottet bedömer, liksom regeringen, att en sådan utveckling med anledning av förslagen i propositionen är mindre sannolik. En tungt vägande orsak är att arbetstidsfrågor i allmänhet lämpar sig väl för kollektivavtalsreglering för en mycket stor del av arbetsmarknaden. Det kommer även efter det att propositionen genomförts att vara en fördel för båda parterna, om än av olika skäl. Genom kollektivavtal kan parterna komma överens om t.ex. villkor för extra övertid som är anpassade för den specifika verksamheten. När det gäller förändringarna i ATL kan utskottet konstaterar att dessa i stor utsträckning är föreslagna av och motiverade av regelförenklingsskäl, vilket utskottet välkomnar. Allmänt sett är regelförenkling en av regeringens insatser för att främja fler arbetstillfällen och växande företag. genomfördes omfattande förbättringar av regelstrukturen inom bl.a. arbetsmiljöområdet i samarbete med arbetsmarknadens parter. De administrativa kostnaderna för företagen minskade därmed med netto (regeringens skrivelse 2009/10:248 En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan 20102015). Några nämnvärda administrativa kostnadsminskningar kommer förslagen i ATL inte att leda till enligt regeringens bedömning. Utskottet vill dock framhålla att regeringen bedömer att förändringarna kommer att innebära en reellt sett administrativ lättnad för de företag utan kollektivavtal på arbetstidsområdet som behöver ta ut extra övertid, extra mertid eller nödfallsövertid . Utskottet vill också särskilt peka på att de förenklingsförslag som lämnas i propositionen innebär att det frigörs resurser inom , som i stället kan ägnas åt andra angelägna frågor på arbetsmiljöområdet. Socialdemokraterna och gör gällande att det är välkänt att övertidsarbete medför hälsorisker. Att övertidsarbete i alltför stor omfattning kan öka risken för ohälsa och misstag som kan leda till olyckor behöver enligt utskottets mening inte ifrågasättas. Utskottet vill dock peka på att framhållit att avgörande forskning saknas om sambandet mellan större övertidsuttag och säkerhet och hälsa. Utskottet vill betona att regeringens avsikt med förslagen inte är att övertidsuttagen generellt sett ska öka. Utskottet vill understryka att sådana tendenser kan motverkas genom tillsynsinsatser, de sanktioner som finns att tillgå och de föreslagna befogenheterna för skyddsombuden att ingripa. Utskottet välkomnar därför att skyddsombud ska få möjlighet att agera för att stärka kontrollen av övertidsuttagen och kunna motverka ett felaktigt uttag av extra övertid och extra mertid. Utskottet vill också peka på de krav som ställs för uttag av extra övertid och extra mertid, nämligen att det finns särskilda skäl för det och att situationen inte har gått att lösa på något annat rimligt sätt. Med anledning av de farhågor som Socialdemokraterna och för fram i sina motioner om att skyddsombuden har begränsade möjligheter att ingripa på grund av bristande information om övertid och mertid på ett arbetsställe vill utskottet peka på arbetsgivarens skyldighet att föra anteckningar om jourtid, övertid och mertid. Utskottet noterar också att en facklig organisation som företräder arbetstagare på arbetsstället har rätt att ta del av sådana anteckningar (11 § ATL), en rätt som också tillkommer arbetstagarna i gemen. Sammanfattningsvis föreslår utskottet att bifaller propositionens punkt 1 om lag om ändring i arbetstidslagen och avslår motionerna A10 (V) och A11 (S). Motionärerna har inget att invända mot propositionens övriga lagförslag (punkterna 25), som bör antas av . Motioner om allmänna arbetstidsfrågor m.m. Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlas frågor om bl.a. förkortad arbetstid och förändringar i arbetstidslagstiftningen som ökar de anställdas möjligheter att påverka den egna arbetstiden. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservation 2 (V). de gröna anser i partimotion So543 yrkande 8 att rätten till förkortad arbetsdag av den normala arbetstiden bör utredas med inriktning på att den ska utsträckas tills barnet fyllt . Enligt föräldraledighetslagen har varje förälder rätt till förkortad arbetsdag av normal arbetstid, tills barnet fyllt . menar att bör förlängas eftersom även föräldrar till tonåringar kan behöva gå ned för att bättre finnas till hands för sina barn. anser vidare i kommittémotion A407 yrkande 6 att regeringen ska lägga fram förslag om förändringar i arbetstidslagstiftningen som leder till att de anställdas möjligheter att påverka den egna arbetstiden ökar. Av arbetsmiljöundersökningen 2007 framgår det bl.a. att allt fler har alldeles för mycket att göra, kan inte själv bestämma arbetstakten, är tvungna att dra in på luncher, måste arbeta över eller ta med arbete hem och har svårt att sova på grund av tankar på jobbet. För är det viktigt att denna utveckling bryts; det måste bli enklare för arbetstagarna själva att styra över sin arbetstid. Det bör kunna minska de stressrelaterade sjukdomarna och också bidra till ökad jämställdhet. (S) betonar i motion A282 att det är angeläget att se över möjligheterna för föräldrar till barn med funktionshinder att gå ned i arbetstid. En förälder till ett barn med funktionshinder behöver ägna mycket tid åt sådant som andra föräldrar inte behöver göra. Det stöd som funktionshindrade barn kräver behövs oftast hela uppväxttiden och även därefter. (S) vill i motion A346 att ett samordningsansvar mellan arbetsgivare införs. Många människor riskerar att arbeta för mycket; en del arbetstagare har t.o.m. flera jobb och arbetar långt fler timmar än vad som är rimligt ur folkhälsosynpunkt. En förändring bör genomföras i ATL så att arbetsgivarna får ett ansvar för att samordna arbetstiden när en arbetstagare har mer än en arbetsgivare. och (båda MP) anser i motion A408 att det bör utredas hur normalarbetstiden kan sänkas, som ett första steg . En sänkning av normalarbetstiden skulle kunna stärka demokratin och den sociala sammanhållningen i samhället. En kortare arbetstid skulle också kunna ge förutsättningar för ett mer hälsosamt liv. En klokt utformad arbetstidsförkortning kan ge både fler jobb och ökad livskvalitet. Utskottet vill peka på att möjligheterna för en anställd att vara ledig från arbetet för olika ändamål är relativt omfattande. De har dessutom utökats för nya angelägna ändamål, dels för att på grund av sjukdom prova annat arbete, dels för föräldrar som vårdar barn för vilket lämnas helt vårdnadsbidrag. Vilken lag som är tillämplig beror på grunden för arbetstagarens ansökan om ledighet. En arbetsgivare behöver således ha kunskap om flera olika lagar med varierande innehåll för att kunna hantera frågor om en arbetstagares ledighet från anställningen, vilket kan leda till att framför allt mindre arbetsgivare ibland har svårigheter att tillämpa ledighetslagstiftningen. Även för en enskild arbetstagare kan regleringen i viss utsträckning verka svårtillgänglig. Utskottet kan konstatera att regeringen har aviserat att en proposition om ledighetslagstiftningen kommer att överlämnas till . Av lagrådsremissen En enklare ledighetslagstiftning, daterad , framgår det bl.a. att syftet med att förenkla lagstiftningen är att minska företagens administrativa kostnader. En av de berörda lagarna är föräldraledighetslagen. Utskottet vill betona vikten av att stimulera arbete och på så sätt stärka arbetslinjen på den svenska arbetsmarknaden. Frågor om ytterligare rätt till ledighet bör därför övervägas noggrant med beaktande av vilka ändamål som en sådan ledighet skulle gagna och den olägenhet som kan uppkomma av ledigheten för bl.a. arbetsgivaren och samhället. Utskottet utesluter dock inte att det kan finnas sådana angelägna ändamål. Dessutom kan det mycket väl tänkas att vissa nya ledighetsgrunder passar bättre att kollektivavtalsreglera så att de berörda parterna kan påverka omfattningen och utformningen. Utskottet anser också att frågor om och inflytande över hur önskemål om arbetstidens längd och förläggning m.m. ska kunna tillgodoses i högsta grad är frågor som bör hanteras av arbetsmarknadens parter. Utgångspunkten är att inte bör lagstifta om sådant som bättre kan lösas i förhandlingar mellan parterna. När det gäller frågan om en normalarbetstid som föreslås i motion A408 noterar utskottet inledningsvis att det endast i några enstaka fall väckts motioner om en generell arbetstidsförkortning. Utskottet anser att det är arbetsmarknadens parter som bör komma överens om eventuella arbetstidsförkortningar. Utskottet kan se flera skäl som talar mot en generell lagstiftning på området. Ett skäl är att kollektivavtalssystemets trovärdighet riskerar att undergrävas vid en lagstiftning om kortare arbetstid. Ett annat skäl är att en sådan lagstiftning skulle kunna hota tillväxten. På många håll är arbetskraftsbristen redan ett stort problem. Mycket talar för att problemen inom kommer att förstärkas av den demografiska utvecklingen. Det finns alltså flera starka skäl som talar mot ett initiativ i frågan. I motion A346 tas frågan upp om ansvaret för den totala arbetstiden för arbetstagare med flera arbetsgivare. Utskottet kan konstatera att ATL:s begränsningar av arbetstiden endast gäller det arbete som utförs hos en och samma arbetsgivare. Om en arbetstagare har flera anställningar hos olika arbetsgivare, bedöms arbetstiden i anställningarna oberoende av varandra. Att arbetstagaren sammanlagt arbetar mer än vad lagen medger medför inte någon överträdelse av lagen. Utskottet kan konstatera att arbetsgivare har en lagstadgad skyldighet att föra vissa anteckningar om jour-, över- och mertid, men alltså inte när det gäller all arbetstid för en enskild arbetstagare. Motionens förslag om samordning av enskilda arbetstagares sammanlagda arbetstid hos olika arbetsgivare skulle ofrånkomligen innebära ett mer omfattande regelverk, praktiska svårigheter och dessutom ökade administrativa kostnader för företag och andra arbetsgivare, vilket går emot de strävanden som regeringen har i sitt regelförenklingsarbete. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna So543 yrkande 8 (MP), A282 (S), A346 (S), A407 yrkande 6 (MP) och A408 (MP). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Ändring i arbetstidslagen, punkt 1 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag i bilaga 2 till lag om ändring i arbetstidslagen (1982:673). 2010/11:A10 av m.fl. (V) och 2010/11:A11 av m.fl. (S) samt avslår proposition 2010/11:89 punkt 1. De ändringar i arbetstidslagen som regeringen föreslår riktar sig främst till företag som inte omfattas av kollektivavtal eftersom lagen på stora delar av arbetsmarknaden helt eller delvis har avtalats bort genom kollektivavtal. får in ytterst få ansökningar om ytterligare övertid och ännu färre om ytterligare mertid. Regeringen gör bedömningen att efterlevnaden av lagens regler är dålig, dvs. att arbetsgivare bryter mot lagen och tar ut mer övertid än vad som är tillåtet. Mot bakgrund av de förmodade lagbrotten och att de flesta ansökningar som prövas i sak beviljas av anser regeringen att kravet på dispens innebär onödig administration för de arbetsgivare som försöker följa lagens regler. I andra sammanhang där liknande missförhållanden upptäckts är det inte ovanligt att regeringen hävdar att det inte är reglerna det är fel på utan den bristande kontrollen. I detta sammanhang drar dock regeringen den motsatta slutsatsen att om det kan antas att lagbrott begås, bör reglerna avskaffas eftersom det annars blir orättvist för dem som försöker följa dem. Regeringen föreslår att kravet på dispens från för uttag av mer än 200 timmars övertid och mertid tas bort. Det är välkänt att övertidsarbete kan medföra hälsorisker. Med de föreslagna reglerna kan det befaras att allmän övertid och extra övertid blandas samman och att det totala övertidsuttaget ökar. I praktiken kan det bli ett allmänt tak för övertidsuttag på hela per arbetstagare och kalenderår. Vår bedömning är därför att arbetstagarnas ohälsa riskerar att öka om förslaget genomförs. Regeringen säger sig ofta vilja värna den svenska kollektivavtalsmodellen. Vi kan inte se att de föreslagna förändringarna bidrar till detta tvärtom. Eftersom förslagen innebär ett gynnande av arbetsgivare som väljer att inte teckna kollektivavtal riskerar man i själva verket att försämra möjligheterna att teckna avtal och därmed underminera kollektivavtalsmodellen. har i sin hantering av dispensärenden begärt att arbetsgivaren visar att kollektivavtal inte har kunnat träffas genom att skicka med ett förhandlingsprotokoll som bilaga till ansökan. Om regeringens förslag till ändringar genomförs, kommer arbetsgivaren inte ens att behöva försöka teckna kollektivavtal innan extra över- eller mertid får tas ut. Eftersom lagstiftning har normerande verkan för kollektivavtal som träffas utgår vi från att arbetsgivarnas vilja att avtala om övertidsuttag kommer att minska och att krav kommer att ställas på omregleringar av de befintliga kollektivavtalen. Vi ser ett stort behov av att tillsyn skärps och att hälsoaspekterna alltid beaktas när en arbetsgivare begär övertids- och mertidsdispens snarare än ett behov av att ta bort kravet på dispens i arbetstidslagen. Regeringen föreslår också att kravet på tillstånd av för nödfallsövertid än avskaffas. I enlighet med det vi har anfört ovan anser vi att det finns en risk för att det totala övertidsuttaget ökar och viljan att teckna kollektivavtal minskar om förslaget genomförs. Regeringen konstaterar att det i detta sammanhang finns ett behov av kontroll av arbetsgivare utan kollektivavtal och föreslår att skyddsombuden ges möjlighet att göra en framställning till arbetsgivaren om det behövs för att säkerställa att kraven i arbetstidslagen följs och att de dessutom ska kunna få saken prövad av . Vi anser att det i och för sig är bra att skyddsombudens ställning stärks. Ett problem är dock att det ofta saknas lokala skyddsombud på arbetsplatser utan kollektivavtal. Ansvaret hamnar då i stället hos ett regionalt skyddsombud. Ett sådant skyddsombud kan rimligen inte känna till all förekomst av extra övertids- och mertidsuttag på det stora antal företag som omfattas av uppdraget. Det regionala skyddsombudet kommer därför att ha dåliga förutsättningar och relativt små möjligheter att agera på ett relevant sätt. Ett sätt att underlätta detta uppdrag är att införa en skyldighet för arbetsgivare att fortlöpande förse skyddsombud med information om de anteckningar om över- och mertid som arbetsgivaren är skyldig att föra. Med hänvisning till det som vi nu framfört anser vi att förslaget till ändringar i arbetstidslagen (propositionens punkt 1) bör avslås av . Motionerna A10 (V) och A11 (S) tillstyrks. Allmänna arbetstidsfrågor m.m., punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:A407 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2010/11:A408 av och (båda MP) samt 2010/11:A282 av (S) och 2010/11:A346 av (S). Undersökningar visar att småbarnsföräldrar är de som är mest stressade. Att få ihop det s.k. livspusslet är en utmaning för nästan alla småbarnsfamiljer. Självklart påverkar en stressig situation och vardag barnen. Det är viktigt att hitta lösningar för att småbarnsåren ska bli bra för både föräldrar och barn. Lösningarna ska vara flexibla så att varje familj kan välja en lösning som passar just deras vardag, behov och önskningar. En förkortad arbetstid skulle ge alla barn mer tid att vara med sina föräldrar. Meningsfullt arbete på goda villkor ger glädje, gemenskap och inkomst. Många arbetar tyvärr mer än vad som är bra för dem själva och jorden, medan andra inte arbetar alls. Vetenskapliga och tekniska framsteg har lett till en ständigt ökande arbetsproduktivitet, dvs. att allt färre kan producera alltmer. Att man behöver arbeta allt färre timmar för att producera det som behövs är ur vår synvinkel en möjlighet, inte ett problem. I flertalet tar man ut en allt mindre del av produktivitetsökningarna som sänkt arbetstid. Den konjunkturoberoende s.k. strukturarbetslösheten ökar. Att åter börja ta ut produktivitetsökningar i sänkt arbetstid snarare än höjd lön och högre vinster är fullt möjligt. En sänkning av normalarbetstiden är en reform som skulle kunna stärka demokratin och den sociala sammanhållningen i samhället. Den skulle också kunna ge förutsättningar för ett mer hälsosamt liv. Delaktighet i samhället och insatser för sina nära kräver tid. Tid är för många den kanske allra knappaste resursen. Dagens system där vissa blir sjuka av för hög arbetsbelastning medan andra far illa av arbetslöshet är ett stort resursslöseri. Vägen till sänkt arbetstid måste i huvudsak gå genom avtal. I avgörs frågor om lön och arbetsvillkor huvudsakligen genom avtal mellan arbetsmarknadens parter. Men den dispositiva lagstiftningen om normalarbetstid är inte oviktig. Dels är den en skyddslagstiftning för dem som inte kan välja och inte har en stark förhandlingsposition gentemot sin arbetsgivare, dels är den normerande. Oavsett vilken normalarbetstid man väljer att lagstifta om kommer det alltid att finnas ett behov av ytterligare lagstiftning som möjliggör en mer flexibel arbetsinsats i olika skeden i livet. Den som t.ex. har småbarn eller närmar sig pensionsåldern behöver ofta jobba mindre eller inte alls . Frågan om hur normalarbetstiden kan sänkas bör utredas. En av de allra viktigaste frågorna att lösa inom arbetstidsområdet är den om rätt till inflytande över arbetstidens förläggning och arbetets innehåll. Gedigen forskning visar att brist på inflytande över hur den egna arbetstiden disponeras är en vanlig orsak till utbrändhet. I Arbetsmiljöundersökningen 2007 ställs en rad frågor om hur arbetskraften uppfattar sin situation utifrån tidsaspekter. Dess värre går utvecklingen åt fel håll. Allt fler har alldeles för mycket att göra, kan inte själv bestämma arbetstakten, är tvungna att dra in på luncher, måste arbeta över eller ta med arbete hem och har svårt att sova på grund av tankar på jobbet. Det viktigt att denna utveckling bryts. Utgångspunkten är att arbetsgivare och arbetstagare ska arbeta fram lösningar för att organisera jobbet på bästa möjliga sätt. Det måste också bli enklare att som arbetstagare själv styra över sin arbetstid. Det kan både minska de stressrelaterade sjukdomarna och bidra till ökad jämställdhet. Jag vill därför att regeringen lägger fram förslag till förändringar i arbetstidslagstiftningen som ökar de anställdas möjligheter att påverka den egna arbetstiden. Det som anförts bör ges regeringen till känna. Motionerna A407 yrkande 6 (MP) och A408 (MP) tillstyrks. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:89 Ändrade regler om övertid och skyddskommitté: antar regeringens förslag till lag om ändring i arbetstidslagen (1982:673) antar regeringens förslag till lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) antar regeringens förslag till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 2010/11:A10 av m.fl. (V): avslår regeringens förslag till lag om ändring i arbetstidslagen (1982:673). 2010/11:A11 av m.fl. (S): avslår regeringens förslag till lag om ändring i arbetstidslagen (1982:673). Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:So543 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda om rätten till förkortad arbetsdag av normal arbetstid kan utsträckas till dess att barnet fyllt . 2010/11:A282 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter för föräldrar till barn med funktionshinder att gå ned i arbetstid. 2010/11:A346 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en förändring bör genomföras i arbetstidslagen så att arbetsgivarna får ett ansvar för att samordna arbetstiden i de fall då en arbetstagare har mer än en arbetsgivare. 2010/11:A407 av m.fl. (MP): begär att regeringen lägger fram förslag på förändringar i arbetstidslagstiftningen som leder till att de anställdas möjligheter att påverka den egna arbetstiden ökar. 2010/11:A408 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur normalarbetstiden i ett första steg kan sänkas i . Vi har att debattera arbetsmarknadsutskottets betänkande om ändrade regler om övertid och skyddskommitté.I det förslag som ligger på vårt bord för debatt föreslås det ändringar i arbetstidslagen och arbetsmiljölagen. Man hänvisar till att det är en del i regeringens regelförenklingsarbete.Man tar upp vissa saker i den här propositionen och i betänkandet. Man tar bort kravet på dispens från för uttag av extra övertid per kalenderår och extra mertid per kalenderår. Kravet på dispens från för begränsning av uttag av övertid och per fyraveckorsperiod tas upp. Och kravet på dispens för nödfallsövertid hos än tas också bort. Kravet på att underrätta de fackliga organisationerna om nödfallsövertid på arbetsplatsen tas bort. Skyddsombud ges möjlighet att göra framställningar hos arbetsgivaren om det behövs för att säkerställa att arbetstidslagens krav när det gäller extra övertid, extra mertid och nödfallsövertid följs och att få det prövat av Arbetsmiljöverket.Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation, reservation 1, och avslag på förslaget i betänkandet i de delar som rör reservationen.Nu ska vi vara tydliga med att säga att de här lagförändringarna i första hand gäller företag som inte har tecknat kollektivavtal som reglerar övertidsuttaget. Väldigt många företag och arbetsplatser har tecknat kollektivavtal. Det ska vi också vara tydliga med att säga.Jag tänkte uppehålla mig vid vår reservation och vår motion och de förändringar som det handlar om.Vi kan börja med det slopade kravet på dispens för extra övertids- och mertidsuttag. Regeringen tror att efterlevnaden av lagens regler är dålig, det vill säga att arbetsgivare bryter mot lagen och tar ut mer övertid än vad som är tillåtet. Mot bakgrund av de förmodade lagbrotten och att de flesta ansökningar som prövas i sak beviljas av menar regeringen att krav på dispens innebär onödig administration för de arbetsgivare som försöker följa lagens regler. Vi är inte jätteövertygade om att det är på det sättet.I propositionen föreslås att kravet på dispens från för uttag av extra övertid och extra mertid utöver de som redan är tillåtna enligt nuvarande lagstiftning tas bort. I stället ska det enligt lag vara tillåtet att ta ut extra övertid och extra mertid med högst per arbetstagare och kalenderår om det finns särskilda skäl för det.Det är väl känt att övertidsarbete kan medföra hälsorisker. Med de föreslagna förändringarna kan det befaras att allmän övertid och extra övertid blandas samman. Jag ska erkänna att det inte är lätt ens för oss som är relativt insatta i de här frågorna att hålla isär de här begreppen. Än svårare är det då för såväl fackliga organisationer som arbetsgivare på arbetsplatsen. I praktiken innebär detta att det blir ett allmänt tak för övertidsuttag per kalenderår och arbetstagare. Det innebär alltså att övertidsuttaget kommer att öka - det befarar i alla fall vi.