bet · GZ01MJU1 · 2011-12-08 00:00:00 — Utskottet anser fortfarande att detta är ett viktigt instrument för arbetet med biologisk mångfald i rinnande vatten. En mycket stor del av verksamheten vid vattenkraftverken utövas enligt domar som prövats mot tidigare vattenlagar då det ställdes få eller inga villkor som tog hänsyn till miljön. Utskottet har i uppföljningen fått många indikationer på att situationen är otillfredsställande med tanke på hur äldre vattendomar är utformade. Det behövs fortsatta analyser av hur frågan kan hanteras för att säkerställa den biologiska mångfalden. Utskottet noterar också att det i många kommuner upplevs att man inte har fått någon kompensation för det intrång i miljön som gjordes när vattenkraften byggdes ut. Frågan om bygdeavgifter har behandlats av olika utredningar. Utskottet konstaterar att en omprövning är resurskrävande för en ansökande myndighet. De krav som en omprövning ställer på myndighetens resurser innebär att det finns en risk för att myndigheten avstår från att begära en omprövning. Det finns vidare olika juridiska hinder för att driva på omprövningsarbetet och det kan därför behövas en modernisering av regelverket, men detta är en fråga som inte har ingått i denna uppföljning. Utskottet konstaterar att de fem vattenmyndigheterna fortfarande ses som nya aktörer och att flera instanser har pekat på att det är ett problem att ingen har haft ansvar för att hålla ihop och samordna vattenmyndigheternas arbete på nationell nivå. Det har framförts att vattenförvaltningen inte har fått något större genomslag och inte resulterat i konkreta åtgärder för vattendragen. Utskottet vill betona vikten av fortsatt utveckling av vattenförvaltningen och menar att den nya Havs- och vattenmyndigheten kan innebära en möjlighet till tydligare samordning. Miljö- och jordbruksutskottet föreslår att godkänner vad utskottet har anfört om sin uppföljning av biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft. Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utskottets förslag i korthet godkänner vad utskottet har anfört om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen lämna en redovisning i budgetpropositionen av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till beslutade mål. Som en del i utskottens löpande uppföljning beslutade miljö- och jordbruksutskottet att genomföra fortsatta uppföljningar av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen. Syftet har varit att ta fram ett fördjupat beslutsunderlag inför behandlingen av budgetpropositionen samt att ge utskottet ett underlag för den fortsatta dialogen med regeringen kring utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. En utgångspunkt för gruppens arbete har varit att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag för att kunna göra prioriteringar i beredningen av regeringens budgetförslag och genomföra arbetet med uppföljning och utvärdering i enlighet med regeringsformen. Uppföljnings- och utvärderingsgruppens rapport redovisas i bilaga 5 i detta betänkande. har beslutat om 16 miljökvalitetsmål. Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp konstaterar att målen är viktiga för det miljöpolitiska arbetet i . Miljömålen är till sin karaktär tvärsektoriella och berör därmed olika utskott i . De har olika uppgifter, och en av uppgifterna är att vara en utgångspunkt för mål- och resultatstyrningen av den statliga verksamheten. Detta innebär att målen ska vara en utgångspunkt för den resultatredovisning som regeringen gör till , varför det är väsentligt att målen är tydliga. Det är dessutom önskvärt att det redan från början tas fram robusta indikatorer. Det är också av vikt att det tydliggörs vilket behov av information om uppnådda resultat som , regeringen och myndigheterna har för att kunna styra och genomföra fortsatta miljöpolitiska insatser. Utskottet anser därför att det vore en fördel om frågor om hur målen ska följas upp i fortsättningen behandlas i samband med att nya etappmål tas fram och beslutas. Det är viktigt att beakta , regeringens och förvaltningens behov av resultatinformation i det fortsatta arbetet med att utveckla miljömålssystemet samt att strukturen för uppföljning av miljökvalitetsmålen utvecklas med tydliga mål och indikatorer. Fortsatt utveckling av den ekonomiska styrningen Miljö- och jordbruksutskottet har i de senaste årens uppföljningar betonat vikten av ett fortsatt utvecklingsarbete kring den ekonomiska styrningen och behovet av en utvecklad resultatredovisning från regeringen till . Enligt utskottets mening kvarstår behovet av fortsatt utvecklingsarbete och det är väsentligt att utskottet även fortsättningsvis tar en aktiv del i det pågående utvecklingsarbetet kring ekonomisk styrning. Det är viktigt med en fortsatt dialog mellan och regeringen kring dessa frågor, inte minst för att leva upp till önskemål om fördjupad resultatredovisning enligt gällande riktlinjer. Regeringen har i årets budgetproposition inte kommenterat utskottets ställningstaganden i förra årets uppföljning av regeringens resultatredovisning. Det är därmed oklart hur regeringen ser på det fortsatta utvecklingsarbetet när det gäller resultatredovisningen till . Utskottet vill särskilt framhålla att utskottet har arbetat med uppföljningar av regeringens resultatredovisningar . Utskottets erfarenhet är att regeringen, oberoende av vilka partier som ingår i den, har lagt stor vikt vid utskottets uppföljnings- och utvärderingsarbete och därmed också betydelsen av att de synpunkter som framkommit i uppföljningarna också beaktas av regeringen. Utskottet vill mot den bakgrunden betona vikten av fortsatt utvecklingsarbete inom vad gäller dessa frågor och att dialogen mellan det aktuella departementet och utskottet fördjupas. Utskottet vill också uppmärksamma att det faktum att bestämmelserna om utskottens uppföljning och utvärdering numera har tagits in i regeringsformen markerar den vikt som läggs vid utskottens uppföljning. I utskottens beredning av ärendena ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § RF). Uppföljning och utvärdering av riksdagsbesluten ingår i granskning av rikets styrelse och förvaltning. Sammanfattningsvis behöver utvecklingsarbetet kring den ekonomiska styrningen fortsätta, liksom dialogen mellan och regeringen kring hur regeringens resultatredovisning kan utvecklas. Regeringen bör i kommande resultatredovisningar utveckla sin syn på det fortsatta utvecklingsarbetet när det gäller resultatredovisningen till för utgiftsområde 20. Resultatredovisningens struktur och utformning Regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för budgetberedning. Det är viktigt att regeringens redovisning och bedömning har en klar och tydlig struktur som knyter samman mål, anslag och uppnådda resultat. Resultatredovisningen utgår på ett tydligt sätt från de miljökvalitetsmål som har beslutat om, vilket är mycket positivt. För att öka relevansen som underlag för budgetbeslut är det viktigt att tydligare knyta redovisningen av resultat till de olika anslagen och att skilja på insatser och resultat. Utskottet anser att det är väsentligt att det fortsatta utvecklingsarbetet leder till att utskottets möjligheter förbättras när det gäller att följa kopplingen mellan gjorda insatser, redovisade resultat och regeringens anslagsförslag. Det är viktigt att regeringen redovisar sådan information till så att utskottet kan följa den långsiktiga utvecklingen av resultaten i förhållande till målen och att den när det är möjligt knyter redovisningen av resultat till de olika anslagen inom utgiftsområde 20. Det är också viktigt att skilja på redovisningen av resultat av genomförda statliga åtgärder från insatser och mer allmänna beskrivningar av tillståndet och utvecklingen inom ett område. Dialogen mellan utskottet och regeringen om hur regeringens resultatredovisning kan förbättras bör fortsätta, både vad gäller redovisningens innehåll och form. beslutade att skulle tillföras anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen för en handlingsplan för kemikalier. gav regeringen i uppdrag att ta fram och genomföra den aviserade handlingsplanen för en giftfri vardag. Handlingsplanen presenterades därefter . har resursförstärkningen främst använts till personalkostnader. Satsningen innebär bl.a. att tillsynen har utökats, något som enligt utskottets bedömning är en viktig insats som kan utgöra underlag för överväganden om en mer långsiktig finansiering av utökad tillsyn. Satsningen innebär även att projekt förbereds kring dialogen med andra aktörer. Samarbete med andra myndigheter är viktigt för att ta till vara olika kompetenser och för att uppnå ett brett engagemang kring dessa frågor. Ökat samarbete kan även leda till att arbetet blir mer långsiktigt. Det är viktigt att regeringen analyserar eventuella behov av att ge relevanta myndigheter i uppdrag att samverka och att återrapportera resultatet. När det gäller EU-arbetet innebär satsningen att möjlighet att driva på EU:s kemikaliepolitik kommer att öka. Detta är positivt och ligger i linje med intentionerna bakom satsningen. EU-arbetet har stor betydelse för möjligheten att uppnå beslutade mål om en giftfri miljö. Det vore därför värdefullt om fick fortsatt rapportering om de konkreta resultat som satsningen leder till när det gäller möjlighet att driva på för en mer effektiv kemikaliepolitik i EU. Satsningar av denna typ kan leda till att en fråga uppmärksammas och ges ett särskilt fokus , vilket är mycket positivt. kan tidsbegränsade satsningar av denna typ leda till en viss ryckighet i myndigheters arbete och möjlighet att arbeta långsiktigt och målmedvetet med olika frågor. Det tar tid att både rekrytera personal till en satsning och att avveckla personal vid satsningens slut. Vidare är det oklart vad som händer med upparbetade rutiner, samlad kunskap och påbörjat arbete efter satsningsperiodens slut. Det är värdefullt att utvärdera hur effektiva denna form av satsningar är i jämförelse med mer långsiktiga åtaganden. I detta kan ingå att följa frågan om hur kostnadseffektiva denna typ av satsningar är. Det vore värdefullt om regeringen återkom till i någon av de två kommande årens budgetpropositioner och redogjorde för vilka konsekvenser som regeringen ser inför att den riktade satsningen upphör. En sådan redogörelse skulle ge ett fördjupat underlag inför beredningen av regeringens budgetförslag. Mot den bakgrunden vill utskottet särskilt lyfta fram vikten av att regeringen löpande följer utvecklingen av insatserna och att resultaten av detta redovisas till , inte minst vad gäller satsningens konkreta betydelse för tillsynen, dialogen med andra aktörer och EU-arbetet inom kemikalieområdet. Det är angeläget att regeringen säkerställer att berörda myndigheter involveras och att regeringen analyserar om det finns behov av att ge dessa myndigheter i uppdrag att samverka och att detta återrapporteras samt att satsningen följs upp och utvärderas. Uppnådda resultat bör redovisas till och bedömas i förhållande till mål och kostnader. Det är väsentligt att beakta hur resultat på långs sikt kan uppnås vad gäller arbetet för en giftfri miljö och att i det fortsatta kemikaliepolitiska arbetet ta till vara de erfarenheter som görs inom satsningen. Tillståndet i haven har varit oroande. Regeringen uppger att det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Utskottet anser att det är viktigt att även i fortsättningen är pådrivande och målinriktat i havsmiljöarbetet, både internationellt och inom EU, samt att den nationella satsningen på havs- och vattenfrågor fortsätter. Regeringens resultatredovisning visar att fyra av de sju delmålen har nåtts, helt eller delvis. Utskottet vill även betona att det är viktigt att fisket bedrivs på ett långsiktigt hållbart sätt. Det är även i fortsättningen angeläget att vidta åtgärder mot utkast av fisk. Enligt utskottet är det särskilt positivt att regeringen redovisar sin bedömning av måluppfyllelse. Det skulle underlätta möjlighet att bedöma resultaten om redovisningen innehöll en kort genomgång av uppnådda resultat och hur de har utvecklats över åren. En försvårande faktor för uppföljning av resultat inom bl.a. havsmiljöområdet är att insatserna styrs av flera olika mål, vilket gör att resultaten av insatserna redovisas på olika ställen i budgetpropositionens resultatredovisning. Det är därför svårt att få en överblick över resultatutvecklingen för sådana övergripande områden som t.ex. havsmiljö. Redovisningen av resultat för de olika delmålen bör utvecklas vidare. har anslagit medel till ett ekonomiskt stöd till hållbara städer om totalt . Vidare har regeringen tillsatt en delegation med uppgiften att verka för en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostadsområden. genomförde miljö- och jordbruksutskottet en fördjupad uppföljning av denna satsning på hållbara städer. beslutade att tillföra anslaget för hållbara städer 20112012 för att fasa ut verksamheten. Satsningen på hållbara städer har förlängts för att säkerställa kunskapsspridning, vilket är positivt. har understrukit vikten av att regeringen i de årliga resultatredovisningarna till redovisar och bedömer de resultat som uppnås och att det är viktigt att fortsätta att följa frågan. Utskottet noterar att det i årets resultatredovisning endast finns mycket begränsad redovisning och bedömning av uppnådda resultat. Mot den bakgrunden vill utskottet framhålla betydelsen av att regeringen uppmärksammar och åtgärdar de problem som utskottet har pekat på i samband med sin uppföljning av satsningen på hållbara städer. Det är väsentligt med långsiktighet, kontinuitet och uthållighet i arbetet med hållbar stadsutveckling. Många myndigheter arbetar med hållbar stadsutveckling, varför det är viktigt med tydlig ansvarsfördelning. Satsningen bör utvärderas. Det är angeläget att erfarenheterna från satsningen tas till vara och sprids och att regeringen återrapporterar till vilka resultat som satsningen ger. har beslutat om miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, ett delmål för 20082012 och ett etappmål till 2020. Vidare har beslutat om två anslag som är särskilt inriktade mot klimatområdet. Regeringen har i årets resultatredovisning gjort bedömningen att det är mycket svårt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Enligt regeringens bedömning kommer dock delmålet för 20082012 att nås och etappmålet till 2020 ligger inom räckhåll. Utskottet har i olika sammanhang uttryckt sin oro över att de globala utsläppen av växthusgaser ökar. har utskottet lyft fram att det är glädjande att de svenska utsläppen minskar. Utifrån vad som har framkommit i årets uppföljning kan utskottet bekräfta de bedömningar som utskottet har gjort. Utsläppssiffror kommer att presenteras . Enligt utskottets mening är det av stor betydelse att utskottet får fortlöpande information för att löpande kunna följa den fortsatta händelseutvecklingen. Med anledning av en redogörelse från har gett regeringen till känna att frågan om hur det samlade överskottet av utsläppsrätter ska hanteras bör underställas för beslut. Regeringen har ännu inte lämnat förslag om hur överskottet ska hanteras. Mot den bakgrunden vill utskottet särskilt lyfta fram att det är positivt att regeringen avser att utveckla återrapporteringen till vad gäller utsläpp av växthusgaser. Utskottet utgår från att frågan om hur ett eventuellt kommande överskott ska hanteras kommer att underställas i enlighet med tidigare beslut. Utskottet föreslår att godkänner vad utskottet har anfört om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård i enlighet med vad utskottet föreslår och vad som framgår av bilaga 2. Därmed bifaller regeringens förslag om medelstilldelning på anslagen. bifaller även regeringens förslag om bemyndiganden under detta utgiftsområde. avslår samtliga motionsyrkanden med förslag om annan fördelning på anslag och om nya anslag under utgiftsområdet m.m. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Enligt 5 kap. 12 § riksdagsordningen ska i ett och samma beslut fastställa ramarna för de olika utgiftsområdena och godkänna en beräkning av statsbudgetens inkomster. Beslutsordningen innebär att tar ställning till dessa poster genom ett beslut. Alla förslag som avser utgiftsramar m.m. och beräkningen av statsbudgetens inkomster är sammanförda i en enda beslutspunkt, det s.k. rambeslutet. har i årets s.k. rambetänkande (bet. 2011/12:FiU1) behandlat regeringens och partiernas förslag till fördelning av statsutgifterna på utgiftsområden. Detta betänkande ligger till grund för rambeslut som fattades om statsbudgeten och utgiftsramarna för de olika utgiftsområdena . har därmed ställt sig bakom den ram för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård som angivits i budgetpropositionen. Ramen för utgiftsområde 20 är 5 . När fattat beslut om fördelningen av utgifterna i statsbudgeten på utgiftsområden tar utskotten och därefter ställning till anslagsfördelningen inom respektive utgiftsområde. Även beslut om samtliga anslag inom ett utgiftsområde ska enligt budgetprocessens regler fattas genom ett enda beslut. I det följande redovisas regeringens förslag för de olika verksamheter som ingår i utgiftsområde 20 och förslagen i de aktuella motionerna. Anslaget används för förvaltningskostnader, inklusive verkets kostnader för att administrera de verksamheter som finansieras via anslagen. Regeringen föreslår att överförs från anslaget till anslaget 1:9 under utgiftsområde 23 för att täcka utökade ansvar för tillsynsvägledning enligt miljötillsynsförordningen (2011:13). Regeringen föreslår vidare att nationalparksföreskrifterna ses över i syfte att möjliggöra kommersiell verksamhet. För detta arbete föreslås att 20122013 tillförs anslaget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Enligt kommittémotion MJ467 (MP) yrkande 1 delvis bör anslaget förstärkas med för arbete med bl.a. miljömålen och tillståndsprövning av miljöfarliga verksamheter. I kommittémotion MJ475 (SD) anförs att anslaget bör höjas med . Enligt partimotion MJ408 (V) delvis behövs ökade resurser för att ska kunna fortsätta att bedriva ett bra arbete. I motionen föreslås därför en ökning av anslaget med . Enligt partimotion MJ407 (V) yrkande 34 bör mer resurser tillföras för könsuppdelad statistik och analys av klimatpåverkan. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Av propositionen framgår att regeringen nu genomför de förändringar i miljömålssystemet som aviserades i propositionen Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155). Tydligare fokus läggs på genomförande och åtgärdsarbete. En parlamentarisk kommitté, Miljömålsberedningen, har tillsatts på uppdrag av regeringen med uppgift att utveckla strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder (dir. 2010:74). Beredningen ska hantera frågor som kräver politiska avvägningar eller områden som är särskilt komplexa och kännetecknas av stor osäkerhet. Beredningen har lämnat två delbetänkanden med förslag till en handlingsplan för att utveckla strategier i miljömålssystemet (SOU 2010:101) och förslag till etappmål (SOU 2011:34). har i sin instruktion fått i uppgift att samordna arbetet med miljömålsuppföljningen i samråd med andra berörda myndigheter och att samordna tillämpningen av samhällsekonomiska analyser inom miljömålssystemet. har genomfört en översyn av miljökvalitetsmålens preciseringar och lämnat förslag till uppdaterade preciseringar i sin utökade årliga redovisning av miljökvalitetsmålen 2011, Miljömålen på ny grund, 6420. Miljömålsberedningens betänkande om etappmål i miljömålssystemet och förslag till preciseringar bereds nu i . När det gäller könsuppdelad statistik och analys av klimatpåverkan har utskottet tidigare behandlat den frågan i betänkande 2009/10:MJU1. Miljö- och jordbruksutskottet hänvisade vid det tillfället till utbildningsutskottets behandling av forskningspropositionen (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4) då utbildningsutskottet bl.a. anförde att det enligt propositionen fortfarande finns behov av att öka kunskaperna om vissa genusfrågor, bl.a. när det gäller kvinnors hälsa, frågor om diskriminering, mansforskning och frågor som handlar om mäns våld mot kvinnor. Det finns 23 inrättningar och institutioner med inriktning på genusforskning. Regeringen uppdrog 2007 åt för arbetsliv och socialvetenskap (Fas) att stödja forskning om kvinnors hälsa med totalt . Av betänkandet framgick vidare att regeringen anser att fortsatt bör avsätta särskilda medel för att finansiera genusforskning. I enlighet med regleringsbrev redovisade i årsredovisningen vilken hänsyn som tagits till jämställdhetsfrågor vid val av FoU-teman. I årsredovisningen konstateras att forskning visat på kvinnors och män skilda resemönster, vilket bl.a. föranlett att satsa på särskilda teman inom programmen Dynamo samt Infrastruktur och effektiva transportsystem. pågick enligt betänkandet tio genusrelaterade projekt inom de båda programmen. Utskottet vill även nämna att har tagit fram en rapport, Genusperspektiv på allmänhetens kunskaper och attityder till klimatförändringen (tidigare växthuseffekten), Rapport , . Enligt studien har rapporten gett intressanta insikter om skillnader mellan män och kvinnor när det gäller deras syn på klimatproblematiken och hur dessa skillnader har förändrats . I studien anförs att det finns skillnader mellan män och kvinnor vad gäller attityder till och kunskaper om klimatförändringen. Anslaget används för uppföljning och rapportering av uppgifter knutna till miljökvalitetsmålen, för miljöövervakning, för bidrag till vissa ideella organisationer m.fl. och för bidrag till bl.a. AB Svenska arbete med miljökrav vid offentlig upphandling och miljöledningssystem. Medlen för att följa upp och rapportera uppgifter knutna till miljökvalitetsmålen och till miljöövervakningen ska fördelas av efter samråd med berörda myndigheter. En del av anslaget används för internationell miljöövervakning och internationell rapportering som följer av EU-direktiv och andra internationella åtaganden. I budgetpropositionen har regeringen aviserat att en supermiljöbilspremie kommer att införas fr.o.m. . De beräknade medlen för premien har tillfälligt placerats under anslaget 1:2 Miljöövervakning. föreslår regeringen att medel avseende premien överförs till anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie med 2012, 2013 och med 2014. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Miljöövervakningen genomförs bl.a. i program som löper . För att ska kunna teckna fleråriga avtal med de aktörer som utför övervakning, bemyndigas regeringen enligt förslaget att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . I kommittémotion MJ467 (MP) yrkande 1 delvis föreslås en ökning av anslaget med . Miljöövervakning är av väsentlig betydelse för att det ska gå att följa upp den faktiska utvecklingen i miljön. De bidrag som ges till ideella miljöorganisationer är enligt motionen mycket kostnadseffektiva satsningar. 1:3 Åtgärder för värdefull natur Anslaget används till insatser för skötsel och förvaltning av skyddad natur, bevarande och restaurering av biologisk mångfald och insatser för friluftsliv. Anslaget får särskilt användas för kostnader för skötsel av skyddade områden, naturvårdsförvaltning och fastighetsförvaltning för artbevarande och viltförvaltning i samband med skötsel och övrig förvaltning av värdefull natur.