bet · GY01TU20 · 2011-05-10 00:00:00 — En ny formulering skulle också göra det tydligare och undanröja osäkerheten i tolkningen av den artikel som föreslås. Jag yrkar bifall till reservation 1.Herr talman! I reservation 3 om integritetsskyddet inom elektronisk kommunikation anför vi, och , att det är väsentligt att värna den personliga integriteten och skydda missbruk av personuppgifter. I denna punkt instämmer jag i anförande, herr talman.Detta är särskilt angeläget inom elektronisk kommunikation där det förekommer mycket integritetskänsliga uppgifter. är integritetsskyddet fragmenterat och svårt att överblicka. har en rad förslag och initiativ, inte minst inom EU, påverkat detta skydd. Det saknas ett helhetsgrepp på integritetsskyddet. På och initiativ har införandet av det så kallade datalagringsdirektivet skjutits upp . Det ger oss, och framför allt regeringen, tid att göra en översyn av integritetsskyddet avseende elektronisk kommunikation. Utskottsmajoriteten hänvisar bara till arbete. Men vi vill att regeringen utför en översyn. Denna översyn ska syfta till att man tar ett helhetsgrepp på integritetsskyddet, precis som jag sade, och att översynen görs med särskilt fokus på EU-relaterade regleringar. Jag yrkar bifall till reservation 3.Herr talman! I dagens samhälle ska fler och fler tjänster skötas på Internet. Det gäller bank- och postärenden eller när man söker bostad, vill ha en förskoleplats, beställa tid hos hälso- och sjukvården eller förnya recept.Dagligen uppmanar och sina lyssnare och tittare att gå in på respektive hemsidor för att få mer information eller att använda sig av SVT Play för att ta del och få mer av de sända programmen.Vänsterpartiet anser att staten ska ta ansvar för att alla i hela landet får tillgång till IT. I utskottsmajoritetens ställningstagande redovisas att regeringen har en ambitiös planering och en rad åtgärder. Trots detta kan det inte nog poängteras att det inte får bli mycket snack och lite verkstad. De digitala klyftorna måste minska, och det kostar pengar att minska dem. Genom ett tydligt statligt ansvar kan utvecklingen bli positiv och leda till att vardagen förenklas för de flesta som miljöpåverkan minskas.Det är lätt att glömma bort att minst en och en halv miljon av vårt lands befolkning befinner sig utanför Internetvärlden. Det gäller grupperna låginkomsttagare, korttidsutbildade, arbetslösa, pensionärer, invandrade och funktionsnedsatta. Dessutom känner sig hälften av befolkningen inte delaktig i det nya informationssamhället. Det som har kännetecknat alliansregeringens politik över lag är att den har gynnat de människor som har de bästa ekonomiska villkoren. Det gäller även IT-området. Detta är oacceptabelt. IT och Internet måste omfatta alla - inte bara högutbildade och höginkomsttagare. Därför behövs det en ordentlig och genomtänkt IT-politisk strategi för att alla ska kunna bli delaktiga och få tillgång till IT och Internet i vardagen.Det är en avgörande fråga inte bara ur ett demokratiskt perspektiv utan också i klimatomställningen, där IT kan användas till att minska miljöpåverkan i samhället. Det är en huvuduppgift för oss att bygga bort de digitala klyftorna i samhället. vill se att en IT-politisk strategi görs tillsammans med folkrörelserna för att nå de grupper som befinner sig utanför Internetvärlden. Naturligtvis har folkbiblioteken och skolan vid sidan av staten nyckelroller i att öka delaktigheten och tillgången till IT för alla.Jag yrkar bifall till reservation 4. Jag råkade yrka fel. Jag yrkade bifall till reservation 1, och det vill jag inte göra. Jag vill ta tillbaka det yrkandet. Jag menade att yrka bifall till reservation 2 som handlar om spärrtjänster, bindningstider och liknande. För att det ska komma i protokollet ordentligt yrkar jag nu bifall till reservation 2 och 3 och absolut inte till reservation 1. Jag gläder mig åt att yrkar bifall till reservation 3. Med endast några få klick kan min mamma få se och prata med mig, mina syskon och deras barn via sin dator hemma i och vara delaktig i våra liv trots stora geografiska avstånd mellan oss.Med endast några få klick deklarerade fyra och en halv miljon svenskar elektroniskt. Detta är nytt rekord.Med endast några få klick kunde demokrati- och frihetskämparna organisera sig på nätet för att i den verkliga världen protestera mot regimer i norra , eller informationsteknik, och elektroniska kommunikationer har på några få decennier förändrat våra liv och är en självklar del av våra liv. För många är dock den nya tekniken skrämmande och komplicerad, och även för vana användare kan hängande program och krångliga uppdateringar innebära ett irritationsmoment. Ett överflöd av information i form av många e-postmeddelanden och kommentarer på sociala medier kan ibland kännas överväldigande. Jag misstänker att det finns många människor som känner igen sig i den här beskrivningen.Internet är gränslöst. har andelen Internetanvändare i världen fördubblats enligt ITU, det vill säga . var andelen av världens befolkning som använder Internet uppe i . I har av befolkningen tillgång till bredband enligt . En väl utbyggd IT-infrastruktur, en mycket hög andel av befolkningen som använder Internet - det är cirka tre fjärdedelar som använder Internet i - och vår benägenhet att använda ny teknik har gjort att är på första plats över världens mest konkurrenskraftiga digitala ekonomier enligt . Den svenska Internetekonomin genererar 60 000 jobb och uppgick år av bnp. Det innebär att den nu är större än jordbruket och byggbranschen.Det finns dock en rad problem och hotbilder när det gäller den fortsatta utvecklingen på området.Olika regelverk i olika länder, även inom den europeiska unionen, begränsar möjligheter till utveckling av en digital inre marknad och förhindrar människor och företag från att dra full nytta av elektroniska kommunikationer och globaliseringen. Det är inte rimligt att företagen behöver anpassa sina affärsplaner 27 gånger utifrån 27 olika regelverk beroende på att regler som gäller upphovsrätt, beskattning, konsumentskydd, skydd av personliga uppgifter och spektrumhantering skiljer sig åt.Även på nationell nivå uppstår många hinder på marknader för elektroniska kommunikationer. Det handlar bland annat om långdragna rättsliga processer och bristande konkurrens, speciellt när det gäller accessnätet med anledning av en kraftigt dominerande aktör på marknaden.Herr talman! Som användare av elektroniska kommunikationstjänster vill man få rätt information om det man beställer, och man vill veta att uppgifter som man lämnar in till sin operatör eller leverantör skyddas ordentligt. Många av oss har hört om incidenter som på grund av slarv eller riktade attacker leder till spridning av känsliga uppgifter. Vi utsätts också för bedrägeriförsök när ett e-postmeddelande eller en webbsida uppmanar oss att lämna in våra uppgifter, inklusive till exempel lösenord och bankkontonummer. Resultatet kan bli att man förlorar kontrollen över sina webbkonton och även förlorar mycket pengar.Som Internetsurfare vill man också ha koll på vad som händer när man besöker olika webbsidor, till exempel om någon där ute sparar data på min egen dator och har tillgång till den. Spionprogram kan titta på allt man gör på sin dator, inklusive vilka tangenter man trycker på och vad man ser på skärmen.Det är därför det är så viktigt att nu följa alliansregeringens förslag till ändringar i LEK, lagen om elektronisk kommunikation, och i marknadsföringslagen.Införandet av ändringar i enlighet med propositionen Bättre regler för elektroniska kommunikationer kan öka en harmoniserad tillämpning av för elektroniska kommunikationer. Detta i sin tur leder till bättre och effektivare konkurrens och främjar investeringar.Med ett tydligare och teknikneutralt regelverk för dem som tillhandahåller elektroniska kommunikationer och den myndighet som utövar tillsyn över dessa skapar vi bättre förutsättningar för säkra kommunikationer, nätneutralitet och stärkt konkurrens som gynnar slutanvändarna.Ett konkret exempel på att göra lagen mer teknikneutral är att förslaget om en funktionell separation, alltså att organisatoriskt avskilja särskilda verksamheter, kan innebära att även andra nät än det fasta, allmänna telefonnätet inkluderas, vilket betyder även fiberbaserade nät.För att kunna fatta bättre beslut om betydande marknadsinflytande och skapa en effektiv konkurrens införs nu en uttrycklig huvudregel om att förnyade marknadsanalyser måste göras minst . har det inte varit reglerat, och de har skett ungefär vart sjätte år.Driftsäkerhet är en viktig aspekt för elektroniska kommunikationer. Vi vill nu klargöra att enligt alliansregeringens förslag i propositionen ska operatörernas verksamhet uppfylla rimliga krav på driftsäkerhet och den tekniska utvecklingen avspeglas i de säkerhetsåtgärder som vidtas. Vi vill även införa krav på att störningar eller avbrott av betydande omfattning måste rapporteras till tillsynsmyndigheten utan dröjsmål.Herr talman! Konsumentskyddet stärks ordentligt med de föreslagna lagändringarna. Låt mig ge några exempel. Användare får bättre kontroll över sina egna utgifter genom att man ska kunna få en specificerad räkning, och det gäller inte bara telefoni utan all användning av ett allmänt kommunikationsnät. Om man vill byta operatör men behålla sitt gamla nummer ska det gå snabbt och smidigt. Vi vill införa en tydlig skärpning som innebär att den mottagande tjänsteleverantören ska tillhandahålla tjänsten senast en arbetsdag efter överlämnandet.Operatörerna ska vara tydliga med att informera kunderna om vilka eventuella begränsningar som finns i deras telefon- och bredbandsabonnemang. Dessutom ska PTS kunna meddela en föreskrift om så kallad lägsta tjänstekvalitet, något som tvingar samtliga operatörer på marknaden att erbjuda abonnemang utan blockeringar. För att begränsa nätfiske och bedrägerier via nätet vill vi nu införa ett förbud i marknadsföringslagen mot att i reklam via exempelvis e-post uppmana mottagaren att besöka vissa webbsidor som strider mot marknadsföringslagens regler och uppmanar till exempel att lämna känslig information.Bland de över 50 lagändringar som vi nu vill genomföra finns en rad förslag som syftar till att öka integritetsskyddet. Vi vill bland annat införa formella krav på den som tillhandahåller elektroniska kommunikationstjänster att vidta lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att säkerställa att kundens uppgifter skyddas. Vi vill även klargöra i lagen om elektronisk kommunikation att data får lagras eller hämtas hos en användare bara om användaren får information om syftet med behandlingen och samtycker till denna.Dessa och många fler lagförbättringar kan stärka människors förtroende för tekniken samt tilliten till elektroniska kommunikationer som i sin tur leder till ökad användning av både kommersiella och offentliga e-tjänster och förhoppningsvis till uppfyllande av vår målsättning att IT ska underlätta vardagen för människor och företag.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet, inklusive att datumet i övergångsbestämmelsen korrigeras, och avslag på samtliga reservationer. Jag vill börja med att tacka för alla debatter om IT som vi haft . Det har varit up and down, och kanske betoningen är på appar. Jag önskar henne fortsatt lycka till i debatter med i första hand , och jag önskar också lycka till med den lilla IT-bebisen i magen.Jag har valt att koncentrera mitt lilla inlägg till cookielagen. Jag vet nämligen att det finns företrädare för branschen som sitter framför sina tv-apparater, sina datorer och till och med här på läktaren för att lyssna på vilka argument tar till för att försvara den mycket starkt ifrågasatta cookielagen.Den väljer att föreslå en lagändring som går längre än vad direktivet kräver och i realiteten innebär att det är upp till rättssystemet att avgöra hur lagen ska tolkas.Herr talman! Det känns märkligt. Varför måste gå längre än vi behöver? Varför ska vi hasta fram ett förslag för alla andra EU-länder när det fanns så mycket missnöje och oro kring den här frågan? Varför inte lyssna på en enad bransch? Låt mig tacka för alla debatter som gällt IT-politiska frågor. Det har varit mycket spännande debatter. Många viktiga frågor har diskuterats både i kammaren och på olika seminarier och möten. Stort tack för det!Så tillbaka till sakfrågorna. Frågan om cookies är en av många frågor som behandlas i betänkandet från trafikutskottet. Det finns över 50 lagförslag i anslutning till propositionen Bättre regler för elektroniska kommunikationer. Ett av dem handlar om att jag som konsument eller Internetsurfare ska kunna få veta och också få möjlighet att samtycka, eller inte samtycka, till att information sparas av någon annan på min egen dator eller egen terminalutrustning. Dessa data från min dator kan också hämtas av andra aktörer utifrån.Désirée nämnde i sitt anförande att om man besöker någon av den svenska kvällspressens webbsidor blir det många cookies. Jag har kollat upp det, och som exempel kan jag nämna att ett enda besök på en svensk kvällstidnings webbsida innebär att det sparas över 40 cookies med en giltighetstid . Jag tycker att konsumenter ska ha rätt att få veta detta och ge sitt samtycke, eller inte, för att någon utifrån ska få tillgång till de data som ska skyddas.Sedan behöver vi alltid komma ihåg att lagstiftningen måste vara långsiktig och teknikneutral. Det är därför vi inte vill särreglera just cookies i svensk lagstiftning. Vi får säkert anledning att återkomma till andra IT-frågor i kommande debatter, men fokuserar vi på frågan om cookies, tycker jag. Jag anser att regeringen väljer att gå fel väg och viker sig för EU. En rädsla för EU kan inte få hindra en vettig svensk lagstiftning.Alla Internetanvändare vill fortsätta att läsa sidor på nätet utan att hindras av femtielva popup-fönster, och branschen vill också veta vad som gäller. Vi har möjlighet att få till en skrivning som tydliggör vad branschen och konsumenterna har att förhålla sig till. Låt oss ställa oss bakom den.På säger en av de politiskt sakkunniga, , till medierna att webbreklambranschen inte behöver oroa sig men flaggar ändå för framtida rättsliga processer kring cookies. Vilka garantier kan ge för att det inte ska bli några problem? Delar hon den sakkunniges uppfattning att det inte är någonting att oroas över? Låt mig först påpeka att från Alliansens sida prioriterar vi säkerhet, integritet och konsumentskydd. Det är det viktigaste.När vi inför direktivet som kommer från EU är det viktigt att vi inte skapar egna, nationella lösningar som skiljer sig från övriga länder. Här måste jag påpeka att det inte är så att ska gå längre. Endast , och valde att infoga en text om till exempel webbläsarinställningar i själva lagtexten. Nästan alla länder tar i sin lagtext in artikeltexten från direktivet. Det gäller våra grannländer och , men också , , , , , , och har sagt sig göra detta. ska alltså inte komma med några egna lösningar och ha en annorlunda lagstiftning. Internet är gränslöst, och då behöver vi också ha en lagstiftning som kan stödja det som på något sätt är gränslöst.Vi har tydligt i betänkandet sagt, och alliansregeringen säger det i propositionen, att det är oerhört viktigt att användarvänligheten inte försämras. Det är ingen som säger att det måste lösas med popup-fönster, som påstår. Det är viktigt att ha bra och relevant information om vad de ska användas till och ha möjlighet att ge, eller inte ge, sitt samtycke till att någon annan någonstans i världen kan spara eller hämta information från min dator. Jag vill först säga att det är synd att regeringen inte kan vara lite mindre EU-byråkratisk när det gäller frågan om cookies.Den fråga jag vill ställa till gäller de digitala klyftorna. Jag uppfattar att det är väldigt mycket snack och väldigt lite verkstad från regeringens sida när det gäller att åtgärda de digitala klyftorna.Förutom de grupper jag nämnde i mitt anförande tillhör framför allt lågutbildade kvinnor dem som befinner sig utanför Internetvärlden. Därför blir den logiska frågan: Vad kommer att göra för att det ska bli mer verkstad, det vill säga vidtas mer konkreta åtgärder? När det blir konkreta åtgärder måste det också satsas pengar.Vi står inför en budgetproposition snart, 2012. Jag undrar om inte kan ge en fingervisning om huruvida det kommer starkare åtgärder inför nästa budgetår. Eller ska vi bara förlita oss på de vackra orden och formuleringarna? Först måste jag påminna om att digitala klyftor - eller som vi hellre säger, digital delaktighet och e-inkludering - är en mycket viktig fråga som både tas upp i propositionen och säkert kommer att ha stor plats och en viktig roll i den digitala agenda som aviserats från regeringens sida och som kommer . Det handlar om att så många som möjligt ska inkluderas i IT-samhället.Mycket snack och lite verkstad, säger . Det måste satsas pengar, lägger hon till. Det är mycket intressant. Jag tycker också att vi måste fokusera mer på digital delaktighet. Men jag skulle vilja fråga , eftersom hon är så missnöjd med Alliansens IT-politik, hur mycket tänkte satsa på IT-politiken och på e-inkludering. Jag har inte kunnat hitta några konkreta satsningar som skulle täcka de behov som vi har i . Men jag låter redovisa vilka satsningar som finns i deras skuggbudget och i vårens motion.Självklart kommer vi att fortsätta att arbeta med e-inkludering. Det finns alltid någon därute som kan få bättre information och bättre möjligheter. Jag tycker, herr talman, att IT-kunskaper är en självklarhet när vi pratar om kunskapssamhället. Där har vi mycket arbete att göra tillsammans. Man kan fråga sig hur vi kan få inkludering och delaktighet när ni inte ens ser att de digitala klyftorna hänger ihop med klassklyftor, att det är låginkomsttagare i större utsträckning än höginkomsttagare och lågutbildade i större utsträckning än högutbildade som befinner sig utanför Internetsamhället.Jag var beredd på att få frågan om vad vi har satsat. Det är lätt att se i våra budgetalternativ hur mycket vi har satsat. Det är bara att läsa innantill. Om menar vår ekonomiska motion är mitt svar att den är att betrakta som ett svar på regeringens proposition, där man lägger fast de ekonomiska inriktningarna. När man kommer till budgeten - budgeten 2012 i det här fallet - kommer den att bli mer detaljerad.Från sida har vi så länge jag kan minnas satsat mellan 75 och 100 miljoner inom utgiftsområde 17 på att minska de digitala klyftorna. När det gäller utgiftsområde 22, som har med trafikutskottet att göra, var det senaste vi gjorde tillsammans med de andra rödgröna partierna, om jag inte minns fel, att satsa 50 miljoner mer än vad regeringen orkade göra. finns det åtskilliga miljarder i statsbudgetens överskott, så det vore egentligen enkelt att satsa på dem som behöver det mest: den grupp som är utanför Internetvärlden, det vill säga de fattigaste i vårt samhälle. Jag är mycket glad att tar upp frågan om e-inkludering och digitalt deltagande i kunskapssamhället, eller informationssamhället som vi också kallar det. Det är definitivt viktigt att människor har råd med bredband och dator. Därför är jag väldigt glad att alliansregeringen driver jobbpolitiken framåt, vilket gör att fler kan skaffa sig ett jobb, så att de kan betala räkningarna och köpa ny utrustning som de tycker är spännande och underlättar vardagen. Här kan jag också påpeka att vi har infört flera jobbskatteavdrag som ger några tusenlappar extra som man kan använda till exempelvis elektroniska kommunikationer om man så önskar.Det är viktigt att inte bara säga att vi måste satsa på att motverka den digitala klyftan utan att också se helhetsbilden. Våra liv är lite mer komplicerade än att man bara köper en dator och då är det löst. Vi måste satsa mycket mer på IT i skolan, så att barnen lär sig på vilket sätt de kan använda tekniken. Från sida kommer en IT-strategi för IT i skolan.Vi måste satsa på bra e-förvaltning som är så enkel som möjligt för så många som möjligt. Även där pratar vi e-inkludering. Många människor ska kunna använda sig av offentliga e-tjänster och utföra sina ärenden till exempel via eller andra myndigheters sidor. Det är många element som måste falla på plats.Jag vill också påminna om att det även i glesbygden och på mindre orter numera på de flesta ställen finns möjligheter att få uppkoppling till bredband. Enligt PTS bredbandskartläggning 2010 är det som har sådan tillgång. Jag börjar med att instämma i anförande. Det ger en väldigt tydlig bild av att regeringen gör ett mycket omfattande arbete för att utforma en bred och sammanhållen IT-politisk strategi och för att göra till ett informationssamhälle för alla. I betänkandet är det åtskilliga sidor som redovisar detta. Men det har inte kommit fram så mycket i dagens debatt.Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. I betänkandet behandlas 37 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden, men huvudfokus i betänkandet och även i dagens debatt ligger på ändringar i lagen om elektronisk kommunikation, den så kallade LEK. Huvudsyftet är att genomföra två EU-direktiv. Till grund för detta ligger regeringens proposition Bättre regler för elektroniska kommunikationer.Propositionen innehåller ett stort antal ändringsförslag i lagen om elektronisk kommunikation. Det handlar om tillträdesbestämmelser, avtalslängder, krav på rimlig driftsäkerhet och säkerställande av säkerhetsnivåer. Där finns även kravet som togs upp här tidigare om att utan dröjsmål underrätta tillsynsmyndigheten och vissa fall också användaren om integritetsincidenter. Vidare handlar det om en skärpning av tillsynsmyndigheternas möjligheter att kräva att överträdelser upphör eller inom en rimlig tid. Det är en betydligt mer komplicerad process i dag.Det som dock kanske har blivit föremål för mest diskussion och som även har tagits upp i Socialdemokraternas följdmotion samt av Socialdemokraterna och Vänstern i diskussionen är förslaget att uppgifter ska få lagras eller hämtas hos en användare endast om användaren får information om ändamålet och ger sitt samtycke. Det är den så kallade cookieslagen, som någon sade här. Det är kanske lite populärt uttryckt.I S-motionen och även i reservationen uttrycker man farhågor om att lagändringen, som är en direkt följd av EU-direktivet, skulle leda till ökat besvär för den enskilde Internetanvändaren och att det skulle bli risk för minskade intäkter för onlinemedier. Det är väl i och för sig bra att man är bekymrad om detta. I den gemensamma reservationen från Socialdemokraterna, vill man ha ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med en annan text när det gäller 6 kap. 18 §.Herr talman! Utskottet har dock konstaterat, liksom regeringen har konstaterat, att direktivet inte ger något självklart utrymme för att undanta vissa tekniker från kravet på samtycke. Det här tycker jag också har framkommit med all önskvärd tydlighet under den beredningsprocess vi har haft och i den information vi har fått kring detta.Från sida delar vi utskottets och regeringens uppfattning att lagstiftningen ska vara teknikneutral - det är väldigt viktigt. Sedan ska man - jag tror att det står i propositionen - så långt som möjligt överlåta till marknadsaktörer och användare att utveckla normer för användning som är anpassade till de praktiska förutsättningarna.I svensk lagstiftning står det att man ska samtycka, men det står inte exakt hur man ska göra. Så är teknikneutral lagstiftning uppbyggd. Syftet med ändringen har ju inte varit att försvåra för tillåtna tekniker, utan skärpningen är riktad mot integritetskränkande tekniker där man utan användarens vetskap hämtar och lagrar information. Regeringen har tolkat det som att det är detta som egentligen är problematiken. Och det är i fråga om detta som man i högre grad kommer att använda det här när det gäller samtycke.Jag tror inte att aktörerna på marknaderna kommer att vara stillatigande.