bet · GY01UU12 · 2011-05-04 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2010/11:54 Redogörelse för verksamheten inom m.m. samt och redogörelse till 2010/11:ER1 Från delegation vid . I betänkandet behandlas vidare en motion som väckts med anledning av skrivelsen samt två motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Utskottet föreslår att lägger skrivelsen och redogörelsen till handlingarna och att motionerna avstyrks. I betänkandet finns 7 reservationer och 1 särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut En årlig skrivelse om verksamhet avslår motion 2010/11:U6 yrkande 1. Reservation 1 (S, V) avslår motion 2010/11:U6 yrkande 2. Reservation 2 (S, MP) avslår motion 2010/11:U6 yrkande 3. Reservation 3 (S, V) avslår motion 2010/11:U6 yrkande 4. Reservation 4 (S, MP, V) avslår motion 2010/11:Ju410 yrkande 7. Reservation 5 (MP, V) avslår motion 2010/11:U298 yrkande 13. Reservation 6 (V) Reservation 7 (SD) motiveringen Regeringens skrivelse 2010/11:54 Redogörelse för verksamheten inom m.m. samt lägger skrivelse 2010/11:54 till handlingarna. Redogörelse till 2010/11:ER1 Från delegation vid lägger redogörelse /11:ER1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (FP), (MP), (SD), (V), de (M) och (KD). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2010/11:54 Redogörelse för verksamheten inom m.m. samt och redogörelse till 2010/11:ER1 Från delegation vid . I betänkandet behandlas vidare en motion som väckts med anledning av skrivelsen samt två motioner från allmänna motionstiden . Regeringen lämnar en redogörelse för verksamheten i m.m. och . I skrivelsen redovisas inledningsvis verksamheten i ministerkommittén under det svenska EU-ordförandeskapet. Valet av till ny generalsekreterare redovisas, liksom reformer och samarbete med den parlamentariska församlingen och kongressen. Regeringen redogör för konflikten mellan och samt övergripande frågor . Bland dessa återfinns mänskliga rättigheter och demokratifrågor. dömande verksamhet och ministerkommitténs övervakning, kommissarie för mänskliga rättigheter, barns rättigheter och romers rättigheter tillhör de områden som behandlas. Vidare redovisas relationer till andra länder och internationella organisationer samt budget. I bilagor förtecknas ett urval av de grupper och kommittéer som bereder ärenden åt ministerkommittén samt en förteckning över medlems- och kandidatländer samt observatörsländer. delegation vid redovisar i sin redogörelse /11:ER1 verksamheten inom den parlamentariska församlingen . I redogörelsen redovisar delegation vid roll i det europeiska samarbetet, den parlamentariska församlingens verksamhet och den svenska delegationens sammansättning. Bland annat uppmärksammas den översyn av verksamheten som inletts av den parlamentariska församlingen. Delegationen redogör också för huvudområdena för församlingens verksamhet. Dessa utgörs av granskning bl.a. av hur medlemsländerna uppfyller sina åtaganden och av politiska frågor, juridiska frågor och mänskliga rättigheter samt ekonomiska frågor. Vidare utgörs de av kultur-, befolknings- och flyktingfrågor, sociala frågor och hälso- och familjefrågor, miljöfrågor samt jämställdhet. I redogörelsen finns en förteckning över rekommendationer, resolutioner och yttranden som församlingen har antagit . I kommittémotion 2010/11:U6 yrkande 1 anför Socialdemokraterna att regeringen bör lägga fram en skrivelse för om verksamheten i . Regeringen har givit en redogörelse för regeringens arbete i , långt efter det att de händelser ägt rum, som man nu redovisar för . Det begränsar möjligheter att granska och för sin del ge inriktningar för den politik som regeringen står för i . Regeringen bör fortsättningsvis återkomma med en skrivelse om verksamheten i , i likhet med vad parlamentariska delegation gör för sin del till . I kommittémotion 2010/11:U6 yrkande 2 framhåller Socialdemokraterna att utvecklingen i i samband med valet av president visar att regimen och dess ledare inte lever upp till de utlovade stegen i demokratiserande riktning. Det är oacceptabelt att förblir en diktatur. bör därför, exempelvis i EU-samarbetet, driva på än mer för ett ökat stöd till den demokratiska oppositionen i . I kommittémotion 2010/11:U6 yrkande 3 anför Socialdemokraterna att regeringen bör redovisa för hur regeringen avser att för sin del genomföra PACE-rekommendation 1922 (2010) inom och i övrigt bidra till att de värden som åtagit sig vid inträdet i fullföljs. I kommittémotion 2010/11:U6 yrkande 4 framhåller Socialdemokraterna att kraftfullt måste verka för att EU ratificerar konvention mot människohandel. EU måste både tillträda konventionen och verka för att alla dess medlemsstater gör detsamma. I kommittémotion 2010/11:U298 yrkande 13 framhåller att beslutade om en resolution som innebär att anställda inom vården ska kunna välja att inte utföra aborter. Även hela sjukhus ska kunna neka att utföra abortverksamhet. Motionärerna poängterar att resolution är ett stort bakslag för europeiska kvinnor. måste nu aktivt arbeta för att upphäva resolutionen. I kommittémotion 2010/11:Ju410 yrkande 7 begär att regeringen ska verka för att det inom vidtas ytterligare åtgärder för ett starkare europeiskt samarbete mot barnsexturism. Motionärerna anför att detta lämpligast sker på mellanstatlig nivå och inom , där det finns en lång tradition av internationellt samarbete kring frågor om mänskliga rättigheter och även i frågan om sexuella övergrepp mot barn. Utskottet understryker inledningsvis roll som en huvudaktör när det gäller att skapa en gemensam värdegrund kring krav på bl.a. mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i hela . Genom att främja individens rättigheter bidrar organisationen till fred, stabilitet och säkerhet. Utskottet har tagit del av regeringens skrivelse och redogörelsen från delegation vid (Parliamentary Assembly of , PACE). Avseende de motionsvis framförda kraven på att regeringen bör lägga fram en skrivelse om verksamheten i för konstaterar utskottet att det har lyft fram betydelsen av en årlig rapportering från regeringen om verksamheten inom (bet. 2009/10:UU24, rskr. 2009/10:262). Utskottet välkomnar nu att en skrivelse har överlämnats. Utskottet konstaterar att regeringens skrivelser om verksamheten inom t.ex. och () fyller en viktig funktion som underlag för kontrollmakt. Utskottet värdesätter att som institution informeras genom skrivelserna, och samtliga ledamöter ges motionsrätt på skrivelserna och därmed relaterade frågeställningar. Skrivelserna blir ett ärende för och ger tillfälle till debatt i kammaren. Vad avser motionsframställningen om stöd till den demokratiska oppositionen i konstaterar utskottet att arbetet inom ramen för program för stöd för en demokratisk utveckling i , med fokus på i synnerhet det civila samhället, har fortgått . Verksamhet har bl.a. bedrivits vid informationscenter i . Utskottet konstaterar att , inom ramen för programmet, har bidragit till genomförandet av ett seminarium i på temat och . Utskottet vill framhålla att de brutala övergreppen i samband med presidentvalet i var ett allvarligt bakslag i arbetet för frihet, demokrati och mänskliga rättigheter i . Utskottet ser med tillfredsställelse att har varit drivande för kraftfulla europeiska åtgärder mot regimen, som stärker stödet till landets demokratiska krafter. Utskottet noterar att regelbundet har återkommit till utvecklingen i sedan presidentvalet . PACE:s rapportör fördömde våldet i samband med valet, och ett särskilt uttalande om övergrepp och domar mot journalister gjordes i samband med efterföljande rättegångar av den parlamentariska församlingens ombud för mediefrihet. Detta uppdrag innehas av en ledamot av utskottet. I samband med församlingens vårsession uttalade församlingens rapportör ånyo oro över politiserade rättegångar, uppgifter om tortyr och bekräftade dödsdomar. Under vintersessionen antog församlingen en resolution (resolution ) där det tidigare beslutet att frysa relationerna med de vitryska myndigheterna återupprepades. I samma resolution uppmuntrar församlingen samtliga medlemsstater att ansluta sig till EU:s riktade sanktioner mot vitryska officiella personer. Församlingen önskar förstärka sin dialog med demokratiska krafter, oppositionsgrupper och försvarare av fria medier och mänskliga rättigheter. Utskottet välkomnar att biståndssamarbetet med har förändrats till följd av valfusket i samband med presidentvalet och det våld och den repression som följt på valet. Utskottet noterar att en givarkonferens för hölls i och att även fortsättningsvis kommer att vara en av de största givarna till det civila samhället i landet. Utskottet konstaterar att regeringen presenterade en ny strategi för biståndsinsatser i 20112014. Det övergripande målet för biståndsinsatserna i ska vara en demokratisk utveckling kännetecknad av respekt för mänskliga rättigheter, stärkt miljöskydd, förbättrade förutsättningar för marknadsekonomi och ett närmande till Europeiska unionen. Utskottet välkomnar den nya strategin och understryker att ska verka för en bred dialog med det vitryska samhället och samarbeta med såväl aktörer inom det civila samhället som med myndigheter där det bedöms önskvärt och möjligt, företrädesvis på lokal och regional nivå och i syfte att förbättra förutsättningarna för fortsatta reformer i hela samhället. Utskottet konstaterar att regeringen i faktapromemoria 2010/11:FPM83 Viseringsförenklingsavtal mellan och är positiv till att EU ingår ett viseringsförenklingsavtal med . Utskottet delar regeringens bedömning att ett sådant avtal ligger i linje med svenska strävanden att underlätta resande för den enskilda individen och att stärka de mellanfolkliga kontakterna mellan och EU. Utskottet avser att i betänkande 2010/11:UU10 återkomma till situationen i . Motionsvis framförs krav på att regeringen ska redovisa för hur den avser att verka för att de värden som åtagit sig vid inträdet i fullföljs. Särskilt omnämns parlamentariska församlings rekommendation 1922 (2010) om rättsliga åtgärder mot kränkningar av mänskliga rättigheter i norra . Inledningsvis konstaterar utskottet att arbetar för att stärka roll på de områden där organisationen har fördelar i jämförelse med andra organisationer, nämligen i arbetet med att främja respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer. I relation till kan man särskilt nämna arbete för att förmå landet att ratificera protokoll 14 i för de mänskliga rättigheterna, vars syfte är att effektivisera arbete och minska antalet icke avgjorda rättsfall. Protokoll 14 kunde därmed träda i kraft i sin helhet i förhållande till samtliga medlemsstater . Utskottet understryker betydelsen av att i sina bilaterala kontakter med framhåller vikten av att landet lever upp till sina internationella åtaganden såsom medlem av och . Utskottet konstaterar att också är en pådrivande kraft för att EU ska diskutera frågor om demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter med , inte minst med bäring på . har agerat för att en översyn av EU:s årliga dialog om mänskliga rättigheter med ska genomföras, med syftet att dialogen ska bli ett effektivare instrument för att åstadkomma praktisk förändring. Inom ramen för denna dialog verkar för att EU ska föra en aktiv MR-politik mot , inklusive i fråga om landets bristande implementering av utslag från . Utskottet konstaterar vidare att rättsstatsbiståndet till bl.a. är en del av det utökade rättsstatssamarbetet mellan EU och . Utskottet önskar framhålla att som medlem i är , liksom andra stater, bundet av normer och åtaganden som hanteras av övervakningsorgan och andra institutioner. Det gäller inte minst de upprepade fall av våld mot journalister och andra inskränkningar i yttrandefriheten som präglar det nuvarande rättighetsläget när det gäller det fria ordet. Utskottet konstaterar att till huvudområdena för den parlamentariska församlingens verksamhet hör granskning av hur medlemsstaterna uppfyller sina åtaganden. Församlingens granskningsutskott har till uppgift att kontinuerligt granska att alla medlemsländer respekterar grundläggande principer och uppfyller de åtaganden som gjorts i samband med att länderna blivit medlemmar. utgjorde grunden för den årliga debatten om läget för demokratin i . Utskottet noterar att årsrapporten redogjorde för granskning av tio länder, däribland . Församlingens granskningsutskott skaffar sig en detaljerad bild av utvecklingen i de länder som är föremål för granskning genom besök på plats. I den skriftliga dokumentation som gjorts tillgänglig efter besök i beskriver granskningsutskottet situationen avseende bl.a. arbetet med att bringa nationell lagstiftning i linje med principer och normer liksom frågor om pluralistisk demokrati, rättsstaten, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Utskottet noterar att samarbetet får sin konkreta innebörd när det berörda landet genomför och tillämpar granskningsrapportens rekommendationer. Att landet i fråga genomför dessa rekommendationer följs upp genom en dialog med landet som påbörjas efter avslutad granskning. Utskottet konstaterar att konflikten mellan och står högt på ministerkommitténs dagordning sedan kriget . Utskottet noterar att till de frågor som uppmärksammats hör en genomgång av och åtaganden som medlemmar i samt hur dessa uppfyllts. Utskottet noterar vidare att en medlem av delegation till den parlamentariska församlingen utsetts till rapportör för de humanitära konsekvenserna av kriget mellan och . Utskottet konstaterar att står inför stora utmaningar. I resolution av rörande lagstiftning för politiska partier slås det fast att är av uppfattningen att föreskrifterna i paragraf 68 och 69 i (den turkiska) konstitutionen och relevanta föreskrifter i lagen om politiska partier tillsammans formar ett system som i sin helhet är oförenligt med paragraf 11 i . Efter denna resolution har ett parti med representation i parlamentet stängts ned, och inför valet har flera kandidater förbjudits att kandidera. Utskottet anser att det är av stor vikt att i aktivt driver frågan att ska genomföra reformer i linje med om de mänskliga rättigheterna. Gällande motionskravet att EU bör ratificera konvention mot människohandel önskar utskottet framhålla att människohandel är ett brott av sådan karaktär att ett fungerande internationellt samarbete är av största vikt. arbetar också aktivt på många sätt, både nationellt och internationellt, för att bekämpa handel med människor. Utskottet konstaterar att godkände konvention om bekämpande av människohandel (prop. 2009/10:152, bet. 2009/10:JuU33, rskr. 2009/10:273) och att ratificerade konventionen . konstaterade i sitt betänkande att bör fortsätta att aktivt främja och delta i det internationella samarbetet mot människohandel. framhöll att konvention mot människohandel kompletterar övriga internationella instrument, främst genom att stärka offrens rättigheter och genom att tillhandahålla en övervakningsmekanism. Polis och åklagare ges genom konventionen förbättrade verktyg i det internationella arbetet. Utskottet välkomnar att direktivet om förebyggande och bekämpande av människohandel samt skydd av offer antogs av allmänna rådet . Direktivförslaget byggde till största delen på förhandlingsresultatet från det förslag till rambeslut som förhandlades under det svenska EU-ordförandeskapet och som det nåddes en bred samsyn om vid rådet (rättsliga och inrikes frågor) . Utskottet noterar att direktivet i vissa delar går längre än vad som är fallet i . Utskottet anser att bekämpandet av människohandel även fortsättningsvis ska vara en högt prioriterad fråga för regeringen. I detta arbete är det europeiska samarbetet av central betydelse. Utskottet avser att i betänkande 2010/11:UU10 återkomma till frågan om människohandel. Utskottet noterar som positivt att förhandlingarna om konvention om förebyggande och bekämpande av våld mot kvinnor och våld i hemmet slutfördes . Konventionen kommer att skrivas under vid utrikesministrarnas möte i . Utskottet konstaterar att våld mot kvinnor var temat för en ministerkonferens vid vilken enighet uppnåddes om utarbetande av en konvention i ämnet. En kommitté (Ad hoc and combating violence against women and domestic violence CAHVIO) har utarbetat rapporter och konventionsutkast. har aktivt deltagit i kommitténs arbete. Utskottet konstaterar vidare att det parlamentariska nätverk som följer upp den kampanj mot våld mot kvinnor i nära relationer som pågick 20062008 fortsatte sitt arbete . Nätverket har haft som sin viktigaste uppgift att följa och stödja arbetet med att ta fram konventionen. En ledamot av utskottet fungerar som kontaktperson i nätverket. Motionsvis uppmärksammas parlamentariska församlings resolution (2010), antagen , som bl.a. innebär att anställda inom vården ska kunna välja att inte utföra aborter. Utskottet har tidigare tagit ställning till frågan om abort, t.ex. i betänkande 2009/10:UU15 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik. Utskottet står fast vid sitt tidigare konstaterande att stöder insatser som syftar till att göra aborter fria, säkra och lagliga för alla kvinnor. är ett av de länder som är ledande i det internationella arbetet när det gäller att lyfta fram frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). internationella SRHR-politik ligger fast. Utskottet noterar även att abortfrågan inte omfattas av . Utskottet förhåller sig kritiskt till innehållet i resolution (2010) och anser att delegationen bör verka för att åstadkomma en förändring av denna resolution. I en motion anförs vikten av att det inom vidtas ytterligare åtgärder för ett starkare europeiskt samarbete mot barnsexturism. Utskottet noterar, liksom ovan, att godkände konvention om bekämpande av människohandel (prop. 2009/10:152, bet. 2009/10:JuU33, rskr. 2009/10:273) och att ratificerade konventionen . Utskottet noterar att det inom utarbetades en konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp, den s.k. Lanzarotekonventionen. undertecknade konventionen i samband med att den öppnades för undertecknande . Syftet med konventionen är att förebygga och bekämpa sexuell exploatering och sexuella övergrepp mot barn, att skydda brottsoffrens rättigheter samt att främja nationellt och internationellt samarbete i frågan. Utskottet noterar att vid ett högnivåmöte i lanserades kampanj för att stoppa sexuellt våld mot barn. Kampanjen kommer att pågå , och huvudmålen med kampanjen är dels att få 47 medlemsländer att ansluta sig till konventionen om att skydda barn mot sexuellt utnyttjande och sexuell misshandel, dels att sprida kunskap om sexuellt våld mot barn. Konventionen avser även bekämpande av barnsexturism. har utarbetat en som ger en översikt över Lanzarotekonventionen och tips om hur nationella parlament kan arbeta med frågorna samt konkreta exempel på hur olika länder har lagstiftat. Utskottet konstaterar att det av SOU 2010:71 Sexualbrottslagstiftningen utvärdering och reformförslag framgår att vissa lagändringar krävs för att ska uppfylla konventionens krav. Utredaren menar att dessa lagändringar bör genomföras och att bör tillträda konventionen. önskar inte föregripa behandlingen av ett eventuellt kommande förslag. Utskottet noterar i sammanhanget även kommissionens meddelande KOM(2011) 60 En EU-agenda för barns rättigheter. Meddelandets utgångspunkt är att barnets rättigheter alltid ska beaktas i alla åtgärder på EU-nivå som påverkar barn. Det ger uttryck för samma målsättning som vägleder den barnrättspolitik (prop. 2009/10:232 Strategi för att stärka barnets rättigheter) liksom den strategi för att förstärka barnets rättigheter i som godkänts av (bet. 2010/11:SoU3). Barnsexturism är ett av de insatsområden i EU:s yttre åtgärder som kommissionen belyser. Kommissionens hållning är att barnsexturism måste utrotas. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2010/11:U6 (S) yrkandena 14, 2010/11:U298 (V) yrkande 13 samt 2010/11:Ju410 (V) yrkande 7. Utskottet konstaterar att med Lissabonfördragets ikraftträdande uppstod en skyldighet för EU att ansluta sig till för de grundläggande fri- och rättigheterna (ECHR). Genom ikraftträdandet av protokoll 14 till ECHR skapades en rättslig grund i för att EU ska kunna ansluta sig till konventionen. Utskottet framhåller att EU:s anslutning till ECHR har såväl ett högt symboliskt värde för EU, som därigenom stärker sin trovärdighet som MR-förespråkare, som ett praktiskt värde för enskilda individer i EU vilka får ett förstärkt skydd. När EU blir part till ECHR kommer en oberoende domstol, den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna () i att kunna granska EU-institutionernas agerande så att det är förenligt med ECHR. Enskilda personer som anser sig ha fått sina rättigheter kränkta kan få sitt ärende prövat av domstolen när de har uttömt inhemska rättsmedel. Utskottet noterar att därmed ska underställas i frågor som rör ECHR på samma sätt som nationella högsta domstolar och konstitutionsdomstolar. För att EU ska kunna ansluta sig till ECHR krävs ett anslutningsavtal mellan EU och . Utskottet noterar att EU:s medlemsstater således får två roller i anslutningsprocessen, en som EU-medlemsstat och en som Europarådsmedlem. Kommissionen har fått ett mandat från EU:s medlemsländer att förhandla fram ett anslutningsavtal. företräds av för mänskliga rättigheter (CDDH). Förhandlingarna inleddes officiellt i . Vid förhandlingsmötena deltar även representanter från och en representant för av folkrättsrådgivare (). Utskottet erfar att de frågor som varit föremål för mest diskussion vid förhandlingsparternas möten berör den s.k. medsvarandemekanismen, dvs. frågorna som gäller om ska kunna tvinga EU eller en medlemsstat att inträda som medsvarande i ett mål och om bör avhålla sig från att i domslutet fördela ansvaret för en konventionskränkning mellan svaranden och eventuella medsvaranden. Dessa frågor sammanhänger med hur regeln om inhemska rättsmedel ska tillämpas på EU. Vidare berörs innebörden av konventionskravet på tillgång till effektiva inhemska rättsmedel mot EU-lagstiftning och dess tillämpning på enskilda medborgare. Utskottet konstaterar att till de frågor som måste lösas hör även medverkan av EU-domare i i mål som rör tillämpning av och där utgången kan påverka . Detsamma gäller EU:s ställning i vid dess övervakning av verkställigheten av domar i mål där EU är part. CDDH:s förhandlingsmandat sträcker sig till . Motsvarande tidsbegränsning finns inte för kommissionen. Utskottet konstaterar att när ett anslutningsavtal har färdigställts inleds processen med att få detta antaget av och . Därpå följer nationella ratificeringsprocesser i respektive EU:s medlemsstater. En ledamot av utskottet ansvarar för detta inom ramen för sitt uppdrag som särskild rapportör avseende Lissabonfördragets effekt på i den parlamentariska församlingens politiska utskott. Utskottet välkomnar den svenska ståndpunkten att verka för en skyndsam anslutning av EU till ECHR. Utskottet ser det förstärkta skyddet för den enskilda individen som den främsta prioriteringen och vinsten vid en anslutning och förutsätter att regeringen och den svenska delegationen till den parlamentariska församlingen i sina respektive forum fortsätter att verka för en snar anslutning. Utskottet konstaterar att och dess övervakningssystem har fått en allt större betydelse för skyddet av mänskliga rättigheter i . Ett stort problem som hotar att allvarligt försvaga detta skydd är den ökande tillströmningen av klagomål till och det växande antal mål som domstolen ska hantera. uppgick antalet klagomål under behandling hos till ca 127 000. Målbalansen ökar kontinuerligt. Även , som övervakar att medlemsstaterna verkställer fällande domar, har fått en allt tyngre arbetsbörda. Utskottet konstaterar att det under det schweiziska ordförandeskapet i hölls en högnivåkonferens i Interlaken, , om framtid.