bet · GZ01FiU1 · 2011-11-15 00:00:00 — Utskottet ställer sig bakom de reformambitioner som regeringen redovisar i propositionen. För att minska utanförskapet, öka den varaktiga sysselsättningen och göra det mer attraktivt att utbilda sig och starta och driva företag vill regeringen ytterligare förstärka jobbskatteavdraget och höja den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt. Regeringen avser även att eller 2014 återkomma med förslag om sänkt skatt för pensionärer under förutsättning att det råder balans i de offentliga finanserna. Regeringen har också ambitionen att fortsätta att förbättra företagsklimatet och villkoren för företagande, investeringar och sysselsättning, bl.a. genom att se över företagsbeskattningen. ska bl.a. undersöka olika möjligheter att minska beskattningen av riskkapital i bolagssektorn och att göra villkoren mer lika för finansiering med eget kapital och med lån. I uppdraget ingår också att ta fram förslag som breddar bolagsskattebasen för att bl.a. möjliggöra en sänkning av bolagsskattesatsen. Vidare ska kommittén undersöka möjligheterna att införa skatteincitament för forskning och utveckling. Kommittén ska även se över reglerna om koncernbidrag och underprisöverlåtelser samt analysera om det bör införas en källskatt på räntebetalningar. Utskottet har tillstyrkt regeringens förslag om en ny skatteförfarandelag (prop. 2010/11:165 och 2010/11:166, bet. 2011/12:SkU3 och 2011/12:SkU4). Det handlar om en genomgripande reform där i princip hela skatteförfarandet regleras i en enda lag, skatteförfarandelagen. Den nya lagen ersätter bl.a. skattebetalningslagen (1997:483), taxeringslagen (1990:324), lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter, lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet och lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter. Regelverket blir tydligare och lättare att tillämpa och förändringen bidrar till att minska den administrativa bördan för företagen och stärka de skattskyldigas ställning. I propositionen aviserar regeringen att vissa frågor om skattetilläggen samt bestämmelserna om tredjemansrevision och ersättning för kostnader för biträde kommer att utredas i syfte att ytterligare stärka rättssäkerheten. När det gäller skattetilläggen anför regeringen att en fråga som bör utredas gäller skattetillägg och rätten att inte bli lagförd eller straffad två gånger enligt artikel 4.1 i det sjunde tilläggsprotokollet till den europeiska konventionen av om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Utskottet delar regeringens bedömning att det finns skäl att ytterligare utreda hur rättssäkerheten kan stärkas inom ramen för befintliga system och ser positivt på att regeringen vill göra mer för att stärka rättssäkerheten för de skattskyldiga. Utskottet understryker vikten av att utredningsarbetet bedrivs skyndsamt och att regeringen i arbetet noga överväger om det finns en konflikt mellan å ena sidan det svenska systemet med både skattetillägg och straff för skattebrott och å andra sidan det generella förbud mot dubbel bestraffning som gäller enligt såväl svensk som europeisk rätt. Utskottet ställer sig bakom den inriktning av skattepolitiken som regeringen har förordat och avstyrker följaktligen de aktuella motionsyrkandena. I det följande går utskottet närmare in på skatteförslagen i de olika budgetalternativen. Skatteskala, grundavdrag m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning vad gäller reformambitionerna. Motionsförslagen om andra förändringar i beskattningen av förvärvsinkomst avstyrks. Jämför avvikande meningarna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Jobbskatteavdraget infördes och har därefter förstärkts . Sammanlagt uppgår jobbskatteavdraget, beräknat vid vardera stegs ikraftträdande, till ca . Jobbskatteavdragets omfattning gör det till en av de största skatteförändringarna /skattereform. Jobbskatteavdraget innebär att varje löntagare och företagare får behålla en väsentligt större del av sin inkomst från arbete och företagande. Detta medför att det lönar sig mer att träda in på arbetsmarknaden för dem som inte arbetar, men också att det genom sänkt marginalskatt lönar sig mer att arbeta fler timmar för dem som redan arbetar. Jobbskatteavdragets fyra steg har stärkt incitamenten till arbete genom att sänka marginal- och tröskeleffekterna, främst för låg- och medelinkomsttagarna. För att minska utanförskapet, öka den varaktiga sysselsättningen och göra det mer attraktivt att utbilda sig och att starta och driva företag vill regeringen ytterligare förstärka jobbskatteavdraget och höja den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt. Regeringen avser även att återkomma med förslag om sänkt skatt för pensionärer under förutsättning att det råder balans i de offentliga finanserna. Socialdemokraterna föreslår i motion Fi240 yrkande 15, 16 och 18 och i motion Sk361 yrkande 2 en nedskalning av jobbskatteavdraget för inkomster från . Jobbskatteavdraget bygger på antagandet att sänkt skatt på arbete ökar viljan hos den enskilde att öka sitt arbetsutbud. Mycket tyder på att denna s.k. substitutionseffekt är liten och dessutom avtagande med avseende på skattereduktionens storlek. Det är mot denna bakgrund som nedskalningen av jobbskatteavdraget föreslås för inkomster från . Nedskalningen görs på så vis att inkomster inte berättigar till något jobbskatteavdrag alls. Förändringen ökar skatteintäkterna med . Vidare föreslås ett höjt grundavdrag för pensionärer. Den föreslagna ändringen innebär en skattesänkning på för årsinkomster . Skattesänkningen minskar varaktigt kommunernas skatteintäkter med , vilket staten fullt ut kompenserar genom motsvarande höjning av statsbidragen. Slutligen vill motionärerna införa en skattekreditering på av bruttoarbetsinkomsten för personer med försörjningsstöd som börjar förvärvsarbeta. Krediteringen ska tidsbegränsas och omfatta bruttoinkomster upp till socialbidragsnormen. Kravet för att få skattekreditering är att man ska ha varit arbetslös och uppburit försörjningsstöd innan man börjar jobba. Tanken är också att försörjningsstödet inte ska reduceras med anledning av skattekrediten. föreslår i motion Fi241 yrkande 3 i denna del och yrkande 21 en avtrappning av jobbskatteavdraget för dem med höga inkomster. Det är inte rimligt, menar motionärerna, att personer med miljoninkomster får jobbskatteavdrag. En nedtrappning av jobbskatteavdraget föreslås på månadsinkomster från . Vid en månadslön på ska avdraget avtrappas med och helt upphöra vid en månadslön på . Vidare föreslås att grundavdraget för pensionärer höjs för att minska klyftan i beskattning av pension och arbetsinkomster. anför i motion Fi242 att de vill bevara samtliga fyra steg i jobbskatteavdraget men föreslår att även pensionärer ska kunna få jobbskatteavdrag på sina pensionsinkomster (yrkande 11). Motionärerna föreslår i denna del en inkomstberäkning som innebär att skatten för pensionärer sänks med 2012 och att skatteskillnaden ska utjämnas helt och hållet 2013. föreslår i motion Fi243 yrkande 2 i denna del att jobbskatteavdraget stegvis bör avskaffas till förmån för en rättvis och likformig beskattning. Det krävs enligt motionärerna en viss progressivitet i systemet, och därför förordas höjd skatt vid högre inkomster. Förslaget innebär att det görs en avtrappning av jobbskatteavdraget för inkomster som är högre än , dvs. i realiteten en skattehöjning. Vid inkomster ges inget jobbskatteavdrag alls. Vidare föreslås en långsammare uppräkning av skiktgränserna för uttag av statlig inkomstskatt. Motionärerna vill också avsätta för att sänka inkomstskatten för de grupper som inte fått del av regeringens skattesänkningar. Den enskilt största satsningen för att öka arbetsutbudet och sysselsättningen är skattereduktionen för förvärvsinkomster, det s.k. jobbskatteavdraget som genomförts i fyra steg fr.o.m. . Avdraget infördes med syftet att sänka trösklarna vid inträde på arbetsmarknaden för låg- och medelinkomsttagare, men också att sänka marginalskatterna för dem som redan förvärvsarbetar och som i annat fall snabbt skulle få en marginalskatt som minst motsvarar den kommunala skattesatsen. Skattereduktionen är utformad så att den disponibla inkomsten procentuellt ökar mest för låg- och medelinkomsttagare. En annan fördel med jobbskatteavdraget som bör lyftas fram är att individernas självbestämmande över den egna inkomsten ökar och att fler kan försörja sig på sin lön. Jobbskatteavdraget har varit ett verkningsfullt medel i regeringens arbete för ett minskat utanförskap, en varaktig ökad sysselsättning och för att göra det mer attraktivt med företagande, vilket bl.a. framgår av granskning som redovisas i rapporten 2009:20. En ytterligare förstärkning av avdraget skulle öka antalet arbetade timmar genom såväl ytterligare sänkta trösklar för inträde på arbetsmarknaden som fler arbetade timmar för dem som redan finns på arbetsmarknaden. En sådan förstärkning skulle dock kräva ett reformutrymme som inte finns. Utskottet delar därför regeringens bedömning att en ytterligare förstärkning bör ske först när det ekonomiska läget så tillåter. Regeringens politik syftar också till att ska vara ett bra och tryggt land att åldras i. Som ett led i att förbättra välfärden för ålderspensionärer har skatten sänkts i tre omgångar, , genom att grundavdraget höjts. Detta innebär en förbättrad ekonomisk situation för pensionärerna, inte minst för dem med låga pensioner. Det finns dock skäl att gå vidare i ambitionen att ytterligare förbättra de ekonomiska villkoren för denna grupp. Utskottet ser därför positivt på att regeringen avser att eller 2014 återkomma med förslag om ytterligare skattelättnader under förutsättning att det råder balans i de offentliga finanserna. Utskottet instämmer således i regeringens bedömning att de tänkta reformåtgärderna bör genomföras först när det uppstår ett varaktigt reformutrymme och under förutsättning att andra viktiga reformer inom prioriterade välfärdsområden kan säkras. Motionsförslag om bl.a. en avtrappning av jobbskatteavdraget och skärpt progressivitet i skatteskalan avvisas. Marginalskattehöjningar inverkar negativt på arbetsviljan och motverkar den utveckling som enligt utskottets mening är önskvärd och nödvändig om ska klara att upprätthålla en rättvis, generös och offentligt finansierad välfärd. Motionärernas förslag om ett kompletterande stöd för den som går från försörjningsstöd till arbete är utformat som en skattekreditering, dvs. stödet ska sättas in på skattekontot. Målet med ett sådant stöd bör rimligen vara att den som börjar arbeta ska märka av en förbättring så snart arbetet påbörjas. Om stödet betalas in på skattekontot är det enligt utskottets mening tveksamt om detta syfte uppnås. Stödet kan komma att kvittas mot olika skattekrav eller spärras för att täcka beslutade men ännu ej förfallna skattekrav. Ett eventuellt överskott betalas inte heller ut automatiskt, utan varje utbetalning kräver en särskild ansökan hos (jfr. 2010/11:165, avsnitt 19.2, del 3 s. 518 f.). Den lösning som motionärerna föreslår framstår mot denna bakgrund som mindre lämplig. Utskottet noterar att regeringen för att minska marginaleffekterna vid arbete för mottagare av ekonomiskt bistånd aviserat ett förslag om en förändring av beräkningen av försörjningsstödet i socialtjänstlagen. Tanken är att ändringarna ska träda i kraft . Med det anförda ställer sig utskottet bakom regeringens bedömningar och avstyrker motionärernas förslag. Nedsatt förmånsvärde för vissa miljöbilar Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om nedsatt förmånsvärde för vissa miljöbilar. Utskottet avstyrker motionsyrkandet om att avskaffa det nuvarande systemet med nedsatta förmånsvärden för vissa miljöbilar. Jämför avvikande mening 2 (MP). De nuvarande reglerna om nedsättning av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar består av två delar och tillämpades första gången vid taxering. Reglerna finns i 61 kap. 8 a § inkomstskattelagen (1999:1229). Den första delen består av en permanent nedsättning som innebär att förmånsvärdet för en bil som helt eller delvis är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin eller dieselolja sätts ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för en jämförbar bensin- eller dieseldriven bil. Den andra delen består av tidsbegränsade regler som infördes första gången . Dessa regler ger en tidsbegränsad möjlighet till ytterligare nedsättning av förmånsvärdet för vissa typer av miljöanpassade bilar. Syftet med denna nedsättning var att ytterligare underlätta introduktionen av miljöanpassade bilar och få beståndet av dessa fordon att öka. Reglerna innebär att förmånsvärdet för en bil som helt eller delvis är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin och dieselolja och som därför har ett nybilspris som är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, ska sättas ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Det innebär att priset på bilar som är utrustade med teknik för drift med elektricitet eller med annan gas än gasol sätts ned till ett värde som motsvarar av förmånsvärdet för närmast jämförbara konventionella bil (dock maximalt med ) och priset på bilar som är utrustade med teknik för drift med alkohol sätts ned till av förmånsvärdet för närmast jämförbara konventionella bil (maximalt med ). Den tidsbegränsade nedsättningen har förlängts och gäller en gemensam tidsgräns för eldrivna bilar och för alkohol- och gasdrivna bilar års taxering, dvs. t.o.m. (prop. 2005/06:1, bet 2005/06:FiU1). har andelen miljöbilar ökat kraftigt. Denna ökning visar att nedsättningen av förmånsvärdet har haft de effekter som eftersträvats. Regeringen gör dock bedömningen att det alltjämt finns behov av sådan stimulans för vissa miljöbilar och föreslår att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet förlängs med för bilar som är utrustade med teknik för drift med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla eller med annan gas än gasol. Nedsättningen gäller därmed t.o.m. det beskattningsår som slutar . Den offentligfinansiella kostnaden kan uppskattas till (vid ca 300 laddhybrider) och till (vid ca 900 laddhybrider). Skillnaden i kostnad beror på en förväntad ökning av antalet bilar som berörs. Indirekt förväntas positiva effekter för miljön genom att förlängningen stimulerar inköp och användande av dels dyrare och icke fullt etablerade tekniker som utan stöd hade haft det svårare att vinna marknadsandelar, dels tekniker där outvecklad infrastruktur bedöms ha hämmat introduktionen av mer miljöanpassade förmånsbilar på marknaden. föreslår i motion Fi241 yrkande 23 i denna del att det nuvarande systemet avskaffas och att förmånsbeskattningen i stället anpassas till förslag om snålbilstrappa . Motionärerna anför att förmånsbeskattningen i stället koldioxidrelateras så att den som väljer en förmånsbil med låga koldioxidutsläpp premieras. En komponent som styr mot förnybara bränslen, likt dagens nedsättning för gas- och elbilar, kommer att finnas kvar i systemet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att förlänga den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för bilar som är utrustade med teknik för drift med elektricitet och annan gas än gasol. Utskottet avstyrker motionärernas förslag om att avskaffa det nuvarande systemet för att i stället anpassa förmånsbeskattning till motionärernas förslag om en snålbilstrappa. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om förenklade expertskatteregler och utökad behörighet för ordförande och vice ordförande. Utskottet avstyrker motionsyrkandena om nej till förenkling av expertskattereglerna. Jämför avvikande meningarna 1 (S) och 4 (V). Reglerna om beskattning av experter, forskare och andra utländska nyckelpersoner infördes . Bestämmelserna finns i 11 kap. 2223 a §§ inkomstskattelagen (1999:1229) förkortad IL. Som skäl för införandet av reglerna anfördes i förarbetena (prop. 2000/01:12) bl.a. att det fanns ett behov av en lagstiftning som särskilt beaktar de problem som uppkommer vid tillfälliga anställningar av utländsk personal och att detta problem blivit större i takt med internationaliseringen. Syftet med reglerna var att stärka internationella konkurrenskraft, skapa incitament för internationella företag att välja för nyetableringar och stimulera företag att förlägga eller behålla bl.a. koncernledande funktioner som kräver utländsk personal i . Likaså var ett syfte att gynna svensk forsknings konkurrenskraft. Frågan om huruvida förutsättningarna för skattelättnader för utländska experter m.fl. är uppfyllda prövas enligt 11 kap. 23 a § IL av . Förfarandet regleras i lagen (1999:1305) om . Ansökan om skattelättnader för utländska nyckelpersoner lämnas skriftligen till av arbetsgivaren eller arbetstagaren. består av sex ledamöter med fem personliga ersättare. Regeringen utser ordförande och vice ordförande samt en ersättare för den . Dessa tre ledamöter ska ha särskild insikt i skattefrågor. Nämnden är beslutsför när ordföranden och minst tre andra ledamöter är närvarande vid sammanträdet. De nuvarande expertskattereglerna har ansetts brista i förutsebarhet, framför allt med avseende på vem som kan anses ha en sådan position i företaget att denne är en nyckelperson. Vidare har framhållits att beslut om expertskatt meddelas först efter det att anställningen har påbörjats. Det medför att reglerna inte kan användas som en del av rekryteringsprocessen eftersom det är oklart om expertskatt kommer att medges. Den osäkerhet som råder om huruvida skattelättnader kommer att meddelas eller inte anses därvid ha förtagit syftet med lagstiftningen. Det har därför gjorts gällande att reglerna behöver förbättras för att kunna konkurrera om unika och nödvändiga kompetenser inom en global rekryteringsbas. Regeringen föreslår ett tillägg som innebär att en utländsk arbetstagare som har en lön som överstiger en bestämd nivå alltid ska ges skattelättnaden utan att det görs någon prövning av arbetstagarens kvalifikationer. Förslaget omfattar samtliga arbetstagare, dvs. oavsett vilken kompetens eller andra egenskaper de i övrigt besitter eller vilken associationsform arbetsgivaren har. Därmed införs ett objektivt rekvisit som är lätt att konstatera och tolka för den anställde och arbetsgivaren. För den som inte når upp till den aktuella lönenivån finns fortfarande möjligheten att kvalificera sig för expertskatt enligt de gällande reglerna. Regeringen anser att två prisbasbelopp utgör en lämplig nivå. Vidare föreslår regeringen att ordförande och vice ordförande ges behörighet att själva, var och en för sig, besluta i ärenden som gäller sådana utländska arbetstagare och som har en ersättning för arbetet i som överstiger två prisbasbelopp. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . I fråga om 11 kap. 22 § IL gäller dock äldre bestämmelser fortfarande för arbete i som har påbörjats före ikraftträdandet. Den offentligfinansiella kostnaden för ändringen beräknas som ett intäktsbortfall från arbetsgivaravgifter med ca och från inkomstskatt med ca . Sammantaget ger detta en kostnad på ca . Socialdemokraterna föreslår i motion Fi240 yrkande 11 att avslår regeringens förslag till utökad behörighet för ordförande och vice ordförande. föreslår i motion Fi243 yrkande 2 i denna del att avvisar regeringens sänkning av expertskatten och anför att expertskatten bör avskaffas. En förutsättning för att expertskattereglerna ska kunna utnyttjas och faktiskt påverka förutsättningarna för en anställning är att parterna någorlunda säkert kan veta att reglerna är tillämpliga redan när förhandlingarna för att tillsätta tjänsten börjar. Genom tillägget till befintliga regler införs ett objektivt rekvisit som är lätt att konstatera. Rekvisitet är också lätt att tolka för den anställde och arbetsgivaren i samband med att anställningsvillkor förhandlas. För den som inte når upp till den aktuella lönenivån finns det fortfarande möjlighet att kvalificera sig för expertskatt enligt de regler som gäller . Ansökningarna om expertskatt förväntas öka med anledning av utvidgningen av expertskattereglerna. För att förenkla förfarandet inom och minska handläggningstiderna för de ärenden som ska bedömas enligt det nya rekvisitet ges ordföranden eller vice ordföranden rätt att ensam fatta beslut i dessa ärenden. Utskottet anser som regeringen att det är bra att förutsebarheten ökar när det gäller förutsättningarna för att erhålla skattelättnad i form av expertskatt och att handläggningen av dessa ärenden förenklas. Med det anförda tillstyrker utskottet förslaget och avstyrker motionsyrkandena om avslag på propositionen i dessa delar. Höjd beloppsgräns för avdrag för resor Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om höjd beloppsgräns för avdrag för resor. Avdrag för skäliga utgifter för resor mellan bostaden och arbetsplatsen respektive utbildningsplatsen får göras om arbets- och utbildningsplatsen ligger på ett sådant avstånd från den skattskyldiges bostad att denne behöver använda något transportmedel. Avdrag för utgifter för särskilda resor i samband med att den skattskyldige börjar eller slutar en tjänst (inställelseresor) får dras av om resorna företagits mellan två platser inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Rätten till avdrag för nämnda resor är begränsad på så sätt att avdrag endast får göras på den del av beloppet för de sammanlagda utgifterna som överstiger . Motivet för beloppsgränsen är att utgifterna för resor inte i obetydlig grad kan hänföras till privata levnadskostnader. Beloppsgränsen för avdraget för resor är inte indexerad. Det innebär att den med jämna mellanrum behöver justeras för att inte urholkas. Det aktuella beloppet har under varit oförändrat. Mot denna bakgrund anser regeringen att beloppsgränsen bör höjas till . Förslaget föreslås träda i kraft . En höjd beloppsgräns beräknas förstärka de offentliga finanserna med ca . Utskottet har inte något att invända mot förslaget om att gränsen för avdrag för kostnad för resor mellan bostad och arbetsplats ska höjas från till . Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om ändringar i bestämmelserna om HUS-avdrag. Jämför avvikande meningarna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). infördes en skattereduktion för fysiska personer som har haft utgifter för hushållsarbete (prop. 2006/07:94, bet. 2006/07:SkU15). Det hushållsarbete som omfattas av skattereduktionen kan avse städarbete, vård av kläder, matlagning, omsorg och tillsyn som en fysisk person behöver, såsom barnpassning inklusive hämtning och lämning av barn på förskola. Även snöskottning och skötsel av tomt eller trädgård i form av häck- och gräsklippning, krattning och ogräsrensning kan omfattas. Skattereduktion ges av arbetskostnaden, dock högst per person och beskattningsår. Skattereduktionen för hushållsarbete omfattar även reparationer, underhåll samt om- och tillbyggnad av vissa bostäder (s.k. ROT-arbeten). Det huvudsakliga syftet till införandet var att motverka svartarbete inom byggsektorn och öka arbetsutbudet. För att skattereduktion ska kunna medges ska ROT-arbetet avse ett småhus, ägarlägenhet eller en bostadsrätt som ägs respektive innehas av den som ansöker om eller begär skattereduktion. Skattereduktion ges bara för arbetskostnaden. Den totala skattereduktionen för HUS-avdrag (hushållsarbete och ROT-arbete) är per beskattningsår och person. Socialdemokraterna yrkar i motion Fi240 yrkande 20 och i motion Sk361 yrkande 6 att det maximala beloppet för skattereduktion bör sänkas från dagens till . Vidare bör möjligheten att få skattereduktion för arbeten kopplade till fastigheter i utlandet tas bort. De medel som på detta sätt frigörs kan användas för renovering av flerfamiljshus och till investeringsstöd för byggande av studentbostäder och hyreslägenheter.