bet · GZ01UbU2 · 2011-12-01 00:00:00 — 2011/12:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens proposition 2011/12:1 utgiftsområde 15 Studiestöd med förslag till anslag m.m. för . Utskottet behandlar även ett antal motioner från den allmänna motionstiden som gäller anslagen eller som bedöms ha anslagseffekt . Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker samtliga motioner. Regeringen föreslår att sammanlagt ska anvisas till sju anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd . Det är mindre än anslagna medel . Anslagsförändringarna beror bl.a. på att flera tillfälliga satsningar har avslutats och att volymerna har förändrats. Med anledning av satsningar på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux), stimulans till kommunerna att bedriva lärlingsutbildning inom den gymnasiala vuxenutbildningen samt på ökar utgifterna för studiemedel. Utskottet tar upp frågan om uppföljning av budgetpropositionens resultatredovisning. Utskottet konstaterar att det finns en mängd uppgifter i budgetpropositionen om uppnådda resultat inom utgiftsområdet men att kopplingen till målen kan utvecklas. Ledamöterna från Socialdemokraterna, har redovisat sina respektive partiers budgetförslag i särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag och bemyndiganden inom utgiftsområde 15 Studiestöd bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 15 punkt 2. bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån intill ett belopp av 176 . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 15 punkt 3 och avslår motionerna 2011/12:Ub474 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2011/12:Ub475 av m.fl. (V) yrkande 2. anvisar för anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 15 punkt 4 och avslår motionerna 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkande 15, 2011/12:Ub283 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2011/12:Ub474 av m.fl. (S) yrkande 1, 2011/12:Ub475 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3, 2011/12:Ub494 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2011/12:Ub495 av m.fl. (MP) yrkandena 13 och 18 samt 2011/12:Ub522 av m.fl. (SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S)1, (S)2, (M), (S)3, (S)4, (FP), (S)5, (MP)6, (SD)7, (V)8, (S)9, (M), (FP), (C), (KD) och (M). Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens proposition 2011/12:1 utgiftsområde 15 Studiestöd med förslag till anslag m.m. för . Utskottet behandlar även motioner från den allmänna motionstiden som gäller anslagen eller som bedöms ha anslagseffekt . I propositionen finns ett förslag till lag om ändring i budgetlagen (2011:203). har överlämnat detta lagförslag till , som behandlar förslaget i betänkande 2011/12:KU1. beslutade om ramar för vart och ett av de 27 utgiftsområdena (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU1, rskr. 2011/12:32). I och med detta beslut har ramen för utgiftsområde 15 Studiestöd lagts fast till 22 . I behandling av utgiftsområdet får detta belopp inte överskridas. Samtliga anslag inom utgiftsområdet fastställs i enlighet med 5 kap. 12 § riksdagsordningen genom ett beslut. I detta betänkande tar utskottet ställning till hur anslagen inom utgiftsområde 15 ska fördelas inom den ram som har fastställt. beslutade att följa upp regeringens resultatredovisning inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder, utgiftsområde 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning. Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. I bilaga 4 i betänkandet finns en promemoria från gruppen. Promemorian beskriver regeringens mål och resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 15 Studiestöd. Betänkandet disponeras så att utskottet inledningsvis redogör för utgiftsområdets omfattning och regeringens redovisning av resultaten. Utskottet tar sedan upp frågan om uppföljning av budgetpropositionens resultatredovisning. Därefter behandlas regeringens förslag till anslag och bemyndiganden samt motionerna. Samtliga förslag till riksdagsbeslut behandlas i en förslagspunkt, eftersom de rör budgeten . Utskottets förslag som överensstämmer med regeringens förslag till beslut om anslag under utgiftsområde 15 Studiestöd finns i bilaga 3. En översikt av regeringens förslag till anslag och oppositionspartiernas avvikelser i förhållande till regeringens förslag finns i bilaga 2. I propositionen lämnar regeringen förslag till sju anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd. För anslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål föreslår regeringen att den ska bemyndigas att göra beställningar som medför behov av anslag . Regeringen föreslår vidare att den ska bemyndigas att ta upp lån i för studielån. Utgiftsområde 15 Studiestöd omfattar utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen administreras av (), och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Inom utgiftsområdet föreslår regeringen att medel ska anvisas för studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg för studerande inom främst gymnasieskolan (anslaget 1:1 Studiehjälp m.m.) studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag för studerande med barn (anslaget 1:2 Studiemedel m.m.) räntor för studielån tagna i (anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m.) inleverans av kapital till till följd av avskrivning av studielån (anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m., inkomsttitel Räntor på studielån) bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk (anslaget 1:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk) bidrag till vissa studiesociala ändamål (anslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål) administration av studiestöd (anslaget 1:6 m.m.) hantering av överklaganden vid ÖKS (anslaget 1:7 ). Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta innebär att anslagsbelastningen, förutom av reglerna för lån och bidrag, främst är beroende av antalet studerande i utbildningar som berättigar till studiestöd, de studerandes val att ansöka om studiestöd och räntekostnader för den totala studielåneskulden i . Utgiften för vissa andra studiestöd begränsas av anvisade eller tilldelade medel och efterfrågan på dessa medel. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiehjälp och studiemedel samt återbetalningen av studielån finns främst i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655) samt i CSN:s föreskrifter. Bidrag till kostnader för viss gymnasieutbildning regleras i förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Bidrag till kostnader för viss föräldrautbildning i teckenspråk regleras i förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar. I detta avsnitt redovisas vissa uppgifter från budgetpropositionen om resultat. Frågor om regeringens presentation och urval av resultat diskuteras nedan under rubriken av budgetpropositionens resultatredovisning. Unga studerande på gymnasial nivå fick 483 700 studerande studiehjälp, en minskning med ca en procent jämfört med . CSN betalade ut ca i studiebidrag. Antalet studerande som fick inackorderingstillägg uppgick till ca 11 700 studerande 2010, varav flickor och pojkar. Det inkomstprövade extra tillägget ökade då ca 15 500 studerande fick sådant stöd. Det är en ökning med jämfört . lämnades extra tillägg till av samtliga studerande med studiehjälp till en kostnad av . Det är en ökning jämfört med . Antalet studerande som har fått sin studiehjälp indragen på grund av otillåten frånvaro har ökat med och uppgick till 14 700 personer. Det motsvarar av det totala antalet studerande med studiehjälp. Bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag) lämnades till 510 elever . Vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå fick ca 24 100 vuxna personer studiemedel för studier på grundskolenivå, vilket i stort sett är i nivå med året innan. Av dessa var kvinnor och män. Inom vuxenutbildning (komvux) hade av de studerande på grundskolenivå studiemedel . uppgick antalet vuxna personer med studiemedel för studier på gymnasial nivå till ca 114 000, vilket motsvarar en ökning jämfört med . Av dessa var kvinnor och män. Av dem som studerade med studiemedel på gymnasial nivå läste inom vuxenutbildning. fick 174 föräldrar bidrag vid viss föräldrautbildning i teckenspråk, s.k. TUFF-ersättning. Studerande på eftergymnasial nivå studerade drygt 333 000 personer i på eftergymnasial nivå med studiemedel, vilket var fler än det tidigare . Av dessa var kvinnor och män. De allra flesta studiemedelstagare på eftergymnasial nivå, , studerade vid universitet eller högskola. Andelen studiemedelstagare som var registrerade som studerande vid yrkeshögskoleutbildning eller kvalificerad yrkesutbildning uppgick till . Av studiestödstagarna på eftergymnasial nivå hade studielån. Benägenheten att ta studielån är densamma för kvinnor och män. fick drygt 17 600 personer tilläggslån för studier på eftergymnasial nivå. Antalet studerande som 2010 hade merkostnadslån, t.ex. för dubbel bosättning eller resor mellan hemorten och studieorten, uppgick till ca 4 950 personer. Detta innebar en minskning . Genom Talboks- och försorg fick ca 1 400 högskolestuderande med synskada eller annat läshandikapp låna studielitteratur . Den genomsnittliga kostnaden per studerande var ca . Studiehjälp för studerande under som bedriver gymnasiala studier utomlands lämnades till ca 1 000 unga studerande . Antalet utlandsstuderande med studiemedel i eftergymnasial utbildning uppgick till drygt 30 000 studerande under 19982002. Därefter minskade antalet och uppgick till 27 600 studerande, vilket var den lägsta siffran . Den nedåtgående trenden bröts fick ca 30 300 personer studiemedel för eftergymnasiala studier utomlands. Av samtliga studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå studerade därmed utomlands . Av de studerande på eftergymnasial nivå utgjorde gruppen fritt utresande studenter (dvs. studerande från som på eget initiativ studerar utomlands utan stöd av något utbytesprogram, s.k. free mover-studenter) den största andelen med . Gruppen studerande inom ramen för utbytesprogram utgjorde och gruppen som läste en icke-akademisk språkkurs utgjorde . Av de utlandsstuderande på högskolenivå studerade inom och i . fick ca 81 400 studerande med barn utöver studiemedel även tilläggsbidrag, vilket var en ökning med drygt 1 400 personer jämfört med . Andelen studerande med studiemedel på grundskole- och gymnasienivå som fick tilläggsbidrag var medan andelen på eftergymnasial nivå var . Det finns tre olika lånesystem. Med studiemedel avses lån tagna . Studielån är lån som togs . Annuitetslån är det lånesystem som tillämpas för lån tagna efter 2001. Det totala antalet låntagare i de tre återbetalningssystemen uppgår till drygt 1,4 miljoner vid utgången av 2010. Ökningen jämfört med var ca 14 500 personer. Återbetalningen av studielån ökade . Jämfört med 2009 betalades det in ca mer till CSN, totalt inklusive räntor och avgifter. Den totala studieskulden ökade . Antalet studerande som tog studielån i förhållande till antalet studerande med studiebidrag, dvs. lånebenägenheten, har minskat kontinuerligt sedan studiestödsreformen . var minskningen dock marginell. Lånebenägenheten för samtliga utbildningsnivåer var jämfört 2009. Lånebenägenheten vid studier på grundskolenivå var . Motsvarande andel för dem som läser på gymnasial nivå var . Utlandsstuderande är mer benägna att ta lån än studerande inom andra utbildningsformer. var andelen utlandsstuderande som hade studielån . Uppföljning av budgetpropositionens resultatredovisning beslutade att följa upp regeringens resultatredovisning inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder, utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning. Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. I bilaga 4 i betänkandet finns en promemoria från gruppen som beskriver regeringens mål och resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 15 Studiestöd. Regeringens beskrivning av politikens inriktning och budgetförslag i propositionen behandlas inte. I promemorians kapitel 1 beskrivs utskottens arbete med uppföljning och utvärdering samt regeringens resultatredovisning till . Kapitel 2 beskriver regeringens mål för utgiftsområdet samt uppföljningsgruppens iakttagelser och bedömning av målstruktur och indikatorer. I kapitel 3 redogörs för resultatredovisningen uppdelat på utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet, resultatredovisningens indelning, regeringens resultatindikatorer, regeringens analys och slutsatser samt regeringens sammanfattande resultatbedömning. Kapitlet avslutas med uppföljningsgruppens iakttagelser och bedömning. I kapitel 4 redovisas budgetpropositionens resultatindikatorer för utgiftsområdet. För närmare beskrivningar av budgetpropositionens innehåll i dessa delar hänvisas till promemorian i bilaga 4. Mål och resultat i budgetpropositionen Enligt budgetlagen (2011:203) ska en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten lämnas i förhållande till de mål som har beslutat. I årets budgetproposition föreslår regeringen inte något nytt mål för utgiftsområde 15 utan konstaterar att målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96). Målen beskrivs på följande sätt (prop. 2011/12:1, utg.omr. 15 Studiestöd, s. 13). Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Målen ska uppnås genom ett effektivt, sammanhållet, flexibelt och rättssäkert studiestödssystem som ska vara enhetligt och överblickbart för den enskilde. De utbetalningar som görs från systemet ska vara riktiga, och den del av studiestödet som utgörs av lån ska återbetalas till fullo. I budgetpropositionen redovisar regeringen resultaten för varje studiestöd per studerandegrupp fördelat på grundskolenivå och gymnasialnivå respektive eftergymnasial nivå. Därutöver redogörs det i budgetpropositionen för ett antal andra resultat. I promemorian i bilaga 4 återfinns de resultatindikatorer som regeringen redovisar. Utskottet vill inledningsvis framhålla att diskussionen om mål och resultat bör ses ur ett långsiktigt perspektiv. Utskottets överväganden bör ses som iakttagelser som regeringen har att beakta i budgetarbetet, men utskottet har förståelse för att inte allt går att åtgärda på kort sikt. I det följande diskuterar utskottet inledningsvis utgiftsområdets mål och därefter resultatredovisningen. Utskottet kan konstatera att målen för utgiftsområdet, som slogs fast i samband med studiestödsreformen , är relativt generella, vilket innebär att kopplingen mellan mål och redovisade resultat är relativt vag. Regeringen nämner flera mål i sin resultatgenomgång, men det framgår inte klart hur måluppfyllelsen ska mätas eller på vilket sätt regeringens genomförda politik har bidragit till att uppfylla de fastställda målen. Flera av målen kommenteras inte explicit av regeringen, t.ex. målet att studiestödet ska ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden eller målen för studiestödsadministrationen. Det finns ett nära samband mellan utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning samt de mål som ska uppnås. Det kan därför vara relevant med en beskrivning i budgetpropositionen av hur målen och målstrukturen för respektive utgiftsområde förhåller sig till varandra. Under förutsättning att målen i ökad utsträckning relateras till varandra kan också sambandet mellan uppnådda resultat utvecklas. Utskottet kan vidare konstatera att regeringen redovisar ett stort antal indikatorer för varje utbildningsnivå samt därutöver ett antal indikatorer som rör t.ex. studieekonomi, skuldsättning och studiestödsadministration. Det är i grunden är bra med många indikatorer som ger en god helhetsbild. Det är dock också viktigt att regeringen är tydlig med vilka indikatorer som den anser vara centrala för att kunna följa måluppfyllelsen för utgiftsområdet. Utskottet vill således understryka betydelsen av att resultatredovisningen förmedlar en helhetsbild av regeringens syn på måluppfyllelsen inom studiestödsområdet. När det gäller resultatredovisningen vill utskottet framhålla att den är ett viktigt underlag för budgetarbete. För att få en god förståelse och ett relevant beredningsunderlag är det angeläget att resultatredovisningen har en tydlig struktur. Det förekommer att regeringen i resultatredovisningen redogör för olika insatser, t.ex. beslut om uppdrag och tillsättning av utredare. Denna information är värdefull, men läsbarheten skulle öka om den genomgående särredovisades. Det är positivt att resultatutvecklingen i flertalet fall jämförs med motsvarande siffra . För att underlätta en uppföljning och bedömning av den långsiktiga resultatutvecklingen kan statistik för med fördel redovisas för vissa, centrala resultatindikatorer med samma jämförelseperiod. Resultatredovisningen är relativt fokuserad på prestationer, t.ex. utbetalade studiestöd. I mindre utsträckning belyser regeringen hur studiestödet utjämnar skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidrar till målet om ökad social rättvisa. Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att det finns en mängd uppgifter i budgetpropositionen om uppnådda resultat inom utgiftsområdet men att kopplingen till målen kan utvecklas. Utskottet ser fram mot att regeringen i kommande budgetpropositioner tar steg i den riktning som här skisserats. Anslag och bemyndiganden under utgiftsområde 15 Studiestöd Regeringen föreslår att sammanlagt ska anvisas till sju anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd . Det är mindre än anslagna medel . Anslagsförändringarna beror bl.a. på att flera tillfälliga satsningar har avslutats och att volymerna har förändrats. Med anledning av satsningar på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux), stimulans till kommunerna att bedriva lärlingsutbildning inom den gymnasiala vuxenutbildningen samt på ökar utgifterna för studiemedel. Fem av anslagen har inte föranlett några motionsyrkanden. Beträffande anslaget 1:2 Studiemedel m.m., som regeringen föreslår ska anvisas , har samtliga oppositionspartier motförslag som i varierande utsträckning ligger över regeringens förslag. När det gäller anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. finns ett motionsyrkande som innebär en lägre nivå än den som regeringen föreslår. Motionsförslaget bygger dock på en höjning av anslaget av 1:2 Studiemedel m.m. som skulle innebära en minskad belastning på anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. Propositionens och motionernas förslag om anslag redovisas i bilaga 2. Regeringens förslag om bemyndigande för upplåning i har lett till dels ett motionsyrkande med förslag om ett högre bemyndigande, dels ett motionsyrkande med förslag om ett lägre bemyndigande. Utskottets förslag i korthet anvisar 3 till anslaget 1:1 Studiehjälp m.m. Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Vidare används anslaget för bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor enligt en särskild författning (CSNFS 1983:17, ). Regeringen föreslår att 3 anvisas till anslaget 1:1 Studiehjälp m.m. för . Regeringen redovisar två skäl till förändringar av anslagsnivån jämfört med . Regeringen gjorde i budgetpropositionen bedömningen att en försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan byggde på att det tekniska programmet skulle inledas . Utgifterna för studiehjälp bedömdes öka med 2011 och beräknades öka med 2012. Antalet ungdomar i gymnasieskolan har ökat som en följd av de stora barnkullarna under slutet av 1980- och . Befolkningsframskrivningar från () visar att antalet ungdomar i aktuella åldrar nådde sin topp och kommer att minska med . Förändringarna medför att utgifterna bedöms minska såväl för studiebidraget och inackorderingstillägget som för det extra tillägget. Sammantaget föreslås anslaget minska med ca jämfört med . Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet anvisar 13 779 till anslaget 1:2 Studiemedel m.m. Därmed bifalls propositionen medan motioner om andra anslagsnivåer avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Anslaget används för studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag enligt studiestödslagen (1999:1395), pensionsavgifter enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift och förordningen (1998:1512) om statliga ålderspensionsavgifter m.m. Anslaget får även användas för utgifter för retroaktiva utbetalningar av vissa former av studiestöd som har upphört. Regeringen föreslår att 13 779 anvisas till anslaget 1:2 Studiemedel m.m. för . Regeringen gör bedömningen att den tillfälliga satsningen på arbetslösa ungdomar i åldrarna som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning bör förlängas, så att dessa ungdomar under vissa förutsättningar kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlet även för studier på grundläggande eller gymnasial nivå som påbörjas . Cirka 1 000 ungdomar kommer att omfattas av satsningen , ca 500 ungdomar 2013 och ca 250 ungdomar 2014. Anslaget bör därför ökas med ca . Regeringen upplyser om att studiemedel för studier på ett utbildningsprogram som omfattar 60 högskolepoäng under ett normalstudieår får lämnas på heltid även om studierna har bedrivits under ett färre antal veckor, dock minst . Detta gäller dock bara för studier på utbildningsprogram som före har haft ett sådant upplägg. Regeringen gör bedömningen att detta bör gälla även för studier på utbildningsprogram som har startat eller senare, dock längst t.o.m. utgången av 2014. Förändringen bedöms inte medföra några ökade utgifter för studiestöd. Regeringen beräknar och föreslår följande förändringar, utöver den tillfälliga satsningen på arbetslösa ungdomar, på anslagsnivån . Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår att medel anvisas för en utökad satsning på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) med ca 5 000 platser , och beräknas medel för ca 1 000 platser. Satsningen bedöms öka utgifterna för studiemedel med 2012. Regeringen föreslår att medel anvisas för en tillfällig satsning inom motsvarande ca 1 000 platser , och beräknas medel för ca 500 platser. Satsningen bedöms öka utgifterna för studiemedel med ca 2012. I enlighet med beräkningar i budgetpropositionen bedömer regeringen vidare att utgifterna kommer att öka med ca 2012. Regeringen beräknade medel i budgetpropositionen för att stimulera kommunerna att bedriva lärlingsutbildning inom den gymnasiala vuxenutbildningen. Sammantaget motsvarar satsningen 5 900 årsplatser 20112014. Satsningen innebär att utgifterna för studiemedel föreslås öka med 2012. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar