bet · GY01UU17 · 2011-05-25 00:00:00 — 2010/11:UU17 Ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å den andra Ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å den andra Utskottet tillstyrker i detta betänkande regeringens förslag (prop. 2010/11:88) om att godkänna ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å den andra godkänner ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan. Därmed bifaller proposition 2010/11:88. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (FP), (MP), (SD), (V), (M) och (KD). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens proposition 2010/11:88 Ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å den andra. gavs Europeiska kommissionen genom rådsbeslut mandat att inleda förhandlingar om bilaterala ramavtal om partnerskap och samarbete (PSA) med sex av medlemsländerna i (Asean): , , , , och . Mandatet utvidgades till att omfatta förhandlingar med . Förhandlingarna med påbörjades och avslutades . Avtalet paraferades (bekräftades) kort därefter av kommissionen. paraferade avtalet efter det att EU:s flygförbud mot indonesiska lufttrafikföretag delvis hävts. Avtalet undertecknades av båda parter . Enligt artikel 48 i avtalet ska parterna ratificera avtalet i enlighet med respektive lands interna procedurer. Detta bör ha skett senast efter avtalets undertecknande, dvs. utgör ett blandat avtal, dvs. både EU och medlemsländerna är avtalsparter tillsammans med . kommer att tillämpas efter att parterna anmält till varandra att alla nödvändiga förfaranden avslutats. Avtalet i svensk lydelse återfinns som bilaga i proposition 2010/11:88. Som en följd av att Lissabonfördraget trädde i kraft har Europeiska unionen ersatt och efterträtt Europeiska gemenskapen och utövar fr.o.m. det datumet Europeiska gemenskapens samtliga rättigheter och förpliktelser. Därför ska hänvisning till Europeiska gemenskapen eller gemenskapen i avtalstexten, när så lämpligt, förstås som hänvisningar till Europeiska unionen. I propositionstexten har Lissabonfördragets terminologi använts. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Republiken är världens fjärde största land till folkmängden sett och har världens största muslimska befolkning. har landet genomgått en snabb demokratiseringsprocess med stora politiska och ekonomiska framsteg. En omfattande ändring av konstitution förde avsevärt framåt i demokratiseringsprocessen. är samtliga ledamöter i parlamentet, liksom presidenten och vicepresidenten, valda av folket. ekonomi är den ekonomi i som klarat sig lindrigast undan den globala lågkonjunktur som följt i finanskrisens spår 2008/09. Såsom en av grundarna av Asean deltog i den dialog mellan EU och Asean som inleddes vid det första mötet på ministernivå mellan de båda parterna 1978. var också en av undertecknarna av samarbetsavtalet mellan EEG och Asean . Landet har spelat en framträdande roll i Aseansammanhang, men frågan om gjorde att EU hade ett ansträngt förhållande till och i förlängningen till Asean. I och med att gav upp sina territoriella anspråk på 1999 skapades ett nytt läge som gjorde att EU kunde inta en ny och övergripande attityd till och dess förhållande till unionen. har relationerna mellan och fördjupats såväl politiskt som ekonomiskt samt inom handel och när det gäller utvecklingssamarbete. kontrollerade hela det område som utgör Republiken . Efter ockupation av området (19421945) utropade nationalistledaren som självständig stat. Efter misslyckade nederländska försök att återta makten kunde landets självständighet slutligen erkännas internationellt 1949. Under president ledning (19451967) kom den heterogena och mångkulturella övärlden, vilken utgörs av ca 17 000 öar och ca 330 etniska grupper, att sammanfogas alltmer till en nation. Ekonomiska problem och inre oroligheter undergrävde Sukarnos position och ledde 1965 till ett misslyckat kuppförsök. Den regimvänlige general , ledaren för motkuppen, övertog presidentposten och regerade . karakteriseras av ett auktoritärt styre kombinerat med ett betydande spelrum för ekonomiska marknadskrafter. Stora ekonomiska framgångar tillsammans med fängslandet av regimkritiker och censur av politik och press resulterade till slut i avgång som regeringschef . har gjort stora politiska och ekonomiska framsteg. hölls landets första demokratiska val . En omfattande konstitutionell reform 2002 utgjorde ett viktigt steg i den demokratiska processen i . är samtliga ledamöter i parlamentet, liksom presidenten och vicepresidenten, valda av folket. leds landet av den reformvänlige tidigare generalen , som 2009 blev omvald med stor marginal för en andra femårig mandatperiod. Valen 2009 ansågs generellt väl genomförda och anses ha förankrat demokratin i det indonesiska samhället. President bedriver ett program för att åtgärda flera av de grundläggande strukturella problem som kvarstår, bl.a. omfattande korruption och bristande rättssäkerhet. 2004 drabbade landets särskilt hårt med ca 170 000 människor omkomna. Katastrofen innebar en vändpunkt för fredsansträngningarna i provinsen. är, utöver , svårt drabbat av naturkatastrofer och arbetar hårt mot allvarliga händelser som återkommande terrordåd. Den ekonomiska tillväxten har ökat och den indonesiska marknaden väcker intresse på många håll i världen. ekonomi är den ekonomi i som klarat sig lindrigast undan den globala lågkonjunktur som följt i finanskrisens spår 2008/09. var ett av de få länder i världen (tillsammans med och ) som uppvisade positiv tillväxt . Landets ekonomi är i bättre skick än under Asienkrisen , vilken drabbade landet hårt. Nyinvesteringar och export spelar en allt större roll i tillväxtökningen. De sociala sektorerna i samhället (utbildning och hälsovård) liksom landets infrastruktur är dock fortfarande eftersatta. Den indonesiska utrikespolitiken präglas av ett alltmer aktivt deltagande i internationella sammanhang. är medlem i G20 och deltar aktivt i FN och flera av dess fredsbevarande operationer. var pådrivande vid Aseans bildande och har haft en framträdande roll inom organisationen liksom inom den alliansfria rörelsen (). har alltmer sökt en roll som brobyggare mellan den muslimska världen och väst, vilket märks i flera initiativ för att nå genombrott i och främja en demokratisk utveckling i . President reforminriktade och mer utåtriktade ledarskap samt fredsuppgörelsen i har förbättrat internationella anseende . tog presidenten och hans regering på vägnar kollektivt ansvar för de grova brott mot mänskliga rättigheter som begicks i samband med folkomröstningen om självständighet för den tidigare provinsen 1999. erkände den nya staten 1949 och länderna etablerade diplomatiska förbindelser 1950. Relationerna har varit goda med undantag av en period med början . Länderna hade då olika syn på den verksamhet som bedrevs av, i boende, ledare för den f.d. () och som av anklagades för att stödja väpnat uppror i . Den positiva utvecklingen i sedan , framför allt i form av en fredsöverenskommelse mellan GAM och den indonesiska regeringen, i kombination med det stora stöd som gav i form av återuppbyggnadsstöd och stöd till fredsprocessen, ledde till att förbättra relationerna och att den indonesiska ambassadörsposten i på nytt blev tillsatt. betraktas relationerna mellan och som mycket goda. är en av största handelspartner i och utgör den snabbast växande marknaden för svensk export i regionen. Flera svenska företag är etablerade i . Den svenska varuexporten till uppgick till ca och varuimporten från uppgick till ca . Handeln med minskade kraftigt i samband med Asienkrisen men har successivt återhämtat sig. Nivåerna är relativt begränsade men den svenska exporten till landet har ökat kraftigt, framför allt tack vare (med närvaro i landet) framgångar i samband med introduktion av 3G-nätet. Övrig export utgörs av papper och pappersmassa, maskiner till massaindustrin, jordbruksmaskiner och lastvagnar. Den svenska importen från består främst av råvaror, möbler, tekoprodukter, skor och livsmedel. storlek, strategiska läge och regionala tyngd gör landet till en viktig partner för . De politiska relationerna med har vidareutvecklats och fördjupats , vilket återspeglas i ett ständigt ökande besöksutbyte. upprättade och en bilateral dialog om mänskliga rättigheter i samband med utrikesminister besök i , och möten hålls på årlig basis. antog regeringen en ny femårig samarbetsstrategi med i vilken demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter, miljö och klimat samt handel och näringslivsutveckling utgör prioriterade samarbetsområden. Artikel 1 fastställer de principer som ligger till grund för avtalet. Dessa omfattar respekten för de mänskliga rättigheterna, de demokratiska principerna och rättsstatsprincipen. Likaså bekräftas här den vikt som parterna fäster vid och dess värderingar. Republiken och Europeiska unionen är överens om att främja hållbar utveckling och att samarbeta för att lösa problemen i samband med klimatförändringarna samt bidra till att millennieutvecklingsmålen uppnås. Målet för samarbetet är särskilt att upprätta ett bilateralt samarbete inom alla relevanta regionala och internationella forum, utveckla handel och investeringar parterna emellan, att upprätta samarbete i migrationsfrågor, i fråga om mänskliga rättigheter och rättsliga frågor samt när det gäller att bekämpa spridningen av massförstörelsevapen. Därtill kommer att bekämpa terrorism och gränsöverskridande brottslighet, att öka båda parters deltagande i subregionala och regionala samarbetsprogram och förstärka båda parters profil i varandras regioner samt att främja förståelsen människor emellan. Spridningen av massförstörelsevapen betonas särskilt som ett av de allvarligaste hoten mot internationell stabilitet och säkerhet. Parterna åtar sig därför att samarbeta för att bekämpa denna spridning, bl.a. genom att ansluta sig till relevanta internationella instrument och verka för att förbättra genomförandet av dessa, införa effektiva nationella exportkontroller och upprätta en regelbunden politisk dialog i dessa frågor. Avtalet lägger grunden för ett rättsligt samarbete som främst inriktas på att utbyta erfarenheter och sakkunskap och bygga upp kapacitet i parternas rättsliga system samt en strävan att utveckla ömsesidig rättslig hjälp i brottmål och utvisningsärenden. Vidare bekräftar avtalet parternas uppfattning att de allvarligaste brotten som angår hela det internationella samfundet inte får förbli ostraffade och att man därmed är överens om att samarbeta om den indonesiska ratificeringen och genomförandet av internationella instrument på området mänskliga rättigheter, såsom konventionen om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord och Romstadgan för den . Enligt avtalet ska parterna vidare samarbeta för att, inom ramen för FN:s säkerhetsråds resolution och i enlighet med gällande internationella konventioner, bekämpa terrorism genom utbyte av information, utbyte av synpunkter om medel och metoder för att bekämpa terrorism, samarbete när det gäller att kontrollera att lagstiftningen följs och samarbete för att främja gränskontroll och gränsförvaltning. Regeringen föreslår i propositionen att godkänner ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å den andra. Förhandlingarna med avslutades och undertecknades av båda parter . Genom avtalet om partnerskap och samarbete med inrättas ett modernt ramverk för de bilaterala förbindelserna mellan parterna, vilka styrs av . Som grund för samarbetet har ramavtalet de demokratiska principerna, de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och rättsstatsprincipen. Avtalet innehåller ett rättsligt bindande åtagande från sida om respekt för mänskliga rättigheter samt skyldigheter i fråga om terroristbekämpning och massförstörelsevapen som grundar sig på internationellt godtagna normer. Genom avtalet åtar sig också att ansluta sig till Romstadgan för den (). Avtalet berör samarbete på ett brett spektrum av områden, såsom miljö- och klimatförändring, energi, vetenskap och teknik, luft- och sjöfart samt kultur och utbildning. Avtalet omfattar även frågor om migration, människosmuggling och penningtvätt samt ekonomiska frågor som handel och investeringar. Avtalet utgör ramen för förhandlingar om frihandelsavtal med Aseanländer, vilket innebär att det kommer att krävas att avtal om partnerskap och samarbete ingås med respektive land innan ett frihandelsavtal kan ingås. Politiskt utgör avtalet med ett riktmärke för motsvarande avtal med andra länder i regionen. Utskottet konstaterar inledningsvis att Republiken är ett viktigt land för . Relationerna mellan och har vidareutvecklats och fördjupats , vilket återspeglas i ett ständigt växande spektrum av samarbeten och utbyten. globala betydelse ökar i takt med landets politiska och ekonomiska utveckling. Landet är en viktig handelspartner i och utgör den snabbast växande marknaden för svensk export i regionen. kommer att underlätta samarbetet och utbytet mellan och , såväl bilateralt som i olika sammanhang inom . Vidare konstaterar utskottet att avtalet innehåller bestämmelser om en allomfattande dialog och om grundvalar för relationerna såsom mänskliga rättigheter, nedrustning och icke-spridning, terrorismbekämpning m.m. och bygger på de mål som EU har fastställt i de grundläggande fördragen, senast ändrade genom Lissabonfördraget. Dessa mål är grundläggande för alla relationer som EU och dess medlemsstater har med stater i andra regioner och ligger till grund för alla de förhandlingar som EU och dess medlemsstater för med tredjeländer. Bestämmelserna, som är framtagna i enlighet med EU:s riktlinjer, utgör ett återkommande avtalsinnehåll för denna typ av avtal. Utskottet välkomnar att genom avtalet åtar sig att ansluta sig till Romstadgan för den (), vilken har ratificerats av samtliga EU-medlemsstater. Mot bakgrund av vad som ovan anförts tillstyrker utskottet att godkänner ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:88 Ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å den andra: godkänner ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan (avsnitt 7).