bet · GY01UU13 · 2011-02-22 00:00:00 — Kraven på flexibilitet utan skyddsnät och de snabba ekonomiska ökar osäkerheten och maktlösheten. Omställningen till den nya ekonomin skapar oro för framtiden i såväl den rika som den fattiga världen en oro för att alltmer av industrijobben flyttar till låglöneländer och att inga nya arbetstillfällen skapas i deras ställe. Låglöneländer spelas ut mot varandra, vilket försvårar kampen för en bättre tillvaro. Den mycket allvarliga finanskris som vi befinner oss i skapades ur en mix av omättlig girighet, obefintliga regler, oansvarigt risktagande och gränslösa bonussystem för att skapa största möjliga . Även om den främst skapades på den amerikanska finansmarknaden påverkas även vi av dess verkningar. Att finna sätt att hantera utmaningen i de globala politiska och sociala spänningarna är svårt. Roten till problemet är att en stor majoritet av världens befolkning lever i fattigdom, och lösningen är att utjämna orättvisorna. Reform av de finansiella institutionerna, punkt 4 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U306 yrkande 16. Det är av största vikt med en reformering av de globala finansiella institutionerna. Inte minst turbulensen på de finansiella marknaderna och den efterföljande finanskrisen visar på behovet av stabila finansiella institutioner. Även om de internationella uppgörelser om förstärkningar av (), som kommit till stånd i och med finanskrisen, är positiva så innebär det inte att arbetet är slutfört. Det är nödvändigt att reformera de internationella finansiella institutionerna. Demokrati och mänskliga rättigheter bör i högre grad vara förknippade med organisationernas utlåning. Det behövs en offentlighetsprincip värd namnet. Det är nödvändigt att reformera processen för tillsättning av chefer för och . I stället för att vara en sluten process som bygger på överenskommelser gjorda strax efter slut, bör processen vara transparent, bygga på meriter och öppen för kandidater från hela världen. Kopplingen mellan IMF, och behöver stärkas. FN bör kunna fatta beslut som även de finansiella organisationerna måste rätta sig efter. En idé värd att lyfta fram för diskussion är att omvandla Ekonomiska och sociala rådet (Ecosoc) till ett handlingskraftigt råd för mänsklig utveckling. Noteras bör också att G20 spelar en större roll som internationellt forum. Bland annat var det till stor del i detta sammanhang som viktiga beslut fattades om åtgärder för att minska skadeverkningarna av finanskrisen. Vi ser det dock som ett stort problem om utvecklingen fortsätter mot att G20 tar över delar av det ansvar och den roll som internationella institutioner som IMF eller spelar, där betydligt fler av världens länder finns representerade. Så länge G20 inte formas på annat sätt, t.ex. genom representation via valkretsar, saknar gruppen legitimitet. De finansiella institutionerna jämställdhet, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U296 yrkandena 13 och 14. De internationella finansiella institutionerna () och har spelat en avgörande roll för många länder i syd. Genom de krav man ställt har man haft stort inflytande över hur den ekonomiska politiken i ett stort antal länder har utformats. De båda institutionerna har spelat en central roll i framtagandet av de fattigdomsbekämpningsstrategier, s.k. Poverty Reduction Strategy Papers, som de flesta länder i syd arbetar utifrån. I stor utsträckning har IMF:s och strategier utgått från ett dogmatiskt nyliberalt synsätt där könsanalyser helt saknats. Många av de reformer som IMF och påtvingat länder i syd har i synnerhet slagit hårt mot kvinnorna. Genom krav på omfattande nedskärningar i offentligt finansierad välfärd och privatisering av vattentillgångar har man t.ex. bidragit till att förstärka rådande maktstrukturer mellan män och kvinnor. anser att inom IMF, och de regionala utvecklingsbankerna ska verka för att institutionernas avtal och program alltid ska innehålla en analys över hur effekterna förhåller sig till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. Nämnda internationella finansiella institutioner har genom tradition varit manligt dominerade arenor. bör därför inom IMF, och de regionala utvecklingsbankerna verka för att öka andelen kvinnor i institutionernas ledningar. energistrategi, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U256. är en viktig del i den globala kampen mot de två stora utmaningar som världen står inför: fattigdom och klimatförändringar. Dessa två utmaningar måste bekämpas gemensamt. En viktig del i detta arbete är att ge fattiga och utsatta människor i utvecklingsländer tillgång till förnybar energi. stöd till energisektorn har varit inriktat på fossila bränslen. Risken finns att många medelinkomst- och utvecklingsländer genom aktivt stöd av låses in i fossila investeringar och ohållbara energisystem för . måste sätta upp ett tydligt mål att fasa ut sitt stöd till fossila energiformer. För att på ett effektivare sätt arbeta med klimatvänlig fattigdomsbekämpning bör satsa på decentraliserade lösningar med förnybar energi så att fattiga människor kan få tillgång till energi. Det är viktigt att den energistrategi som banken beslutar om 2011 avspeglar behovet av hållbara energilösningar och fattigas tillgång till energi. har som medlem i en möjlighet att driva utvecklingen i denna riktning. Handel och jämställdhet, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:U296 yrkande 12 och 2010/11:U298 yrkande 8. I debatten om den internationella handeln lyser könsmaktsanalysen med sin frånvaro. Män och kvinnor påverkas på olika sätt av handelsregler och vid förändringar av dessa, eftersom roller och ansvar i ekonomin generellt ser olika ut för män och kvinnor. Alla förändringar av handelsregler som inte inkluderar en könsmaktsanalys riskerar därför att förstärka ojämlikheten mellan män och kvinnor. Det finns flera exempel på att handelsliberaliseringar har betydligt mer negativa effekter för företag ägda av kvinnor än företag ägda av män, detta på grund av att de kvinnliga företagarna ofta har sämre tillgång till kapital och krediter. Därigenom kan även handelspolitiken hota genomförandet av millenniemål 3 om ökad jämställdhet mellan män och kvinnor. Trots detta beskrivs ofta handelspolitik som om den vore könsneutral. bör vara ett föregångsland med målet att påverka förhandlingar och nya handelsavtal internationellt så att dessa inkluderar en analys av hur avtalen påverkar kvinnor och de millenniemål som berör kvinnors situation. har lyft fram behovet av att verkar för att alla förhandlingar om nya handelsavtal ska föregås av en jämställdhetsanalys om hur handelsavtalen förhåller sig till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. Läkemedel i fattiga länder, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U298 yrkandena . finns det över 40 miljoner hivsmittade människor i världen. Av de 4 miljoner i utvecklingsländerna som får bromsmediciner skulle majoriteten ha varit dödsdömda utan behandling. kan de leva vidare, försörja sin familj och få se sina barn växa upp. Detta har gjorts möjligt därför att kvalitativt bra och helt lagliga s.k. generiska kopior av effektiva läkemedel har produceras till en bråkdel av vad medicinerna ursprungligen kostade. På mindre än har nämligen läkemedelskostnaden för att behandla en person i sjunkit från 10 000 till . De allra flesta av dessa generiska mediciner produceras i där det finns såväl kompetenta läkemedelsföretag som en lagstiftning som möjliggjorde detta. Efter medlemskap i har dock läkemedelstillverkningen försvårats. De fattigas möjlighet att få tillgång till billig medicin hotas även av andra avtal som rör upphovsrätt och varumärken. I (Anti-Counterfeiting Trade Agreement), som är under förhandling, och där EU är pådrivande, hotas import och produktion av helt lagliga generika genom att dessa kan stoppas i transit från till exempelvis ett land i via EU med hänvisning till misstanke om patentintrång. anser att den måste agera för att EU ska dra tillbaka alla krav på som ytterligare försvårar produktion, marknadsföring och tillgång till kvalitetssäkrade generikaläkemedel. Vidare anser att en revidering av (Agreement on Trade-Related Aspects of Intellectual Property Rights) är nödvändig. En svensk regering bör verka för att problemet kring begränsningen med den s.k. tvångslicensieringen får en lösning som innebär att även de fattigaste utvecklingsländerna kan säkerställa en god tillgång till läkemedel. bör också öka sina insatser för att föra över kunskap och teknik för uppbyggnaden av en starkare inhemsk produktion av mediciner, vacciner och diagnostiska verktyg i utvecklingsländer. En sådan kunskapsöverföring bör kompletteras med att förutsättningarna utreds för att erbjuda licenser åt svensk läkemedelsindustri för att tillverka generiska läkemedel avsedda för export till länder som saknar egen tillverkningskapacitet. Ansvar för giftsanering, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U297. anser att regeringen ska återkomma till med förslag på hur staten tillsammans med företaget kan ta ansvar för giftdumpning i Arica, . exporterade det svenska gruvföretaget stora mängder giftigt avfall till Arica i norra . tar inget ansvar för de skador och det lidande som företagets export har orsakat. I strikt juridisk mening är företaget heller inte ansvarigt eftersom avfallet såldes till ett chilenskt bolag. Men det moraliska ansvaret kan företaget inte frånsäga sig. För som nation är dumpning av det giftiga avfallet något som skadar såväl vårt anseende som nation som vårt goda förhållande till . Den svenska staten har inte heller något formellt juridiskt ansvar, men genom att svenska myndigheter gett sitt uttalade stöd till exporten har staten också ett moraliskt ansvar. anser att den svenska staten och företaget gemensamt ska ta det ekonomiska ansvaret för denna oacceptabla dumpning av giftigt avfall. Detta ansvar bör omfatta såväl en sanering av nedsmutsade områden som ansvaret för att avfallet deponeras på ett säkert vis. Även kostnader för sjukvård, rehabilitering och ersättning för lidande bör utbetalas till de direkt drabbade. På så vis skulle och ta på sig ansvaret för det inträffade och gottgöra de drabbade. Regler för företags ansvar, punkt 10 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U257 yrkandena 1 och 2. och menar att regeringen bör verka för att internationella regler för företags ansvar görs rättsligt bindande. Regeringen bör vidare verka för ett tydligare regelverk för svenska företags ansvar för mänskliga rättigheter i den verksamhet som bedrivs utomlands. I en alltmer globaliserad värld ges företagen alltmer makt. kränker företagens verksamhet de mänskliga rättigheterna, förstör miljön och/eller bidrar till ökad fattigdom. Som stat är skyldigt att göra det som står i dess makt för att mänskliga rättigheter ska respekteras även av företag som står under svensk jurisdiktion. Detta inbegriper att se över regelverk och rutiner för att säkerställa att svenska företag inte begår sådana brott utomlands. Vi anser att regeringen bör verka för att det ska ställas sociala och miljömässiga krav på såväl svenska som europeiska bolags verksamheter i andra länder. Det behövs bindande regler för att svenska företag inte ska kunna bryta mot mänskliga rättigheter utomlands utan andra påföljder än dåligt rykte och risk för konsumentbojkotter. Många frivilligorganisationer har haft detta som krav , däribland och Friends of the . Det finns redan ett FN-ramverk för företag och mänskliga rättigheter som fokuserar på staternas skyldighet att skydda mänskliga rättigheter, företagens ansvar för att respektera den s.k. do no harm-principen i samband med ekonomiska förbindelser samt vikten av att garantera upprättelse och kompensation till offren. Detta ramverk måste stärkas för att på ett effektivt sätt säkerställa att företag i sin verksamhet utomlands inte låter vinstintresset gå före respekten för mänskliga rättigheter. Handelspolitik och fattigdomsbekämpning, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U298 yrkandena 24 och 25. För fattigdomsbekämpning är en rättvis handel viktigare än bistånd. existerar dock varken fri eller rättvis handel. När de rika länderna har utformat regler för internationell handel har de sett till att skydda och prioritera sina egna och storföretagens ekonomiska intressen. Utvecklingsländer måste få större utrymme att själva utforma sin handelspolitik och själva avgöra när och i vilken grad deras marknader ska öppnas för transnationella bolag. anser att måste driva på reformeringsarbetet inom EU och () så att fattiga länder får större möjligheter att utforma en handelspolitik som stöder landets egen utvecklingsstrategi. menar att handelspolitik behöver samverka med alla andra politikområden och att handel behöver bidra till att minska klyftorna i världen och främja jämställdhet och en hållbar utveckling i linje med politik för global utveckling. Så länge WTO styrs av de rika länderna kommer reglerna att fortsätta gynna västs ekonomiska intressen och motverka de förändringar som krävs för att millenniemålen ska uppfyllas. anser att ska verka för att WTO:s handelsavtal ersätts av handelsavtal som tar sin utgångspunkt i fattigdomsbekämpning, utveckling och jämställdhet. Vidare vill att ska verka för att EU genomför sitt löfte vad gäller att ge utvecklingsländerna tull- och kvotafritt tillträde till EU:s inre marknad och att EU:s jordbrukssubventioner fasas ut. EPA-förhandlingarna, punkt 13 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:N438 yrkande 10. Parallellt med Doharundan driver EU förhandlingar med forna kolonier i , och om s.k. Economic Partnership Agreements (EPA). Dessa länder har mer gynnsamma tillträden till EU:s marknader än andra av WTO:s medlemsländer, vilket strider mot en av grundprinciperna i WTO. I förhandlingarna har EU krävt långt mer än vad som skulle behövas för att handelsvillkoren skulle vara i överensstämmelse med WTO-reglerna. Dessutom har själva strukturen av förhandlingarna snarare motverkat än stöttat utvecklingsländernas egna regionala integrationsprocesser. Vi i och ställer oss bakom krav på att EU svarar positivt på förslag från AVS-länderna om flexibla marknadstillträden och att alla AVS-länder erbjuds de alternativ till som WTO-reglerna tillåter. EU måste avstå från att underminera AVS-ländernas politiska handlingsutrymme att genomföra sina egna utvecklingsstrategier och att införa åtgärder som hanterar effekterna av den globala ekonomiska krisen liksom livsmedels- och klimatkrisen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:U227 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att skydda småbrukare mot landgrabbing. 2010/11:U256 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nya energistrategi. 2010/11:U257 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att internationella regler för företags ansvar görs rättsligt bindande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för ett tydligare regelverk för svenska företags ansvar för mänskliga rättigheter i den verksamhet som bedrivs utomlands. 2010/11:U262 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om borttagande av handelsstörande hinder som hindrar utveckling i tredje världen. 2010/11:U264 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att det blir en framgång i de fortsatta WTO-förhandlingarna för att säkerställa de fattigaste ländernas marknadstillträde. 2010/11:U269 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka framväxandet av fungerande marknader och lokala jordbrukarorganisationer i utvecklingsländerna. 2010/11:U279 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ytterligare åtgärder för att skapa rättvisa förhållanden inom världshandeln. 2010/11:U280 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att EU inte ingår några handelsavtal utan att ha genomfört oberoende hållbarhets- och utvecklingsanalyser som tydliggör effekterna för fattiga människor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i offentliga underlag ska redogöra för hur rättighets- och fattigdomsperspektiven från politik för global utveckling genomsyrar handelspolitiska analys och ställningstaganden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att EU inte använder bistånd som påtryckningsmedel i handelsförhandlingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att de handelsavtal som EU ingår ska innehålla mekanismer för gemensam uppföljning och utvärdering av avtalet utifrån objektiva utvecklingskriterier. 2010/11:U281 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i det fortsatta arbetet lyfta fram rättvisa handelsvillkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet och uppmuntran av verksamheter som motarbetar all typ av diskriminering, uppmuntrar till rättvisa handelsvillkor med tredje världen och främjar en långsiktigt hållbar produktion. 2010/11:U296 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att alla förhandlingar om nya handelsavtal ska föregås av en jämställdhetsanalys om hur handelsavtalen förhåller sig till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom IMF, och de regionala utvecklingsbankerna ska verka för att institutionernas avtal och program alltid bör innehålla en analys över hur effekterna förhåller sig till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom IMF, och de regionala utvecklingsbankerna ska verka för att öka andelen kvinnor i nämnda institutioners ledningar. 2010/11:U297 av m.fl. (V): begär att regeringen återkommer till med förslag på hur staten tillsammans med företaget kan ta ansvar för giftdumpning i Arica, , i enlighet med vad som anförs i motionen. 2010/11:U298 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att alla förhandlingar om nya handelsavtal ska föregås av en jämställdhetsanalys om hur handelsavtalen förhåller sig till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen måste agera för att EU ska dra tillbaka alla krav på som ytterligare försvårar produktion, marknadsföring och tillgång till kvalitetssäkrade generikaläkemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att måste verka för en översyn av så att det inte missgynnar de fattiga länderna, bl.a. vad gäller tillgång till läkemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör öka sina insatser för att föra över kunskap och teknologi för uppbyggnaden av en starkare inhemsk produktion av mediciner, vacciner och diagnostiska verktyg i utvecklingsländer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förutsättningarna att erbjuda licenser åt svensk läkemedelsindustri för att tillverka generiska läkemedel avsedda för export till länder som saknar egen tillverkningskapacitet bör utredas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att nuvarande internationella regelverk och kommande revideringar av immateriella rättigheter till läkemedel säkerställer möjligheten för människor i fattiga länder att få tillgång till billiga livsnödvändiga läkemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att handelspolitik behöver samverka med alla andra politikområden och att handeln behöver bidra till att minska klyftorna i världen och främja jämställdhet och en hållbar utveckling i linje med politik för global utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att EU genomför sitt löfte vad gäller att ge utvecklingsländerna tull- och kvotafritt tillträde till EU:s inre marknad och att EU:s jordbrukssubventioner fasas ut. 2010/11:U306 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3 Globalisering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.1 Den svenska välfärdsmodellen behövs i globaliseringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.2 Fri, rättvis och hållbar handel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.3 Finansiella institutioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.8 Kamp mot korruption en förutsättning för utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.2 Arbete, tillväxt och fackliga rättigheter. 2010/11:U317 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hbt-perspektiv i det handelspolitiska samarbetet med andra länder. 2010/11:So545 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att vid arbete med internationella biståndsinsatser lyfta fram handel med alkohol som en kraftigt utvecklingshämmande faktor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man vid förhandlingar om internationella handelsregler måste ta ökad hänsyn till att den allt aggressivare marknadsföringen av alkohol och tobak är en utvecklingshämmande faktor som motverkar de mål som sätts vid förhandlingsarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att lyfta fram frågan om aggressiv marknadsföring av alkohol som en utvecklingshämmande faktor inom ramen för FN:s arbete med utvecklingsfrågor. 2010/11:N438 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EPA-förhandlingarna. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 14 och (båda MP) m.fl. (FP) m.fl. (S) m.fl. (MP)