bet · GY01SfU6 · 2011-04-11 00:00:00 — 2010/11:SfU6 Migration och asylpolitik Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2010/11:29 Migration och asylpolitik och tre motioner som väckts med anledning av skrivelsen. Vidare behandlas ett stort antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör asyl- och migrationsfrågor samt svenskt medborgarskap. Regeringen redovisar i skrivelsen den svenska migrations- och asylpolitiken och statistiska uppgifter för perioden . I skrivelsen lämnas en redovisning av den svenska politiken med avseende på asyl och skyddsrelaterade frågor, arbetskraftsinvandring, övrig invandring och viseringsfrågor. Det internationella samarbetet redovisas också, särskilt när det gäller migration och utveckling samt migrationsfrågorna i EU:s yttre förbindelser. I betänkandet behandlas bl.a. frågor om skyddsbehov, begreppet väpnad konflikt, barn i asylprocessen, könsrelaterad förföljelse, samarbetet inom EU, arbetskraftsinvandring, anhöriginvandring, verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut, visering och svenskt medborgarskap. En ramöverenskommelse har träffats mellan regeringen och de gröna om migrationspolitik. I enlighet med överenskommelsen anser utskottet att ett antal motionsyrkanden får anses åtminstone delvis tillgodosedda och därför avstyrks. Utskottet avstyrker även övriga motionsyrkanden och föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. I ärendet finns 35 reservationer (S, MP, SD och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2010/11:Sf3 av m.fl. (S) yrkande 4, 2010/11:Sf5 av (SD) yrkandena 1 och 8, 2010/11:Sf201 av (KD) yrkande 2, 2010/11:Sf377 av (S) yrkandena 2 och 5 samt 2010/11:Sf385 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 10, 11 och 1316. Reservation 1 (S, V) Reservation 2 (SD) Begreppet väpnad konflikt m.m. 2010/11:Sf4 av m.fl. (MP) yrkande 1 i denna del, 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8 samt 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 3 i denna del. Reservation 3 (S, V) 2010/11:Sf4 av m.fl. (MP) yrkande 1 i denna del, 2010/11:Sf355 av (M) och 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 34. Reservation 4 (MP, V) 2010/11:Sf5 av (SD) yrkande 5, 2010/11:Sf205 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2010/11:Sf385 av m.fl. (SD) yrkande 12. Reservation 5 (MP) Reservation 6 (SD) 2010/11:Sf202 av (KD). Begreppet synnerligen ömmande omständigheter 2010/11:Sf201 av (KD) yrkande 1, 2010/11:Sf203 av och (båda KD) yrkandena 1 och 3, 2010/11:Sf268 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2010/11:Sf322 av m.fl. (S), 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 11 samt 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 3 i denna del. Reservation 7 (S, V) 2010/11:U261 av och (båda FP) yrkande 3, 2010/11:U312 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2010/11:Sf391 av (KD). Flyktingstatus för hbt-personer m.m. 2010/11:Ju401 av m.fl. (V) yrkande 11, 2010/11:U232 av (FP) yrkande 3, 2010/11:U317 av m.fl. (S) yrkande 9, 2010/11:Sf4 av m.fl. (MP) yrkande 1 i denna del, 2010/11:Sf266 av (KD), 2010/11:Sf270 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkande 9, 2010/11:Sf389 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 47 samt 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 3 i denna del. Reservation 8 (V) 2010/11:U232 av (FP) yrkande 2. 2010/11:Ju287 av (KD) yrkande 5. 2010/11:Ju409 av m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 9 (V) Det gemensamma europeiska asylsystemet 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 15, 2010/11:Sf377 av (S) yrkande 1 och 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 5. Reservation 10 (S, V) Flyktingmottagandet i vissa EU-länder 2010/11:Sf342 av och (båda KD) yrkande 2. Reservation 11 (V) 2010/11:Sf3 av m.fl. (S) yrkande 2, 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkande 14, 2010/11:Sf377 av (S) yrkande 4 och 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 10. Reservation 12 (S, V) 2010/11:Sf4 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2010/11:Sf205 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 4, 2010/11:Sf342 av och (båda KD) yrkande 1 och 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkande 21. Reservation 13 (V) 2010/11:Sf3 av m.fl. (S) yrkande 3, 2010/11:Sf4 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2010/11:Sf5 av (SD) yrkande 6, 2010/11:Sf333 av i (M) yrkandena 7 och 8, 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkande 25 och 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 14. Reservation 14 (S, V) Reservation 15 (MP) Reservation 16 (SD) 2010/11:Sf261 av m.fl. (V), 2010/11:Sf276 av och (båda S) och 2010/11:Sf284 av (FP). Reservation 17 (S, V) Reservation 18 (SD) 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkandena 27 och 28 samt 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkandena 16 och 17. Reservation 19 (V) Uppehållstillstånd i andra fall 2010/11:Sf251 av m.fl. (V), 2010/11:Sf333 av i (M) yrkande 3 och 2010/11:Sf393 av m.fl. (MP). Reservation 20 (V) 2010/11:Sf3 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del, 2010/11:Sf271 av m.fl. (MP) yrkandena 13, 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkande 22 och 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 13. Reservation 21 (S, V) 2010/11:Sf3 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del, 2010/11:Sf5 av (SD) yrkande 7, 2010/11:Sf272 av och (båda M), 2010/11:Sf340 av och (båda KD), 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkande 23, 2010/11:Sf377 av (S) yrkande 3, 2010/11:Sf385 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 4, 6 och 7 samt 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 11. Reservation 22 (S, V) Reservation 23 (SD) 2010/11:Sf3 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del, 2010/11:Sf4 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkande 24, 2010/11:Sf385 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 5 samt 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 12. Reservation 24 (S, MP, V) Reservation 25 (SD) 2010/11:Sf4 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2010/11:Sf239 av och (båda MP), 2010/11:Sf277 av (M) och 2010/11:Sf324 av (S). Reservation 26 (S, V) 2010/11:Ju355 av Skånberg (KD) yrkande 1, 2010/11:Ju403 av m.fl. (V) yrkande 14, 2010/11:Sf234 av Amineh Kakabaveh (V), 2010/11:Sf253 av m.fl. (V), 2010/11:Sf344 av och (båda KD) yrkandena 13 och 2010/11:Sf363 av och (båda S). Reservation 27 (V) Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut 2010/11:Sf4 av m.fl. (MP) yrkande 9 i denna del och 2010/11:Sf338 av och (båda KD) yrkande 5. 2010/11:Sf238 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 28 (V) 2010/11:Sf5 av (SD) yrkande 2. Reservation 29 (SD) Utvisning på grund av brott 2010/11:Ju419 av och (båda SD) yrkandena 17 och 2010/11:Sf385 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 18. Reservation 30 (SD) 2010/11:Sf4 av m.fl. (MP) yrkande 9 i denna del, 2010/11:Sf240 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3, 2010/11:Sf341 av och (båda KD) yrkandena 4 och 5 samt 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkande 12. Reservation 31 (V) 2010/11:Sf342 av och (båda KD) yrkande 5, 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkande 18, 2010/11:Sf392 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 7. Reservation 32 (V) 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkande 19, 2010/11:Sf392 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 8. Reservation 33 (V) 2010/11:Sf271 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2010/11:Sf319 av i m.fl. (S) och 2010/11:Sf385 av m.fl. (SD) yrkande 9. Reservation 34 (SD) 2010/11:Sf384 av de (M) och 2010/11:Sf385 av m.fl. (SD) yrkandena . Reservation 35 (SD) lägger skrivelse 2010/11:29 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), Finn (M), (S), (FP), Shadiye Heydari (S), (C), (S), (KD), (SD), (M), (MP) och (V). Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2010/11:29 Migration och asylpolitik jämte motioner som väckts med anledning av skrivelsen och motionsyrkanden om asyl- och migrationsfrågor samt svenskt medborgarskap som väckts under den allmänna motionstiden . En redovisning av motionerna finns i bilaga 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. förändringar av flykting- och migrationspolitiken, att den som vistas illegalt i inte ska få sin sak prövad och att en asylsökande som inte styrker sin identitet ska avvisas samt att endast en begränsad grupp personer ska kunna beviljas asyl här. Jämför reservationerna 1 (S, V) och 2 (SD). angående flyktingars rättsliga ställning () som ratificerades av 1954 innehåller bl.a. en definition av vem som ska anses som flykting och föreskriver förbud mot avvisning eller utvisning av personer till ett land där de riskerar förföljelse eller till ett land där de inte åtnjuter trygghet mot att bli sända till ett land där de riskerar förföljelse. I konventionen definieras en flykting som en person som i anledning av välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sin ras, religion, nationalitet, tillhörighet till viss samhällsgrupp eller politiska åskådning befinner sig utanför sitt hemland och som inte kan eller på grund av sin fruktan inte vill begagna sig av hemlandets skydd. Genom utlänningslag (2005:716, UtlL) tillförsäkras flyktingar en principiell rätt att få uppehållstillstånd i . Som en följd av att det s.k. skyddsgrundsdirektivet (2004/83/EG) genomförts i svensk rätt har fr.o.m. den tidigare kategorin skyddsbehövande i övrigt ersatts av två nya kategorier, nämligen alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande (prop. 2009/10:31, bet. 2009/10:SfU8, rskr. 2009/10:133). Definitionen i 4 kap. 1 § UtlL av vem som är flykting har samma lydelse som i , dock anger den uttryckligen att denna rätt gäller oberoende av om förföljelsen utgår från landets myndigheter eller, om dessa inte kan antas bereda skydd mot förföljelse, från enskilda. Dessutom omfattar flyktingbegreppet enligt utlänningslagen även personer som förföljs på grund av kön eller sexuell läggning. Med alternativt skyddsbehövande avses enligt 4 kap. 2 § UtlL en utlänning som befinner sig utanför det land som han eller hon är medborgare i, därför att 1. det finns grundad anledning att anta att utlänningen vid ett återvändande till hemlandet skulle löpa risk att straffas med döden eller att utsättas för kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, eller som civilperson löpa en allvarlig och personlig risk att skadas på grund av urskillningslöst våld med anledning av en yttre eller inre väpnad konflikt, och 2. utlänningen inte kan, eller på grund av sådan risk som avses i 1 inte vill, begagna sig av hemlandets skydd. Med övrig skyddsbehövande avses enligt 4 kap. 2 a § UtlL en utlänning som befinner sig utanför det land han eller hon är medborgare i, därför att han eller hon 1. behöver skydd på grund av en yttre eller inre väpnad konflikt eller på grund av andra svåra motsättningar i hemlandet känner välgrundad fruktan att utsättas för allvarliga övergrepp eller 2. inte kan återvända till sitt hemland på grund av en miljökatastrof. Även när det gäller andra skyddsbehövande än flyktingar saknar det betydelse om det är landets myndigheter som är ansvariga för att utlänningen löper angivna risker eller om dessa inte kan antas erbjuda trygghet mot att utlänningen utsätts för sådan risk genom handlingar från enskilda. Som flykting, alternativt skyddsbehövande eller övrig skyddsbehövande anses även en person som är statslös och som av de uppräknade skälen befinner sig utanför det land där han eller hon tidigare haft sin vanliga vistelseort. För den som är statslös flykting krävs dessutom att han eller hon inte kan eller på grund av sin fruktan inte vill återvända till detta land. Förutom flyktingar har alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande som befinner sig i rätt till uppehållstillstånd. Uppehållstillståndet ska i dessa fall vara permanent eller gälla . Tillstånd får dock vägras i vissa fall (5 kap. 1 § UtlL). Vidare ska uppehållstillstånd ha sökts och beviljats före inresan till . Detta gäller dock inte den som söker uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande eller på grund av synnerligen ömmande omständigheter (5 kap. 18 § UtlL). m.fl. (S) begär i motion Sf3 yrkande 4 ett tillkännagivande om förändringar i migrationspolitiken. För att förebygga att människor behöver bryta upp från sitt hemland krävs det enligt motionärerna en tydlig linje både när det gäller fattigdomsbekämpning och global rättvisa och i arbetet mot klimatförändringarna. Vidare bör solidaritet, humanitet och rättvisa vara ledord samt varje ärende avgöras individuellt och barns bästa ges en verklig innebörd. Dessutom bör asylprocessen utmärkas av rättssäkerhet och ansvarstagande. Samma uppfattning framförs i motion Sf377 yrkandena 2 och 5 av (S). I motion Sf5 av (SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning med uppdraget att göra en bred översyn av hur invandringen påverkar , vad den tar för resurser i anspråk samt vilken förmåga har att hantera nyinvandringen. Motionären anser att invandringen till har medfört hög arbetslöshet bland de invandrade, stort bidragsberoende, hög kriminalitet och omfattande utanförskap. I samma motion yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att utvärdera förmåga till fortsatt flyktingmottagning samt vad resurserna som detta tar i anspråk kan åstadkomma genom alternativa former för flyktinghjälp, t.ex. genom ökat stöd till UNHCR. m.fl. (SD) begär i motion Sf385 yrkandena 8, 1011 och 1316 ett flertal tillkännagivanden. Enligt motionärerna har asylpolitiken underlättat människohandel, organiserad brottslighet och terroristgruppers etablering i . De anser därför att ansökan om asyl ska göras vid den svenska gränsen i samband med inresa. Dessutom har inte obegränsade resurser för att hantera de problem som folkomflyttningar medför. Vidare ska den som vistas illegalt i landet inte kunna få sin sak prövad utan avvisas omgående och krav ska ställas på asylsökande att uppvisa handlingar som styrker deras identitet och nationalitet. Asylsökande som inte styrker sin identitet ska inte få sitt ärende prövat utan ska avvisas genast till det land han eller hon senast kom ifrån. Asyl ska dessutom endast beviljas personer av två kategorier, nämligen dem som uppfyller kriterierna i och ett mindre antal kvotflyktingar som erbjuds asyl enligt avtal med UNHCR. Tillfälliga uppehållstillstånd ska dock undantagsvis kunna utfärdas för personer som inte fullt ut lever upp till krav men som av ytterst starka humanitära skäl ändå inte kan återvända till sitt hemland, ett närliggande område eller sitt första asylland. I övrigt ska tillfälliga uppehållstillstånd vara regel och möjligheten att utfärda permanenta uppehållstillstånd som ett mellansteg mellan tillfälligt uppehållstillstånd och svenskt medborgarskap avskaffas samt tillfälliga uppehållstillstånd gälla i taget. I motion Sf201 av (KD) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att en parlamentarisk kommitté bör tillsättas för att göra en översyn av utlänningslagen bl.a. för att skyddsgrunderna på ett tydligare sätt ska avspegla att det är en rättighet att söka asyl. är bundet av folkrättsliga förpliktelser inom såväl internationell flyktingrätt som mänskliga rättigheter i övrigt. Detta innebär att flyktingrättens olika delar, t.ex. att en asylsökande inte får avvisas eller utvisas till ett land där hans eller hennes liv eller frihet hotas på grund av bl.a. ras, religion eller nationalitet, alltid ska tillämpas. Utlänningslagens definition av vem som är flykting överensstämmer i princip med . Därutöver tillförsäkrar utlänningslagen även andra skyddsbehövande, bl.a. den som inte kan återvända till sitt hemland på grund av en miljökatastrof, en principiell rätt att få uppehållstillstånd i . Uppehållstillstånd ska således ges i de fall då någon av angivna skäl bedöms ha behov av skydd, och och migrationsdomstolarna har att pröva varje enskilt fall individuellt utifrån gällande lagstiftning. Utskottet har uttalat den bestämda uppfattningen att ska uppfylla sina internationella förpliktelser och därutöver fortsätta att ha en human asylpolitik samt fortsatt goda möjligheter till familjeåterförening, se utskottets yttrande till finansutskottet /11:SfU1y och budgetbetänkandet 2010/11:SfU2. fortsätter att vara ett av de länder i som ger flest människor skydd undan våld och förföljelse. har enligt 20002010 (2:2010), med några undantag, varit ett av de fem största mottagarländerna. Det finns inte något som tyder på att antalet asylsökande till kommer att minska i någon större omfattning . Det beror på att antalet asylsökande i hög grad speglar situationen i vår omvärld. sökte 31 819 personer asyl i , vilket är en ökning jämfört med året innan. Enligt prognos beräknas ca 31 000 personer söka asyl i . Av statistikuppgifter framgår att 8 984 personer beviljades uppehållstillstånd 2010 på grund av skyddsbehov, antingen som flykting eller som skyddsbehövande i övrigt. Därutöver överfördes 1 804 kvotflyktingar till för vidarebosättning. Utskottet konstaterar att det finns en bred enighet i om att ska vara en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck och att särskild hänsyn ska tas till barns bästa. Detta återspeglas också i den gällande svenska asyllagstiftningen, som i sin tur bygger på de internationella konventioner om mänskliga rättigheter som tillträtt och är bundet av. Enligt utskottet kan det därför inte komma i fråga att begränsa rätten till asyl för konventions- och kvotflyktingar. En sådan begränsning som föreslås i motion Sf385 skulle enligt utskottet bl.a. innebära att s.k. alternativt skyddsbehövande inte längre skulle kunna beviljas asyl. Med asyl förstås enligt utlänningslagen ett uppehållstillstånd som beviljas en flykting eller en alternativt skyddsbehövande. I budgetbetänkandet avstyrkte utskottet ett motionsyrkande av SD om att minska anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder från ca till ca 2011. Det anslaget används i huvudsak för att finansiera överförandet av kvotflyktingar till , som tagits ut efter rekommendation från , . Utskottet konstaterade att motionärerna i det fallet hade föreslagit en närmast total neddragning av anslaget. En så kraftig neddragning skulle innebära att det i princip inte finns något ekonomiskt utrymme för att överföra kvotflyktingar till , inte ens om det handlar om ett mindre antal. Som utskottet anförde i yttrandet till finansutskottet är vidarebosättningens funktion att erbjuda skydd till främst flyktingar och andra skyddsbehövande men även ett sätt att dela ansvaret med länder som hyser stora flyktinggrupper. Utskottet ansåg då och anser fortfarande att det är nödvändigt att verkar för att fler länder ska bli permanenta vidarebosättningsländer som det inte finns skäl för att upphöra med denna viktiga hjälpinsats. Enligt utskottets mening är det vidare otänkbart och inhumant att införa ett krav på att en asylsökande ska styrka sin identitet och nationalitet för att inte omgående avvisas. En sådan ordning skulle riskera att komma i konflikt med våra internationella förpliktelser då den sökande mycket väl kan ha flyktingskäl och därmed en i princip ovillkorlig rätt till skydd. Även motionsyrkandet om att ansökan om asyl ska göras vid den svenska gränsen är av samma skäl inte godtagbart då även en person som kommit in illegalt i kan ha flyktingskäl. Därtill anser utskottet att det saknas skäl för att ta initiativ till en översyn av invandringens effekter eller att utvärdera förmåga till fortsatt flyktingmottagande. Utskottet vill här hänvisa till rapporten och de offentliga finanserna (2009:3) till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (), i vilken professor vid diskuterat de ekonomiska konsekvenserna av invandring med fokus på betydelsen för de offentliga finanserna. Av rapporten framgår det bl.a. att effekterna på de offentliga finanserna är beroende av invandringens storlek, ålderssammansättning och karaktär men att effekterna både när de varit positiva och negativa har varit relativt små. Mot bakgrund av det nu anförda avstyrker utskottet motionerna Sf5 yrkande 1 och 8 och Sf385 yrkandena 8, 10, 11 och 13. Även motion Sf385 yrkandena avstyrks då utskottet inte kan ställa sig bakom en ordning som innebär att endast tillfälliga uppehållstillstånd ska kunna beviljas. Utskottet kan inte se något skäl att göra en översyn av utlänningslagen. Motion Sf201 yrkande 2 avstyrks därför. När det gäller motionerna Sf3 yrkande 4 och Sf377 yrkandena 2 och 5 konstaterar utskottet att migrations- och flyktingpolitiken ingår i ett större regionalt och globalt sammanhang som omfattar åtgärder för att förebygga ofrivillig migration. Som framgår av regeringens skrivelse arbetar aktivt både internationellt och inom EU med att föra fram och stödja en fortsatt dialog om migration och utveckling. Med hänsyn härtill och med beaktande av vad utskottet anfört ovan får motionsyrkandena anses tillgodosedda och de avstyrks därmed. Begreppet väpnad konflikt m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om begreppen väpnad konflikt och andra svåra motsättningar i hemlandet. Jämför reservation 3 (S, V). I motion Sf4 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 1 i denna del ett tillkännagivande om förändringar av migrationsprocessen och utlänningslagen. Motionärerna anser att lagen bör ändras så att begreppen väpnad konflikt och andra svåra motsättningar i hemlandet inte tillämpas så restriktivt. m.fl. (MP) begär i motion Sf394 yrkande 3 i denna del ett tillkännagivande om en översyn av utlänningslagen. Motionärerna anser dels att begreppet väpnad konflikt behöver tydliggöras så att det fullt ut motsvarar dess folkrättsliga innebörd och ger den som flyr undan krig skydd i , dels att detsamma gäller begreppet andra svåra motsättningar i hemlandet så det blir mindre restriktivt. m.fl. (V) begär i motion Sf368 yrkande 7 en översyn av utlänningslagen för att tydliggöra begreppet väpnad konflikt så att det fullt ut motsvarar dess folkrättsliga innebörd och ger den som flyr undan krig skydd i . I samma motion yrkande 8 begärs en översyn av utlänningslagen för att tydliggöra begreppet andra svåra motsättningar i hemlandet i syfte att göra det mindre restriktivt. Som redovisats ovan kan såväl alternativt skyddsbehövande som övriga skyddsbehövande beviljas uppehållstillstånd på grund av att det i hemlandet pågår en yttre eller inre väpnad konflikt. När det gäller övriga skyddsbehövande kan uppehållstillstånd även beviljas på grund av andra svåra motsättningar i hemlandet. Migrationsöverdomstolen har i ett vägledande avgörande (mål nr UM8628-08) närmare preciserat vad som ska avses med ett tillstånd av inre väpnad konflikt i utlänningslagens mening. Enligt domstolen krävs att följande förutsättningar är uppfyllda. De svåra motsättningarna mellan befolkningsgrupperna ska innefatta utdragna och alltjämt pågående stridigheter mellan väpnade regeringsstyrkor och en eller flera andra organiserade väpnade grupper eller mellan två eller flera sådana grupper som strider mot varandra. Stridigheterna ska vara av sådan karaktär att de går utöver vad som kan klassas som inre oroligheter eller vad som endast utgör sporadiska eller isolerade våldshandlingar. Det ska vara utmärkande för civilbefolkningens situation att det våld som konflikten för med sig är urskillningslöst och så allvarligt att det finns grundad anledning att förmoda att en civilperson genom sin blotta närvaro skulle löpa en verklig risk att utsättas för ett allvarligt och personligt hot mot liv eller lem. När det gäller begreppet andra svåra motsättningar i hemlandet framgår det av regeringens proposition Ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden (prop. 2004/05:170 s. 274) att därmed avses bl.a. politisk instabilitet i hemlandet där maktförhållandena är sådana att rättssystemet inte opartiskt värnar befolkningens grundläggande mänskliga rättigheter. Det kan här röra sig om en konflikt mellan olika befolkningsgrupper, mellan en befolkningsgrupp i en del av landet och statsmakten eller mellan å ena sidan staten eller en befolkningsgrupp i landet och å andra sidan en annan stat, som dock inte nått en sådan nivå att en väpnad konflikt kan anses föreligga. Enligt propositionen ska det finnas ett orsakssamband mellan de övergrepp som utlänningen riskerar att utsättas för och de svåra motsättningar som finns i hemlandet. Vid bedömningen av uttrycket välgrundad fruktan ska enligt propositionen även hänsyn tas till principen om internt flyktalternativ. Den nuvarande instans- och processordningen med Migrationsöverdomstolen som praxisbildande instans infördes .