bet · GY01MJU16 · 2011-04-06 00:00:00 — 2010/11:MJU16 Jordbrukspolitik m.m. Miljö- och jordbruksutskottets betänkande I betänkandet behandlas sammanlagt 35 motionsyrkanden om jordbruk och landsbygdens utveckling m.m. från den allmänna motionstiden . Motionerna tar upp frågor som rör bl.a. landsbygdsprogram, reformering av EU:s jordbrukspolitik, ekologisk odling och de areella näringarna. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns elva reservationer och tre särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2010/11:U269 yrkandena 1 och 6, 2010/11:MJ246, 2010/11:MJ343, 2010/11:MJ392 yrkande 4 och 2010/11:MJ421 yrkande 10. Reservation 1 (S) Reservation 2 (V) avslår motion 2010/11:T502 yrkande 13. Reservation 3 (S, MP, V) avslår motionerna 2010/11:U269 yrkande 14, 2010/11:MJ227, 2010/11:MJ229, 2010/11:MJ272 yrkande 1 och 2010/11:MJ389. avslår motionerna 2010/11:So283 yrkande 20, 2010/11:MJ339 och 2010/11:MJ443. Reservation 4 (MP, V) avslår motion 2010/11:U269 yrkande 5. Reservation 5 (S, MP, V) avslår motion 2010/11:MJ434 yrkandena 1 och 2. Reservation 6 (MP) Diversifierad verksamhet i de gröna näringarna m.m. avslår motionerna 2010/11:C311 yrkande 23, 2010/11:U269 yrkande 8, 2010/11:MJ361, 2010/11:MJ365 och 2010/11:MJ366. Reservation 7 (S) Mål för ekologisk produktion m.m. avslår motionerna 2010/11:MJ226 yrkande 1 och 2010/11:MJ367. avslår motion 2010/11:MJ215. Reservation 8 (S) Hästens roll i samhällsutvecklingen m.m. avslår motionerna 2010/11:MJ216 yrkandena 3 och 4, 2010/11:MJ278 yrkandena 1, 5 och 8 samt 2010/11:MJ438. Reservation 9 (MP) avslår motionerna 2010/11:MJ293 och 2010/11:MJ447. Reservation 10 (S) Reservation 11 (MP) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), i (S), (M), (S), (S), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M), (M), (FP) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas motionsyrkanden om jordbruk och landsbygdens utveckling m.m. från den allmänna motionstiden . Motionerna tar upp frågor som rör landsbygdsprogram, reformering av EU:s jordbrukspolitik, ekologisk odling och de areella näringarna. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Frågeställningarna har behandlats tidigare i betänkandena /07:MJU7 Landsbygdsutveckling m.m., 2007/08:MJU7 Landsbygdsutveckling m.m., 2008/09:MJU18 Jordbrukspolitik m.m. och 2009/10:MJU19 Jordbrukspolitik m.m. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Areella näringar, landsbygd och livsmedel omfattar verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skog, djur, landsbygd, rennäring och samefrågor. Vidare omfattar utgiftsområdet även verksamhet inom utbildning och forskning. Utgiftsområdet omfattar 31 anslag. Verksamheten inom jordbruksnäringen är i hög grad inriktad på tillämpning av EU:s regleringar och stödsystem. Utgifterna för verksamheten inom både jordbruks- och fiskeområdena bestäms i stor utsträckning av beslut inom EU. De djurfrågor som omfattas berör djur som människan håller eller på annat sätt har tagit ansvar för samt den del av faunavården som avser viltvård. Djur och folkhälsa, djurskydd och viltvård behandlas under utgiftsområdet. Verksamheten inom landsbygdsområdet syftar till att bidra till en hållbar utveckling av landsbygden genom bl.a. fler och växande företag samt naturresurser som brukas utan att förbrukas. Denna verksamhet består huvudsakligen av åtgärder inom ramen för landsbygdsprogram 20072013. Inom livsmedelsområdet bedrivs verksamhet genom att man utarbetar regler och utövar kontroll enligt livsmedelslagen. Därtill bedrivs verksamhet som avser att främja livsmedelssektorns konkurrenskraft och öka livsmedelsexporten. Verksamheten inom skogsområdet är inriktad på tillsyn, inventering, uppföljning, utvärdering samt rådgivning, utbildning och information. Vidare ingår framför allt miljöinriktade bidrag. Regeringen lämnar i budgetpropositionen resultatredovisningen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt regeringens vision Bruka utan att förbruka. Visionen är indelad i tre övergripande mål, som även utgör strukturen för regeringens redovisning och uppföljning. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om den svenska animalieproduktionen (M), om den framtida gemensamma jordbrukspolitiken (S), om jordbruket runt (V), om jordbruksinvesteringar och klimatförändringar (KD), om EU som en hemmamarknad (KD), om dumpning av livsmedelsöverskott (V) och om stadsjordbruk (MP). Jämför reservationerna 1 (S), 2 (V) och 3 (S, MP, V). I fråga om behovet av en nationell strategi för ökad svensk animalieproduktion anförs i motion MJ246 (M) att ett problem med svensk jordbruksproduktion är att landets animalieproduktion stadigt krymper. I har det blivit allt svårare att bedriva animalieproduktion på grund av ett högt kostnadsläge, låga produktpriser och osund konkurrens genom import från länder som ställer lägre krav än vi på miljö- och djurskyddsområdet. I fråga om EU:s framtida jordbrukspolitik framhålls i motion MJ343 (S) att det även fortsättningsvis bör finnas en stark gemensam jordbrukspolitik som kan medverka till gemensamma lösningar. Utvecklingen av jordbruket kring bör enligt motion MJ421 (KD) yrkande 10 ske med stor hänsyn till miljön. bedrivs jordbruket i östra i stor utsträckning på ett sådant sätt att näringsläckaget är betydligt mindre än i det hårt effektiviserade jordbruket i . Den gemensamma jordbrukspolitiken bör utvecklas på ett sådant sätt att det östeuropeiska jordbruket inte tar efter de negativa sidorna hos jordbruket i väst. Jordbruksinvesteringarna bör enligt motion U269 (KD) yrkande 1 anpassas till de befarade klimatförändringarna. Jordbruksproduktionen måste anpassas till förändringar i klimatet, ett hållbart utnyttjande av resurserna mark och vatten samt en bibehållen biologisk mångfald. Vidare bör EU utvecklas till en hemmamarknad med likvärdiga regler och krav för alla producenter, vilket stimulerar en rationell användning av jordbruksmarken (yrkande 6). Konsumenternas krav ska stå i centrum genom ökad marknadsanpassning och nödvändig konsumentanpassad reglering. bör enligt motion MJ392 (V) yrkande 4 verka för att EU:s dumpning av livsmedelsöverskott till länder i syd ska upphöra. Uppdrag till länsstyrelser och berörda myndigheter bör enligt motion T502 (MP) yrkande 13 förändras så att de ges möjlighet att utgöra en stödfunktion även för stadsjordbruk. I städer runtom i världen finns ett växande intresse för odling. godkände vid riksdagsbehandlingen av budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 23, bet. 2010/11:MJU2, rskr. 2010/11:120) de mål för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel som regeringen föreslagit, nämligen: Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. Regeringens ambition är att ska vara bästa land att driva företag i. Utskottet instämmer med regeringen i att det ska vara enkelt, självklart och lönsamt att starta och driva företag för både kvinnor och män. Den s.k. hälsokontrollen har bidragit till reformeringen av jordbrukspolitiken och en ökad marknadsorientering av jordbrukssektorn. Det är centralt att EU:s gemensamma jordbrukspolitik reformeras så att en mer öppen och marknadsanpassad handel på jordbruks- och livsmedelsområdet kan uppnås. allmänna och långsiktiga målsättning för framtida reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken är, som utskottet har redovisat, en avreglerad, marknadsorienterad och konkurrenskraftig jordbrukssektor styrd av konsumenternas efterfrågan och hänsyn till miljön, inklusive slopade utbudsbegränsningar och marknadsprisstöd och en utfasning av direktstöd. Inom ramen för väsentligt lägre utgifter för jordbrukspolitiken i vill lägga ett ökat relativt fokus på miljöåtgärder inom landsbygdsprogrammet. Som redovisas i propositionen arbetar regeringen med ambitionen att svenska jordbrukare ska ha likvärdiga konkurrensförhållanden gentemot jordbrukare i övriga EU. Som redovisades i budgetpropositionen arbetar regeringen vidare med visionen det nya matlandet. Livsmedelsstrategin för hela och landsbygdsprogrammet är två centrala verktyg för att förverkliga visionen det nya matlandet. Genom insatser inom ramen för landsbygdsprogrammet finns förutsättningar för strukturomvandling och diversifiering som kan ge förbättrad konkurrensförmåga för de gröna näringarna med binäringar. Utskottet instämmer i att regeringens arbete med förenklingar bör leda till en märkbar positiv förändring i vardagen för företagarna. Ambitionen är att ytterligare minska de administrativa kostnaderna för de gröna näringarna. Utskottet konstaterar att företagens administrativa kostnader inom ansvarsområden har minskat med , och arbetet fortskrider i syfte att ytterligare minska de administrativa kostnaderna. Regeringen driver frågan om förenklingar av den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken i EU. Europeiska kommissionen offentliggjorde 2010 ett meddelande om den gemensamma jordbrukspolitiken mot 2020: Att klara framtidens utmaningar i fråga om livsmedel, naturresurser och territoriell balans, KOM(2010) 672. I meddelandet dras riktlinjer upp för ytterligare reformer. Formella lagstiftningsförslag kommer enligt meddelandet att läggas fram . I Europeiska kommissionens meddelande om utformningen av den framtida jordbrukspolitiken lyfts s.k. förgröning och åtgärder för främjandet av miljön fram. Utskottet överlade enligt 10 kap. 4 § riksdagsordningen med landsbygdsministern med anledning av meddelandet. Utskottet välkomnar landsbygdsministerns initiativ att bjuda in utskottet att delta i en kontaktgrupp för att underlätta diskussionerna om det fortsatta reformarbetet av den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013. Kontaktgruppen leds av statssekreteraren vid Landsbygdsdepartementet och består av representanter för de politiska partierna i samt berörda tjänstemän. Syftet med kontaktgruppen ska vara att informera om processer och aktuella frågor samt förslag och ståndpunkter från Europeiska kommissionen, och andra medlemsstater. Landsbygdsminister har redovisat (svar på skriftlig fråga 2010/11:225) att för att tillvarata de möjligheter och den potential som finns bland svenska jordbruksföretag kallades näringen samman i en högnivågrupp för att tillsammans kunna diskutera jordbrukets konkurrenskraft. Målsättningen var att identifiera åtgärder för att stärka svensk primärproduktion. redovisade Landsbygdsdepartementet en sammanfattning av diskussionerna i högnivågruppen för stärkt konkurrenskraft i jordbrukets primärproduktion. Sammansättningen av gruppen har varit bred där representanter för intresseorganisationer, företag och myndigheter kopplade till jordbrukets primärproduktion har deltagit. Representanterna i högnivågruppen har varit eniga om att konkurrenskraften och lönsamheten i primärproduktionen i det svenska jordbruket inte är på en tillfredsställande nivå som jordbruksproduktionen minskar. Bilden av en sektor med låg lönsamhet är delvis motsägelsefull då priset på jordbruksmark stiger och skuldsättningen i lantbruket ökar som konkurserna är få. Prisutvecklingen på jordbruksfastigheter är dock korrelerad med den allmänna prisutvecklingen på fastigheter. Enligt landsbygdsministern har en rad åtgärder vidtagits för att stärka jordbrukets konkurrenskraft, t.ex. jobbskatteavdraget, nedsättningen av arbetsgivaravgifter och borttagandet av skatt på gödselmedel (svar på interpellation 2009/10:453 om en strategi för livsmedelsproduktion). Konkurrenskraftspaketet är ytterligare en insats som regeringen har vidtagit i syfte att stärka sektorns långsiktiga konkurrenskraft. Paketet omfattar totalt i form av insatser som t.ex. sänkt gräns för återbetalning av skatt på bränsle och återbetalning av skatt på el. Därutöver avskaffades ett antal registeravgifter och kontrollavgifter i syfte att stärka jordbrukets konkurrenskraft. Det är en målsättning att komma till rätta med den obalans som råder i livsmedelskedjan, och har fått i uppdrag att granska konkurrensförhållandena i livsmedelskedjan. Syftet med denna utredning är att vi ska få en effektiv konkurrens i alla led i livsmedelsproduktionen och ett effektivt nyttjande av samhällets resurser. Vidare är det viktigt att den svenska jordbruksproduktionen ges möjlighet att utvecklas (svar på interpellation 2010/11:105 om framtida CAP-beslut och interpellation 2010/11:117 om CAP-reform). För att underlätta den utvecklingen måste jordbruket marknadsanpassas också i fortsättningen så att det kan producera det som konsumenterna efterfrågar. Ytterligare reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken är nödvändiga. Det nuvarande stödsystemet försvårar en marknadsanpassning bl.a. genom att vissa stöd är kopplade till produktionen och därmed snedvrider konkurrensen på den inre marknaden. En fortsatt marknadsanpassning av jordbrukspolitiken och en utfasning av stöden kommer att underlätta att tillväxt, företagsutveckling och ökad sysselsättning i jordbruket och på landsbygden skapas. anser att det är nödvändigt med en viss styrning av medel inom landsbygdsprogrammet, i synnerhet till miljöinsatser. Åtgärder inom landsbygdsprogrammet bör också bidra till att främja konkurrenskraft och tillväxt genom att stimulera innovationer och genom att stärka sambandet mellan forskning och tillämpning, vilket kan bidra till en ökad marknadsanpassning inom jordbrukssektorn. fördelar inom nuvarande programperiod av budgeten för landsbygdsprogrammet till miljöåtgärder. Inför nästa period är den svenska positionen att av de EU-gemensamma resurserna inom den andra pelaren ska öronmärkas för detta. Landsbygdsminister har också redovisat att regeringen under förra mandatperioden fattade en rad beslut som gynnar svenska jordbruksföretag (svar på skriftlig fråga 2009/10:1025). Regeringen har bl.a. kraftigt minskat kostnaderna för regelkrånglet på jordbruksområdet samt tillsatt ett regelråd som ska granska alla lagförslag, så att de i fortsättningen blir så enkla som möjligt. Regeringen har tagit bort eller sänkt avgifter för jordbrukare, bl.a. har använts för att sänka kontrollavgifterna för de minsta slakterierna. Skatterna på handelsgödsel har slopats. Regeringen har sänkt egenavgifterna och kostnaderna för sjukförsäkringen samt ändrat i de sociala trygghetssystemen för att skapa större förutsägbarhet i regelverken, ökad likabehandling av företagare och anställda samt ökad valfrihet i sjukförsäkringen för företagare. Regeringens forskningspolitiska proposition innebär att forskningen kring de gröna näringarna förstärks med . Ett arbete med att modernisera djurskyddslagstiftningen pågår. Arbetet med regelförenkling har resulterat i bl.a. enklare regler för djurregister. Värt att nämna är också att det inom ramen för landsbygdsprogrammet finns totalt för den svenska landsbygden och här finns stora möjligheter till stöd för grisföretagare som vill utveckla sin produktion. När det gäller den fråga som tas upp i motion MJ421 (KD) yrkande 10 om att den gemensamma jordbrukspolitiken bör utvecklas på ett sådant sätt att det östeuropeiska jordbruket inte tar efter de negativa sidorna hos jordbruket i väst vill utskottet framhålla att de nya medlemsstaterna, precis som de äldre, har att följa de aktuella EU-direktiven, t.ex. ramdirektivet för vatten (2000/60/EG), nitratdirektivet (91/676/EEG) och det strategidirektivet (2008/56/EG). Detta innebär bl.a. att åtgärder kommer att behöva vidtas inom jordbrukssektorn i alla länder för att minska den negativa påverkan på vattenmiljön. Det anförda tillgodoser i allt väsentligt syftet med motionerna MJ246 (M), MJ343 (S), MJ421 (KD) yrkande 10 och U269 (KD) yrkandena 1 och 6. Utskottet föreslår att yrkandena lämnas utan vidare åtgärd. Landsbygdsminister har redovisat att EU har inom ramen för Doharundan har åtagit sig att avveckla exportsubventionerna under förutsättning att andra länder avvecklar sina former av exportstöd (svar på interpellation 2010/11:117). Exportsubventionerna bidrar till att snedvrida marknaderna för jordbruksprodukter framför allt i utvecklingsländerna och är därför med rätta hårt kritiserade i de pågående handelsförhandlingarna. Subventionerna ger även felaktiga signaler till jordbrukarna inom EU om vad konsumenterna egentligen efterfrågar. En fortsatt marknadsanpassning av jordbruket där jordbrukarna kan producera det konsumenterna efterfrågar är nödvändig för att skapa förutsättningar för tillväxt och ökad sysselsättning på landsbygden. Ytterligare reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken behövs. Exportsubventionerna bör därför avvecklas i enlighet med de åtaganden som EU gjort i WTO-förhandlingarna. Landsbygdsministern har också redovisat att den är helt emot exportbidrag och driver frågan om att avskaffa exportbidragen i alla forum där det är möjligt (svar på interpellation 2008/09:316). Innan vi når denna målsättning är exportbidrag en del av den gemensamma jordbrukspolitiken. Kommissionen har enligt gällande regelverk möjlighet, och enligt vissa medlemsstater skyldighet, att föreslå exportbidrag om marknadssituationen är sådan. Förslag presenteras i förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen. I förvaltningskommittén, vars uppgift är att tillämpa den politik som fastställts i ministerrådet, gäller det att rösta efter de regelverk som finns. Vid varje möte görs en bedömning av hur enligt existerande regelverk ska agera för att på bästa sätt uppnå det långsiktiga målet. I det läget kan antingen välja att stödja kommissionen i dess arbete att hålla exportbidragen på en låg nivå eller att av principskäl rösta emot eller lägga ned vår röst. kan genom ett aktivt agerande inom ramen för kommittéväsendet begränsa kommissionens tillämpning av olika marknadsinstrument i större utsträckning än om vi röstar principiellt mot alla exportbidrag som kommissionen lägger fram. Detta förutsätter att vi tar hänsyn till både marknadsförutsättningarna och andra länders positionering. Utskottet föreslår mot bakgrund av den lämnade redogörelsen inte någon särskild åtgärd med anledning av motion MJ392 (V) yrkande 4. Så länge som jordbruk bedrivs på jordbruksmark av ett jordbruksföretag är och länsstyrelserna stödfunktion, och myndigheterna gör ingen skillnad på om det är ett stadsnära jordbruk eller jordbruk i glesbygd. I detta avseende finns det ingen uttalad landsbygdskoppling i länsstyrelsernas eller i andra myndigheters arbete. Enligt 1 kap. 9 och 10 §§ förordningen (2004:760) om EU:s direktstöd för jordbrukare m.m. får gårdsstöd betalas ut till den som innehar minst 4 ha stödberättigande jordbruksareal. Om beloppet för en enskild stödansökan inte överstiger , ska stödet inte betalas ut. Enligt 1 kap. 14 § förordningen (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder ska beräknade stödbelopp som är lägre än per insats och stödår avseende miljöersättningar och kompensationsbidrag inte betalas ut. Utbetalningen måste således uppgå till . I regleringsbrev 2011 anges under anslag 1:25 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket att ska utbetalas till Fritidsodlingens för informations- och rådgivningsverksamhet samt till . Av och länsstyrelsernas informationsbroschyrer framgår att de innehåller information till alla, inklusive information från växtskyddscentraler. Det finns inget hinder att privatpersoner kontaktar t.ex. och ber om hjälp. Man gör generellt ingen åtskillnad mellan jordbruk på landsbygden, intill bebyggelse eller i stadsnära miljö. Utskottet avstyrker med det anförda motion T502 (MP) yrkande 13. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om lokal produktion (KD), om den småskaliga hantverksmässiga livsmedelsbranschen (FP), om mobila slakterier (M), om närproducerade livsmedel (KD) och om produktion och försäljning av gårdsproducerade livsmedel (M). I motion U269 (KD) yrkande 14 begär motionären att regelverket kring småskalig lokal produktion bör förenklas. Det gäller bl.a. flexiblare krav på köttbesiktning, insatser för att underlätta gårdsnära slakt, minskade kontrollavgifter samt insatser för vägledning och kompetensutveckling. Företagare i den småskaliga hantverksmässiga livsmedelsbranschen drabbas enligt motion MJ227 (FP) ofta av problem i kontakten med lokala miljöförvaltningar på grund av bristande kompetens hos inspektörerna. Ett sätt att lösa problematiken kan vara att inrätta regionala inspektörer eller rådgivare med specialinriktning på småskalig livsmedelsproduktion. Enligt motion MJ229 (M) bör regelverken ses över i syfte att underlätta för mobila slakterier. Mobila slakterier omfattas av allmänna regelverk för slakterier, trots att förutsättningarna är olika. Konsumenternas tillgång till närproducerade livsmedel bör underlättas, enligt motion MJ272 (KD) yrkande 1. Regelverket för småskalig lokal produktion behöver förenklas. Avgifter för rutininspektioner ska vara återhållsamma och bara tas ut för tillsynsbesök som verkligen äger rum. Enligt motion MJ389 (M) bör stat, kommuner och landsting underlätta för produktion och försäljning av gårdsproducerade livsmedel, t.ex. genom förenkling av regler, samordning mellan myndigheter, smidigare tillämpning av regelsystemet, ekonomiska stimulanser och minskade kostnader vid företagets begynnelse. Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2010/11:MJU2) att regeringen arbetar vidare med visionen det nya matlandet. Det finns en stor potential i att utveckla och koppla samman livsmedelsproduktion och livsmedelsförädling med landsbygdens unika natur- och kulturmiljövärden, turism och måltidsupplevelser. Därmed främjas lokal och regional matkultur och skapas fler jobb och ökad tillväxt i hela landet. Av denna anledning initierar regeringen en ny satsning på . Satsningen består av fem olika delar: mat inom den offentliga sektorn, primärproduktion, vidareförädling av mat, matturism samt restaurang. En viktig utgångspunkt i visionen det nya matlandet är att länka samman turism med upplevelser kopplade till mat och dryck. Det är viktigt att även utomlands presenterar svensk gastronomi för att visa vad har att erbjuda. ska tydligare förknippas med matupplevelser i världsklass. En stark, miljöanpassad, hållbar och konkurrenskraftig primärproduktion är en förutsättning för förverkligandet av visionen. Regeringen förfogar över flera verktyg som kan användas i arbetet för att nå visionen, inte minst genom ett bättre utnyttjande av landsbygdens resurser. Livsmedelsstrategin för hela och landsbygdsprogrammet är två centrala verktyg för att förverkliga visionen det nya matlandet. Livsmedelsstrategin har gett goda resultat och kommer att fortsätta . I strategin ingår insatser för att främja en ökad innovationsgrad och kompetensutveckling inom sektorn, insatser för mer utvecklade logistiklösningar för transport, insatser för export av livsmedel samt för att öka dialogen mellan sektorns representanter. Syftet är att uppnå regeringens långsiktiga vision om att ska bli det ledande matlandet i . ska enligt sin instruktion (2009:1426) i konsumenternas intresse arbeta för säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor, bedriva undersökningar av livsmedel och matvanor samt utföra analyser, utveckla metoder och utföra risk- och nyttovärderingar på livsmedelsområdet. Enligt regleringsbrevet ska använda på anslag 1:18 för insatser att förbättra de mindre slakteriernas förutsättningar. Takbelopp ska tillfälligt införas för köttkontrollavgiften per slaktat djur. Av anslaget ska användas för att stödja och följa upp arbetet med att minska livsmedelskedjans klimatpåverkan, användas för att stärka arbetet med landsgodkännande vid livsmedelsexport och för rådgivning till livsmedelsföretag om tillämpningen av livsmedelslagstiftningen och regelverket om geografiska ursprungsbeteckningar.