bet · GY01KU20d3 · 2011-01-01 00:00:00 — Detta handlar ju om en kombination av juridiska, politiska och affärsmässiga överväganden, där politiken delvis har fått gå in och reda ut detta för att få en snabb och på det sättet effektivare handläggning. Uppfattar ministern det som att det finns behov av någon lagstiftning för att ytterligare stärka telekonsumenternas rätt? Statsrådet (C): Vi har ju i grunden lagen om elektroniska kommunikationer som regeringen också har föreslagit en del justeringar i som ett resultat av att telekompaketet nu ska implementeras i svensk rätt, vilket faktiskt hanterar precis just nu under vårsessionen. Några ytterligare förändringar därutöver har inte regeringen planerat. Det är värt att understryka att när det gäller bestämmelserna om samhällsomfattande tjänst är det en följd av EU-direktiv. Där har vi en lagstiftning som är harmoniserad på EU-nivå. I den delen är det inte aktuellt för att ensidigt göra några förändringar. Ska det göras förändringar i de delarna kommer det att vara till följd av ett gemensamt agerande på EU-nivå. (SD): Herr ordförande! Som redan har nämnt förändras ju allting fort och människors förväntan stiger snabbt. Därför undrar jag om det däremot kanske är så att kravspecifikationen på abonnenterna kommer att kvarstå i oförändrad form. Statsrådet (C): Herr ordförande! Tack för frågan, ! Jag uppfattar möjligen inte exakt vad det är du frågar efter. Jag skulle gärna vilja be dig att förtydliga din fråga. Vad menar du med kravspecifikationen på abonnenterna? (SD): Det jag menar är det som fanns i det förfrågningsunderlag som PTS hade, att abonnenten ska ha haft telefoni men saknar det, att man själv måste begära att få tillgång till en ny telefonilösning, att man måste vara fast boende, alltså vara skriven på platsen och så vidare. Kommer den kravspecifikationen att kvarstå i oförändrad form? Statsrådet (C): Herr ordförande! Tack för det förtydligandet, ! Det gör det lättare för mig att svara på frågan. Den kravspecifikation du hänvisar till var relevant vid det aktuella regeringsbeslut som fattades i en akut situation för att hantera det läge som riskerade att uppstå 2008. Hur en tillämpning och tolkning av bestämmelserna i lagen om elektroniska kommunikationer och rätten till samhällsomfattande tjänster samt hur exakt gränsdragningen i ett sådant fall skulle se ut vet vi inte eftersom det inte har prövats av någon rättslig instans, helt enkelt därför att ingen har begärt att få sin sak prövad enligt den bestämmelsen. När någon gör det kommer vi att få det prövat. Då kommer vi också att se i vilken mån de specifikationer som fanns i PTS upphandling kommer att återspeglas i en sådan bedömning. Men det finns inte, jag vill understryka det återigen, någon direkt parallell mellan det regeringsbeslut och det uppdrag som regeringen fattade beslut om att ge till PTS 2008 och en eventuell kommande prövning av bestämmelserna i lagen om elektroniska kommunikationer. (V): Ordförande! Som jag har förstått det är det PTS som också ska göra bedömningen enligt LEK om någon så begär. Vi har ju här haft problem att hålla isär LEK och det specifika uppdraget. De hänger på något sätt ihop. Det har varit ganska uppenbart för oss att de gör det, vilket nu har visat sig inte vara sant. Hur har regeringen tillsett att inte LEK uppfattas på samma sätt som vi har gjort, att de kriterier som har lämnats i direktiven till upphandlingen också kommer att vara kriterier som man använder sig av när LEK ska prövas? Hur vet man att abonnenter förstår den här skillnaden, att det går att gå in och begära telefoni utifrån helt andra förutsättningar än de som har varit aktuella i den här upphandlingen? Statsrådet (C): Det är värt att lyfta fram. har säkert utskottets ledamöter tagit del av detta inför det här mötet, men tittar man på det regeringsbeslut, det uppdrag som regeringen fattade beslut om och gav till PTS kan man notera att det ingenstans i det uppdraget finns någon hänvisning till lagstiftningen om elektroniska kommunikationer, vilket är väldigt viktigt att lyfta fram. Det beror just på att regeringen hade för avsikt nu var det återigen en regering som jag själv inte var en del av som fattade detta beslut, men som jag har fått det berättat för mig och förstått det berodde det just på att man ville vara väldigt tydlig med att det här uppdraget inte gavs som ett resultat av lagen om elektroniska kommunikationer, utan det gavs för att regeringen hade ambitionen och ville agera proaktivt för att förhindra att ett antal personer som tidigare hade haft fast telefoni med väldigt kort varsel stod helt utan telefonianslutning. Det är svaret på fråga. Vi har redan från det att beslutet om uppdraget faktiskt fattades varit noga med att inte göra någon koppling till lagen om elektroniska kommunikationer när det gäller det aktuella uppdraget till PTS. (V): Men i viss mån finns det ändå en koppling eftersom det handlar om personer som inte kan nås av telefon enligt marknadens sätt att fungera. Det är också sådant som regleras i LEK om samhällsomfattande tjänster. Att inte nämna LEK alls kan ju ändå utgöra en grund för PTS att uppfatta det här som en slags bas. Vilken ingång ska man så att säga ha när man värderar folks förfrågningar? Jag kan tänka mig att det kan påverka hur folk frågar när de ser hur beslutet har fattats. Hur har det säkerställts att folk förstår att de kan fråga om även de ingår i det här upphandlingsavtalet? Statsrådet (C): Herr ordförande! Tack för frågan, ! Som jag sade inledningsvis var regeringen mån om att inte göra någon koppling till LEK. Det beror på att det inte är regeringens sak att avgöra exakt var gränsen ska gå när uttolkningen av rättigheterna enligt LEK ska göras. LEK är i den här delen en rättighetslagstiftning för den enskilda abonnenten. Den är också en skyldighetslagstiftning för operatören eftersom LEK ger möjlighet för PTS att faktiskt peka ut en operatör att mot sin vilja tillhandahålla en tjänst som man inte hade tänkt tillhandahålla till just den abonnenten. Någon sådan aktuell fråga eller något sådant ärende har vi inte fått prövat. Just det faktum att regeringen valde att inte nämna LEK i det aktuella uppdraget sänder den tydliga signalen till PTS och alla andra i omvärlden att det aktuella beslutet inte fattades mot bakgrund av LEK. Om man vill få sin sak prövad när det gäller rätten till telefoni som samhällsomfattande tjänst finns det bestämmelser i lagen om elektroniska kommunikationer som är tydliga för var och en som läser dem. Man har rätt att få sin sak prövad och få rimligheten i sin begäran bedömd. (V): Det står också i LEK att man kan tillförsäkras tillgång till samhällsomfattande tjänster genom upphandling av staten. Man kan uppfatta det som att den upphandling av staten som skedde här också var kopplad till LEK. Det är en inte helt orimlig tanke eftersom staten faktiskt kan gå in och upphandla enligt LEK. Statsrådet (C): Herr ordförande! Tack för den kompletterande frågan! Det stämmer att för den händelse att någon går in och begär telefoni som samhällsomfattande tjänst kommer PTS att pröva om det är en rimlig begäran. Om man finner att det är en rimlig begäran kommer man i första hand att peka ut en operatör som blir skyldig att till rimliga villkor erbjuda personen telefoni som samhällsomfattande tjänst. Om man kommer fram till att den kostnaden blir för betungande för operatören kan man i nästa skede hamna i ett läge där staten är skyldig att upphandla telefoni för att tillgodose den enskildes rätt till telefoni. I den meningen finns verktyget med enligt LEK. Regeringen har återigen varit tydlig när vi har fattat beslutet om uppdraget. Det uppdraget handlade inte om lagen om elektroniska kommunikationer. Det handlade om en politisk vilja och övertygelse att vi måste agera proaktivt för att avvärja en akut situation där den får för ett antal, i och för sig inte så många, men för de drabbade kännbara effekten att annars riskera att stå helt utan telefoni och möjlighet att kommunicera med omvärlden. Skånberg (KD): Vi har i KU att hantera ett eventuellt framtida problem. Det är ovanligt för oss. Det brukar vara fråga om historiska missförhållanden. Om jag förstår statsrådet rätt är det här fråga om ett eventuellt 17:e fall som sannolikt kommer . Vid en eventuell framtida prövning av rimlighetskriteriet av PTS, finns det skäl för statsrådet att anta att PTS skulle göra en annan bedömning än vad regeringen gjorde 2008 och 2010 eller skulle regeringens ställningstagande uppfattas prejudicerande eller vägledande? Statsrådet (C): Herr ordförande! Tack för frågan, Skånberg! Jag har ingen anledning att föregripa en sådan bedömning från PTS. Jag kan möjligen till utskottet ge information i sammanhanget när det gäller det aktuella uppdraget. När PTS tog emot regeringens uppdrag tolkades uppdraget och hur det skulle genomföras. Uppdraget handlade om att hantera en akut situation. Då fick PTS en begränsad resurs till sitt förfogande och hade att avgöra på vilket sätt man bäst använde de medlen för att se till att så många som möjligt av dem som annars riskerar att inte få telefoni faktiskt får det. En eventuell framtida prövning av ett 17:e fall, rättigheten till telefoni som samhällsomfattande tjänst enligt LEK, kommer att ske mot bakgrund av lagstiftningen och dess förarbeten om man vill försöka göra några profetior av hur en sådan prövning kan utfalla. Jag har ingen anledning att spekulera. Det får framtiden utvisa när vi hamnar i en prövning. (S): Lagen innebär inga begränsningar. Däremot är den inte total. Det sker sedan en rimlighetsbedömning. Regeringen gav uppdraget till PTS och avgränsade tydligt hur det skulle hanteras. Ett uppdrag gavs från ett visst datum. Det råder stor osäkerhet om vad som anses vara rimligt på området. Anser inte statsrådet att det vore rimligt att ge direktiv till PTS om vad som anses vara rimligt i sådana bedömningar? Det råder stor rättsosäkerhet på området om vad som är rimligt. Statsrådet (C): Herr ordförande! Tack för frågan, Sven- ! Jag delar inte din uppfattning att det råder stor osäkerhet. Tvärtom anser jag att det tydligt framgår av lagstiftningen om elektroniska kommunikationer att var och en som anser sig ha rätt till telefoni som samhällsomfattande tjänst och som anser att ingen marknadsaktör erbjuder en sådan har rätt att få sin sak prövad av PTS. Där ska det dock göras en rimlighetsbedömning av kravet. Det finns en begränsning i lagstiftningen, tvärtemot vad frågeställaren säger. Begränsningen är att det ska vara en rimlig begäran. Det är inte en absolut rättighet som LEK ställer upp för den enskilde. (S): I ett sådant fall där det fasta nätet har dragits in och det görs en bedömning att nätet måste behållas vid en sådan fastighet utifrån det regeringen har sagt tidigare, när personen flyttar därifrån och någon annan familj köper fastigheten och vill ha fast telefon, hamnar man i ett annat rättsläge. Där råder stor osäkerhet för dessa personer om de verkligen får fast telefoni och kan få kommunikationen eftersom bedömningen för den förra personen gjordes tydligt från regeringen till PTS just vid ett särskilt datum. Det är en rättsosäkerhet om jag köper en fastighet om jag kan få telefon eller inte, vilket kan vara avgörande för om jag över huvud taget tänker flytta dit. Statsrådet (C): Herr ordförande! Tack för frågan, Sven- ! Det stämmer att skälet till att de 16 som har fått telefoni upphandlad är att regeringen proaktivt valde att agera och i den meningen se till att säkerställa att människor som annars riskerade att bli av med sin telefoni faktiskt ändå kunde få telefoni i det korta perspektivet. Huruvida ett ägarskifte, som spekulerar om, skulle leda till att en operatör inte är intresserad av att på marknadsmässiga villkor erbjuda en kommande framtida abonnent en anslutning vet vi inte. Om den situationen uppstår det Skånberg kallar det 17:e fallet är lagstiftningen tydlig. Då har den enskilde rätt att få sin sak prövad av PTS och få prövat om det är rimligt att som samhällsomfattande tjänst få tillgång till telefoni på den aktuella adressen. I det avseendet råder ingen osäkerhet. Det finns en stark rätt att få sin sak prövad av PTS. Exakt hur den prövningen kommer att utfalla kan jag däremot inte spekulera om. Det är en fråga som kommer att avgöras från fall till fall eftersom det är fråga om en rimlighetsbedömning som lagen säger ska ske. Ordföranden: rundar av här. Vi har ministerns uppfattning. Situationen är i grunden sådan att de 16 fallen i inte fick sin lösning via marknaden eller med hjälp av LEK utan genom ett särskilt politiskt beslut i regeringen. Övriga vet vi egentligen inte så mycket om. Tack ska du ha! Jag förklarar sammanträdet avslutat. Granskningsärende 22 Regeringens hantering av frågan om bevarande och förstärkning av den svenska vargstammen Ordföranden: Då startar vi dagens möte, inleder diskussionerna och hälsar miljöminister med medarbetare välkomna. Det är väl första gången som är på visit hos KU på det här sättet. Det är trevligt att du är här, vi får väl se om det blir en vana eller är ett enstaka tillfälle. Vi brukar göra så att vi låter den ifrågavarande ministern eller den som besöker oss inleda diskussionen genom att prata om hur han eller hon ser på det granskningsärende som är uppe. handlar det om vargen. Vi har fått in en granskningsanmälan, och man kan säga att det i grunden är två frågor som berörs här. Det är dels det riksdagsbeslut som togs 2009 om förstärkning och bevarande av den svenska vargstammen och om regeringen fullföljer det beslut som togs då, dels finns det kopplingar till EU:s art- och habitatdirektiv som behandlar bevarandet av olika arter. Där har det under en funnits en diskussion mellan kommissionen och den . Jag ger ordet till . Miljöminister (C): Jag vill tacka för möjligheten att vara här i utskottet. Det är precis som ordföranden säger, jag har inte tidigare varit här i KU. Den här anmälan har gett mig en chans att få se om ni vill träffa mig igen i de här rollerna. Jag vill egentligen, eftersom jag tycker att huvudsaken är att utskottet får en chans att ställa de frågor som ni vill ta upp, mycket kort säga att det finns en bred uppslutning i bakom uppfattningen att vi ska ha vargar i och i de svenska skogarna. Men vi som tillhör den majoritet som anser så måste också ha respekt för att konsekvenserna av det framför allt bärs av de människor som bor i varglänen. Regeringen och har fattat besluten om vargpolitiken och den har egentligen ett ändamål. Det är att ska ha en långsiktigt livskraftig vargstam med god genetisk status. Vi ger oss naturligtvis inte förrän vi har nått det målet. Det finns en nödvändig förutsättning för att kunna nå det målet. Det är att öka den genetiska mångfalden i den svenska vargstammen. Det förutsätter acceptans för de åtgärder som ökar den genetiska mångfalden. Det är därför som har fattat ett beslut om en helhet i rovdjurspolitiken som innefattar att flytta ned beslut närmare människor som är berörda, som också innebär åtgärder just för att öka den genetiska mångfalden och som dessutom innefattar möjligheten till licensjakt som en del av åtgärderna för att öka acceptansen också för det som krävs för att öka den genetiska mångfalden. Det är den helhet som har beslutat om och jag förstår att det är detta som ni också vill pröva, om regeringen fullt ut har genomfört beslut. Ordföranden: Jag får börja med att ställa frågan om miljöministern är nöjd med vargpolitiken som den har utvecklats sedan det senaste riksdagsbeslutet togs. Miljöminister (C): Jag tycker att det är en mycket bra inriktning som vargpolitiken har, och jag välkomnar beslut. Sedan är det självklart att målet ännu inte är nått. Därför återstår också att genomföra det som kommer att krävas för att målet ska nås. Ordföranden: I propositionen från regeringen skrev man väldigt tydligt bland annat att en förlängning av det gällande etappmålet kompletterat med kraftfulla åtgärder för en långsiktigt livskraftig vargstam är nödvändig. Det fanns också skrivningar om att sammanlagt skulle högst 20 nya vargar införlivas i den svenska vargpopulationen. Mot bakgrund av de åtgärder som regeringen avsåg att genomföra för att stärka vargstammen genetiskt behövde tillväxten inte vara på samma nivå som dittills. Det motiverade i sig att man införde en jakt i större omfattning . Planerad licensjakt på vetenskapliga grunder, skrev regeringen också, borde genomföras så att de individer som visade tecken på inavel och som bar på defekta anlag avlägsnades från populationen i syfte att reducera risken för fortsatt spridning av dåliga anlag. skulle utarbeta riktlinjer för hur en sådan jakt skulle genomföras. Det intryck som jag har av regeringens proposition och senare också av miljö- och jordbruksutskottets betänkande, som skärpte de här skrivningarna, får man säga, är att det skulle vara en begränsad och strängt kontrollerad licensjakt och att licensjakten borde inriktas på områden där individer som har låg genetisk variation förekommer och att genetiskt viktiga vargindivider måste undantas från jakt. Det är alltså ganska hårda formuleringar från regeringen, men kanske ännu mer från i riksdagsbeslutet utifrån miljö- och jordbruksutskottets förslag om att den jakt som inleddes också måste följas av en annan sida där man får in nya gener. Tycker du att ni har lyckats med det uppdraget från , att få in nya gener ? Miljöminister (C): I den delen var det så att regeringen direkt efter beslut gav i uppdrag att tillsammans med och förbereda och inleda de åtgärder som behövs just för den genetiska Det ledde till att de myndigheterna föreslog sex olika vägar för att förstärka den genetiska statusen. De innefattade bland annat flytt av varg, möjligheten att flytta ut valpar från djurparker och också möjligheten att flytta valpar eller vuxna vargar från länder som har en vargstam med östligt ursprung. Regeringen har sagt att myndigheterna ska fortsätta enligt de vägarna. Man har också , som bekant, genomfört de första flyttarna. Det betyder att ett par vargar som är genetiskt värdefulla i det här läget har flyttats och finns i . Sedan låg det också i frågan om vi har följt beslut när det gällde jakten. Där är mitt svar ja. Det som sades från sida var att licensjakten bör inriktas på områden där individer som har låg genetisk variation förekommer. Det var forskarna som pekade ut de revir som undantogs från jakt och var de på genetiska grunder ansåg att man kunde genomföra jakt i övrigt. Vid den senaste jakten, den andra jakten, var det inte bara ett revir som undantogs utan först två revir, av samma skäl, också då med forskarstöd och forskarbedömning som grund. När det sedan visade sig att det fanns genetiskt värdefull avkomma i ytterligare ett revir undantogs också det. Sammanlagt var det tre revir. Förutsättningen för och kravet på den vetenskapliga grunden har uppfyllts också genom att det just är forskarbedömningarna som ligger till grund för riktlinjer för jakten. Kravet har också varit att genetiskt viktiga vargindivider måste undantas från jakt. Det är bara att konstatera i de uppföljningar som har gjorts att inga genetiskt värdefulla individer har fällts. Det har hela vägen varit vargar med antingen inavlade anlag eller vargar som dessutom haft medfödda defekter som har fällts. Ordföranden: Ett problem i sammanhanget måste ändå vara att vargarna inte sitter still precis där man placerar dem. Vi har ett sådant exempel , vad jag förstår. Det har kommit in en varg men den stack genast vidare till , om jag har förstått det här rätt. Det visar väl att det är väldigt svårt att å ena sidan ha en jakt där man inte väljer ut enskilda individer, som beslut faktiskt lite grann talar om, och å andra sidan försöka hantera genetiskt viktiga individer så att de inte blir skjutna. Miljöminister (C): Det är svårt. Det är därför det har varit viktigt att riktlinjerna från just har inneburit det som beslutade, att det skulle vara en noga kontrollerad och strikt begränsad jakt. Det är precis det som har skett. Det är bara inavlade vargar som har fällts. Inga genetiskt värdefulla vargar har fällts. Det par vargar som har flyttats, även den varg som har funnits i , finns just nu i . Men det är ju känt att vargar rör sig över mycket stora områden. Det är det som också talar för att ha ett samarbete med de grannländer vi har. Det är precis det som politiken också innebär. Ordföranden: När det gäller EU:s art- och habitatdirektiv som kommissionen hänvisar till när man kritiserar eller granskar den svenska vargpolitiken har det varit en ganska omfattande kommunikation mellan och kommissionen. Hur kommer det sig att kommissionen inte nöjer sig med regeringens svar? Förstår inte kommissionen riktigt den svenska vargpolitiken eller är det för stränga regler i art- och habitatdirektivet? Miljöminister (C): Först vill jag när det gäller art- och habitatdirektivet säga att det är helt genomfört i svensk lag, också de undantagsmöjligheter som direktivet innefattar. Det som har beslutat och den vargpolitik som genomförs är helt i linje med art- och habitatdirektivet så som det är genomfört i den svenska rätten. Jag tycker också att det är viktigt att kommissionen uppfyller sin roll att granska om medlemsstaterna följer de åtaganden vi har gjort inom EU. Det är helt naturligt att kommissionen granskar det. Det sker i många ärenden . Vi kommer att fortsätta den dialogen. Vi delar uppfattningen om målet, att vi ska ha en gynnsam bevarandestatus. Jag är också övertygad om att vi kommer att kunna skingra kommissionens tvivel. Ordföranden: det inte ett problem om många EU-länder börjar resonera på det sättet, att man inte behöver bry sig riktigt om hur kommissionen tolkar art- och habitatdirektivet? Miljöminister (C): Det vore naturligtvis ett mycket stort problem, men för är det uteslutet. Art- och habitatdirektivet är genomfört i svensk rätt. Vi följer det och vi tycker att det är viktigt att uppfylla de åtaganden vi har. Just därför är också målet för vargpolitiken att uppnå en gynnsam bevarandestatus, ett mål som vi och kommissionen delar uppfattning om. Kommissionen delar också vår uppfattning att man enligt direktivet kan genomföra licensjakt i utpekade situationer. Där följer vi de riktlinjer, menar vi, som kommissionen har angett. Det är viktigt att uppfylla våra förpliktelser både internationellt och enligt svensk rätt. Ordföranden: Den tolkning som kommissionen gör när man kritiserar är alltså felaktig? Miljöminister (C): Kommissionen är inte färdig med sin bedömning. Det här är ju en del av deras bedömning. De ska granska oss. De ska ställa utförliga frågor. Det är precis det de gör. Jag välkomnar det. Vi fortsätter den dialogen. Som jag säger är jag övertygad om att vi också kommer att kunna skingra deras tvivel. Ordföranden: I en av de senaste skrivelserna från till kommissionen lämnades information till kommissionen om att det skulle ske en inplantering av vargvalpar i majjuni 2011 och vuxna djur . Kommer det som förutskickade att ske? Miljöminister (C): Vi har pekat ut precis de åtgärder som myndigheterna har föreslagit. Det är också självklart att vi arbetar med levande djur i levande natur. Det kommer att vara de förutsättningar som gäller i varje läge som avgör vilka åtgärder som kan genomföras först. blev det i stället så att det var möjligt att först genomföra flytt av vuxna vargar, som vi har pratat om och som har inneburit att vi har tagit de första stegen inte bara för att förbereda utan också för att öka den genetiska mångfalden i vargstammen. har djurparkerna samarbetet om att också flytta valpar mellan sig för att förbereda utflyttning , som enligt de uppgifter jag har fått från , som ansvarar för detta, också kommer att innefatta fler valpar än om det hade skett en utflyttning redan i vår. Man genomför redan nu de åtgärder som behövs för att förbereda detta. Det blir då fler valpar som flyttas ut , enligt bedömning. Ordföranden: Men det är inga ? Miljöminister (C): Nej, just det. De flyttas mellan djurparkerna.