bet · GZ01SfU1 · 2011-12-05 00:00:00 — Däremot anser utskottet att det saknas skäl för ytterligare höjningar av bostadsbidraget. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker motionerna 2011/12:Sf312 (S) yrkande 16 i denna del, 2011/12:Sf358 (SD) i denna del, 2011/12:Sf283 (V) i denna del och 2011/12:So569 (V) yrkande 6. Frågor om bostadsbidrag i övrigt Regler om en högsta bidragsgrundande bostadsyta började tillämpas 1997. Reglerna innebär att man vid beräkning av bostadsbidraget bortser från bostadskostnader för bostadsytor över en viss ytgräns som är beroende av hushållets storlek. Enligt vad som anfördes vid införandet av ytnormen fanns det inga övertygande motiv till subventionering av bostadsytor över en viss gräns. Utskottet är inte berett att nu föreslå någon ändring i reglerna om ytbegränsning och avstyrker därmed kommittémotion 2011/12:Sf312 (S) yrkande 14. uttalade i sitt betänkande SOU 2009:28 att studerande som är och inte har barn rimligtvis har samma ekonomiska situation som en person som är yngre. Enligt tillgängliga uppgifter var det dock mycket få personer i denna åldersgrupp som studerar med studiemedel och som med en höjd åldersgräns skulle få rätt till bostadsbidrag. Eftersom bostadsbidrag även ges till dem som inte studerar såg kommittén det inte som sitt uppdrag att föreslå ändringar av åldersgränsen. Utredningen ansåg dock att det kunde finnas skäl att närmare analysera behovet av bostadsbidrag och i samband därmed se över åldersgränsen för bostadsbidrag för personer utan barn. De grupper i samhället som i första hand bör bli föremål för bostadsstöd i form av bostadsbidrag är enligt utskottets mening barnfamiljer och yngre utan barn. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2011/12:Ub495 (MP) yrkande 15 och 2011/12:Sf255 (S). Bostadsbidragen ska så långt möjligt svara mot det stödbehov som hushållet har då bidraget betalas ut. är det viktigt att systemet är administrativt effektivt. Effektivitet uppnås genom att de preliminära bostadsbidragen i efterhand stäms av mot den taxerade inkomsten. En förutsättning för detta är att avstämningen görs på årsbasis eftersom taxeringarna avser helår. Även om en tätare avstämning i vissa fall skulle kunna ge vissa fördelar är utskottet inte berett att förorda en sådan ordning. Motion 2011/12:Ub495 (MP) yrkande 16 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om att avskaffa vårdnadsbidraget och om valfrihet i barnomsorgen. Jämför reservationerna 42 (S, MP, V) och 43 (SD). En kommun kan fr.o.m. lämna vårdnadsbidrag för barn som fyllt ett men inte . Ett villkor är att föräldrapenning med sjukpenningbelopp har lämnats för sammanlagt . Barnet måste också vara folkbokfört i kommunen. Vårdnadsbidrag kan betalas ut som ett skattefritt kommunalt bidrag på högst . Villkoret för att få fullt vårdnadsbidrag är att barnet inte utnyttjar den offentligt finansierade barnomsorgen. Föräldern kan förvärvsarbeta och uppbära vårdnadsbidrag om barnomsorgen ordnas på något annat sätt. Vårdnadsbidraget kan inte lämnas till en vårdnadshavare som uppbär vissa ersättningar, t.ex. arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd, introduktionsersättning och föräldrapenning. Reducerat vårdnadsbidrag får kommunen bestämma till en eller flera nivåer där nivån på bidraget svarar mot ett visst antal timmar i förskolan. I kommittémotion 2011/12:Sf312 (S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att avskaffa det kommunala vårdnadsbidraget som enligt motionärerna är en kvinnofälla och hindrar barn att gå i förskolan. Ett liknande yrkande finns i motion 2011/12:Sf293 (S). I kommittémotion 2011/12:Sf284 (V) begärs i yrkande 3 beslut om att avskaffa vårdnadsbidraget. Att skattepengar används till att hålla barn borta från förskolan gör att barn till invandrade föräldrar riskerar att gå miste om den tidiga språkinlärningen. Vidare försvagas kvinnors förankring på arbetsmarknaden, vilket bl.a. leder till sämre pension och sämre ekonomisk trygghet vid arbetslöshet och sjukdom. Ett liknande yrkande finns i kommittémotion 2011/12:A324 (V) yrkande 1. I motion 2011/12:Sf304 (KD) begärs tillkännagivanden om att samtliga kommuner ska erbjuda barnfamiljer valfrihet i barnomsorgen i form av antingen förskolebidrag eller vårdnadsbidrag samt att den ekonomiska rättvisan mellan olika barnomsorgsformer måste öka. Införandet av ett frivilligt kommunalt finansierat vårdnadsbidrag är en del i regeringens familjepolitiska reform. För att föräldrar ska kunna få mer tid med sina barn när de är små skapades en möjlighet för kommuner att införa ett vårdnadsbidrag. En utgångspunkt för vårdnadsbidraget är att enskilda människor och familjer kan fatta rationella beslut utifrån sina egna förutsättningar. Vårdnadsbidraget innebär en möjlighet för föräldrar att ge sina barn ökad trygghet . () har på uppdrag av regeringen samlat in statistik över beviljade vårdnadsbidrag för perioden (dnr S2011/10164/FST). godkändes totalt 6 708 ansökningar. till antalet kommuner som infört vårdnadsbidraget, 104 stycken , var det av barnen i dessa kommuner som det betalades vårdnadsbidrag för . Skillnaderna var relativt stora mellan kommunerna. I t.ex. och kommun låg andelen barn med vårdnadsbidrag på 17 respektive , vilket var högst i riket. Andelarna i andra kommuner låg oftast betydligt lägre. utgjorde kvinnor av det totala antalet sökande. Föräldrar med utländsk bakgrund var något överrepresenterade eller . Motsvarande andel bland befolkningen med utländsk bakgrund som har barn i åldrarna var . När det gäller krav på att avskaffa vårdnadsbidraget konstaterar utskottet att har avslagit motionsyrkanden med den inriktningen (prop. 2010/11:146, bet. 2011/12:SfU4, rskr. 2011/12:15). Utskottet avstyrker därför motionerna 2011/12:Sf312 (S) yrkande 2, 2011/12:Sf293 (S), 2011/12:Sf284 (V) yrkande 3 och 2011/12:A324 (V) yrkande 1. Även motion 2011/12:Sf304 (KD) yrkandena 1 och 2 avstyrks med det anförda. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Allmänna principer för socialförsäkringarna, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf309 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:Sf339 av m.fl. (MP). Sjukförsäkringen ska bygga på den grundläggande principen att alla är med och bidrar till en gemensam försäkring och att alla har samma rätt att få del av den när och om man behöver det. En förutsättning för att en solidariskt finansierad socialförsäkring som ersätter inkomstbortfall ska vara hållbar är att arbetslinjen förstärks och upprätthålls. En väl fungerande arbetslinje förutsätter inte bara insatser från den enskildes sida utan också från samhällets. Går det inte längre att lita på att försäkringen träder in och ger en rimlig ersättning vid sjukdom kommer fler att känna sig tvungna att teckna privata kompletterande försäkringar och det generella systemet luckras upp. Arbetslivet måste bli inkluderande med nya möjligheter till arbete för personer som har svårt att orka med ett heltidsjobb eller som bara klarar en viss typ av jobb. Sjukförsäkringen måste både ge ekonomisk trygghet och erbjuda rehabilitering som ger reella möjligheter att återkomma i arbete. Allmänna principer för socialförsäkringarna, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf339 av m.fl. (MP) och 2011/12:Sf309 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. Ett samlat trygghetssystem som gäller både vid sjukdom och vid arbetslöshet bör införas. I detta system slås sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen ihop, och ersättningsnivåerna blir enhetliga. Vissa villkor kommer dock fortfarande att vara olika vid sjukdom respektive arbetslöshet. Fler ska omfattas av systemet, t.ex. studenter. Systemet ska vara skattefinansierat. och Arbetsförmedlingen blir en myndighet, och arbetssättet ska präglas av helhetssyn, effektivitet och individfokus. Försörjningsstödet flyttas från kommunerna till den nya myndigheten och förstatligas. Regeringen bör ge den parlamentariska socialförsäkringsutredningen tilläggsdirektiv om att utreda hur förslaget om arbetslivstrygghet kan genomföras. Trygghetssystem för studenter och unga, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub460 av m.fl. (S) yrkande 14, 2011/12:Sf318 av (S) och 2011/12:Sf227 av (FP). Högskolestudier är en heltidssysselsättning som bl.a. förutsätter att studenterna har ett socialt skydd som fångar upp dem vid såväl sjukdom och föräldraskap som arbetslöshet, ett skydd som är generellt och förutsägbart. I den pågående parlamentariska socialförsäkringsutredningen är det viktigt att uppmärksamma studenters situation. Två viktiga områden som behöver behandlas är antalet karensdagar och möjligheterna till deltidssjukskrivning. Företagares trygghetssystem i övrigt, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf257 av (KD) yrkande 2 och 2011/12:Sf281 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2011/12:Sf223 av (KD). För en egenföretagare är det nettointäkten som ligger till grund för SGI:n. Den kopplingen har inte fungerat bra. Om inkomsten i företaget, efter uppbyggnadsskedet, är låg får företagaren nämligen en låg sjukpenning, föräldrapenning etc. Det är viktigt att en egenföretagares sociala trygghet inte är sämre än den för löntagare. Sjuklönesystemet, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf281 av m.fl. (V) yrkande 5, 2011/12:Sf267 av (KD) och 2011/12:Sf285 av (M) samt 2011/12:Sf203 av (FP), 2011/12:Sf218 av (S), 2011/12:Sf235 av (M), 2011/12:Sf250 av (M), 2011/12:Sf252 av och (båda C) och 2011/12:Sf261 av och (båda M) yrkande 1. Även om mindre företag som kollektiv har en lägre sjukfrånvaro än genomsnittet kan sjuklönekostnaderna i det enskilda företaget medföra problem. Det finns också risk för utestängningseffekter på arbetsmarknaden om företagen inte vågar anställa människor som t.ex. har återkommande sjukperioder bakom sig. Företag med upp till 10 anställda ska därför helt slippa betala sjuklön, och företag med 1115 anställda ska slippa sjuklöneansvaret enligt ett avtrappande system. Kriterier för prövning av arbetsförmåga, punkt 8 (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), Finn (M), (FP), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: 2011/12:Sf309 av m.fl. (S) yrkande 10. Arbetsförmågebedömningen har varit föremål för diskussion och analyser . konstaterade i sitt slutbetänkande (SOU 2009:89) att särskilt när det gäller prövningen mot den reguljära arbetsmarknaden finns det ett behov av någon form av normerande instrument. Instrumentet skulle, enligt utredningen, kunna tjäna till att besvara frågorna kring vad som egentligen menas med den reguljära arbetsmarknaden och var gränsen ska gå för rätten till ersättning. Vidare har fått i uppdrag av regeringen att i samverkan med och i samråd med Arbetsförmedlingen ta fram ett instrument för att underlätta bedömningen av arbetsförmåga. Om bedömer att det finns ett behov av en förändrad lagstiftning ska kassan lämna förslag till en sådan reglering. har lämnat en delrapport där arbetet med att utveckla ett s.k. bedömningsverktyg beskrivs. En viktig del i detta är att ge en bild av vilka förmågor som kan anses vara nödvändiga för att en person ska bedömas ha en arbetsförmåga. Det är viktigt att stärka rättssäkerheten vid de svåra prövningar som görs inom sjukförsäkringen. Det är också viktigt att det arbetsmarknadsbegrepp som används på ett så tydligt sätt som möjligt speglar vilka arbeten en försäkrad bör prövas emot. är det oklart i vilken grad en återgång till de tidigare gällande reglerna skulle öka rättssäkerheten. Kritiken att prövningen av arbetsförmågan görs mot en fiktiv arbetsmarknad har förekommit såväl mot det nya som mot det gamla arbetsmarknadsbegreppet. Både och Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har också i sina svar till utskottet i samband med behandlingen av utskottsinitiativet om ändrade kriterier för prövning av arbetsförmåga (bet. 2010/11:SfU12) angett att en återgång till det gamla begreppet normalt förekommande arbete i praktiken kan komma att sakna betydelse och att det är osäkert om en ändring av kriterierna kommer att leda till en mer restriktiv eller en mer generös tillämpning. ISF har i det sammanhanget även varnat för att förändringar av begrepp övergångsvis alltid är problematiska ur ett rättssäkerhetsperspektiv. har granskat tillämpningen av gällande arbetsförmågebegrepp och funnit att av de ca 55 000 sjukfall som når fram till 180-dagarsgränsen så är det endast i av fallen som man drar in sjukpenningen för att man gör bedömningen att den sjukskrivne har en arbetsförmåga i förhållande till den reguljära arbetsmarknaden. I av fallen bedöms sådan arbetsförmåga saknas, och i av fallen omfattas den sjukskrivne av någon av de undantagsgrunder som finns. Detta resultat tyder på att det gällande arbetsförmågesbegreppet inte nödvändigtvis innebär en restriktiv bedömning av rätten till sjukpenning. Regeringen har gett i uppdrag att, inom ramen för det pågående arbetet med att utveckla metoder och verktyg, även utreda vilken betydelse det skulle få att ändra begreppet reguljär arbetsmarknad till begreppet normalt förekommande arbete och om en regelförändring bidrar till att lösa några av de komplexa problem som arbetsförmågebedömningen kan medföra. Med det avses att bör belysa hur en sådan ändring skulle påverka de kravprofiler som är under utarbetande och hur det i sin tur skulle kunna påverka rätten till sjukpenning. bör också undersöka om en lagändring kan underlätta ambitionen att skapa ökad rättssäkerhet och legitimitet. ska återrapportera resultatet av uppdraget . Med det anförda och i likhet med vad som anges i propositionen bör frågan om ett eventuellt ändrat begrepp vid prövning av arbetsförmåga efter 180 dagars sjuskrivning beredas ytterligare. Ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med lagförslag om förändrad arbetsförmågeprövning bör därför inte göras. Sjukförsäkringssystemet m.m., punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf313 av m.fl. (V) yrkandena 2, 10, 11 och 13 samt 2011/12:Sf260 av (KD), 2011/12:Sf299 av och (båda S) och 2011/12:Sf322 av i m.fl. (S). När alla möjligheter att återgå till en ursprunglig arbetsplats är uttömda bör en försäkrad ha rätt att delta i arbetslivsintroduktion. Detta ska kunna ske med bibehållen sjukpenning så länge den försäkrade inte har återfått arbetsförmågan. Ersättning från sjukförsäkringen bör kunna ges i fler nivåer än dagens fyra. Genom fler nivåer med mindre avstånd individanpassas sjukförsäkringen, och det blir lättare och mindre riskabelt att pröva att börja arbeta igen. måste vid bedömning av arbetsförmåga ges möjlighet att ta individuella hänsyn till faktorer som ålder, kön och tidigare arbetslivserfarenhet. Härigenom kan hänsyn tas till de försäkrades olika förutsättningar att tillfriskna. För att komma tillbaka från vissa sjukdomstillstånd är det viktigt att känna trygghet och slippa oroa sig för sin ekonomiska situation. Återkommande prövningar av arbetsförmågan kan i dessa fall påverka hälsan och tillfrisknandet negativt, varför sjukpenning bör kunna beviljas för längre perioder utan återkommande prövning av arbetsförmåga. Regeringen bör återkomma med förslag enligt vad som anförts. Rehabiliteringsansvar m.m., punkt 10 (S) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf309 av m.fl. (S) yrkandena 5 och 9 samt 2011/12:Sf209 av och (båda S) och 2011/12:Sf313 av m.fl. (V) yrkandena 35, 7 och 8. har ansvaret att samordna rehabiliteringsinsatserna, och den enskilde måste redan från början få tillgång till ett individuellt anpassat stöd och de insatser som krävs. För den som inte kan återgå till sin tidigare arbetsplats eller till sitt tidigare yrke ska insatserna syfta till att komma vidare till något nytt. Ju tidigare och ju närmare individen och arbetsplatserna åtgärderna sätts in, desto större är chansen att komma tillbaka människan måste sättas i centrum. Det är inte en rimlig ordning att den enskilde åläggs allt ansvar. Inte minst arbetsgivarna har en central funktion i en rehabilitering värd namnet. Kunskapen om ohälsa och lyckade rehabiliteringsinsatser är otillräcklig. Kvinnors ohälsa behöver uppmärksammas mer. Det faktum att kvinnor är överrepresenterade bland dem som anses ha diffusa diagnoser behöver belysas närmare. Vid studier av ohälsans orsaker bör det fästas större vikt vid de skillnader som på grund av kön fortfarande gör sig gällande såväl i arbetslivet som i fördelningen av det obetalda hemarbetet. Rehabiliteringsansvar m.m., punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf313 av m.fl. (V) yrkandena 35, 7 och 8 samt 2011/12:Sf209 av och (båda S) och 2011/12:Sf309 av m.fl. (S) yrkandena 5 och 9. Rehabiliteringsinsatser måste planeras . En individuell bedömning av den sjukskrivnes arbetsförmåga bör därför göras av senast efter den första sjukskrivningsdagen. bör också i samarbete med den enskilde, arbetsgivaren och behandlande läkare utforma en individuell rehabiliteringsplan. Planen ska innehålla en beskrivning av de insatser som behövs för att den enskilde ska kunna återgå i arbete, beslut om resurser, vem som ansvarar för att insatserna utförs samt inom vilken tidsram dessa ska vara påbörjade. Det ska finnas en lagstadgad skyldighet för arbetsgivare att vara med i utformningen av planen. Rehabiliteringsplanen ska löpande följas upp och stämmas av som finns angivna i planen. Som en långsiktig lösning bör det vid göras en fördjupad bedömning av den sjukskrivnes möjligheter att komma tillbaka till arbetet eller till ett nytt arbete samt av behovet av fortsatt sjukpenning och rehabilitering. Även här bör arbetsgivarens ansvar stärkas. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen bör ta upp denna tidsgräns och återkomma med förslag. För att bevaka individens rättigheter och behov i rehabiliteringsprocessen kan införandet av en rehabiliteringsombudsman utredas. Ansvaret i sjukförsäkringen ligger nästan uteslutande på den försäkrade. Arbetsgivaren har en skyldighet att före dag 180 göra allt som anses vara rimligt vad gäller rehabilitering och anpassning av arbetsplatsen och arbetsuppgifterna. Incitamenten för att efterleva dessa krav är emellertid små, och i princip saknas konsekvenser för arbetsgivare som inte efterlever kraven. Regeringen bör därför återkomma med förslag om ekonomiska sanktionsavgifter för de arbetsgivare som inte fullgör sina skyldigheter att underlätta för den anställde att återgå till arbete. Karensdagen, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf313 av m.fl. (V) yrkande 17 och 2011/12:Sf261 av och (båda M) yrkande 2 och 2011/12:Sf277 av m.fl. (S). Karensdagen i sjukförsäkringen gör att de med små ekonomiska marginaler tvingas att gå till jobbet trots att de egentligen borde stanna hemma. Karensdagen är också orättvist utformad eftersom de som arbetar koncentrerad arbetstid dvs. färre men längre pass förlorar en större del av sin månadsinkomst än andra. Även de som arbetar men deltid förlorar på karensdagens utformning. Karensdagen bör därför avskaffas, men som ett första steg bör dagens system ändras genom att sjukförsäkringens karensdag ersätts med ett karensavdrag. Regeringen bör återkomma med ett förslag där karensdagen motsvarar av en genomsnittlig fiktiv veckoersättning i form av sjuklön dras av från sjuklönen. Ersättning vid studier, punkt 13 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub495 av m.fl. (MP) yrkande 17 och 2011/12:Sf256 av och (båda S). Deltidsstudier kan vara ett sätt att komma tillbaka till studier efter en tids heltidssjukskrivning. Den som har kapacitet att studera deltid ska inte tvingas in i heltidssjukskrivning. har lämnat förslag om detta, och nödvändiga förändringar i regelverken för att möjliggöra för den som är halvtidssjukskriven att studera halvtid bör nu genomföras. Aktivitets- och sjukersättning, punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf313 av m.fl. (V) yrkandena 18 och 19 samt 2011/12:Sf251 av och (båda C) och 2011/12:Sf265 av (FP). Kraven för att få sjukersättning är orimligt hårda. Det krävs att arbetsförmågan bedöms vara nedsatt för all överskådlig framtid. De hårda kraven och bristen på alternativ gör att människor som är för sjuka för att arbeta hänvisas till försörjningsstöd eller att leva på sin partner. En möjlighet till längre sjukpenningperioder utan återkommande prövning skulle för många vara ett bättre alternativ. Men även med den möjligheten kommer vissa att behöva sjukersättningen. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag om att införa en möjlighet att ta individuell hänsyn vid beslut om sjukersättning samt en rimligare utformning av bestämmelserna om den tid framåt för vilken det krävs att arbetsförmågan bedöms vara nedsatt. Rätten att engagera sig ideellt utan att förlora sin ersättning är inte reglerad i lag, och många vågar av den anledningen inte engagera sig i t.ex. en ideell förening eller ett politiskt parti. Regeringen bör därför göra en översyn med syfte att i lag säkra rätten för personer med sjukpenning samt sjuk- och aktivitetsersättning att engagera sig ideellt utan att det inkräktar på rätten till ersättning från sjukförsäkringen. Arbetsskadeförsäkringen, punkt 16 (S) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf291 av m.fl. (S) och 2011/12:Sf309 av m.fl. (S) yrkande 17. Många upplever att arbetsskadeförsäkringen inte är rättssäker. Den upplevs inte som jämställd eftersom de skador kvinnor oftare råkar ut för är svårare att få ersättning för än de skador som män traditionellt sett drabbas av. Det finns således brister som det är nödvändigt att den parlamentariska socialförsäkringsutredningen ser över. Finansiell samordning, punkt 18 (S, SD) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (SD), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sf309 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2011/12:Sf289 av m.fl. (S). Den som har komplexa behov eller nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionshinder eller sjukdom ska ha rätt till stöd för att kunna jobba och bidra utifrån sina förutsättningar.