bet · GZ01FiU1 · 2011-11-15 00:00:00 — Vidare tillförs resurser till en obligatorisk hälsoundersökning för alla individer som söker svenskt uppehållstillstånd, i syfte att minska risken för onödiga epidemier. Resurser tillförs även till den palliativa vården, tillgängligheten till ambulanssjukvård samt till eftervården av barn och ungdomar i samhällsvården. Jag bedömer att förslaget till höjning av högkostnadsskydden kommer att försämra situationen för många sjuka och äldre. För att stärka äldreomsorgen tillförs sammanlagt mer än regeringen föreslagit 2012. Satsningar görs bl.a. på ett ökat antal trygghetsboenden, en matreform, stärkt anhörigstöd, kategoriboenden med husdjurprofil samt till en parbogaranti. I enlighet med motion Fi242 (SD) yrkande 5 i denna del föreslår jag att regeringen till utgiftsområde 9 fördelar mer än vad som föreslås i propositionen. Avvikande mening (V) (V) anför: Vår gemensamma välfärd finns för att säkra allas trygghet och öka jämlikheten. Generell välfärd innebär en solidarisk omfördelning av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, mellan lågavlönade och högavlönade och mellan olika perioder i våra liv. Enligt min mening skulle en höjning av högkostnadsskyddet när det gäller besök inom hälso- och sjukvården och av nivåerna i högkostnadstrappan för läkemedel medföra att människor med dålig ekonomi i ännu högre utsträckning än tvingas avstå nödvändiga läkarbesök och från att hämta ut sin medicin samt att de klassrelaterade hälsoklyftorna ökar. Regeringens förslag avvisas därför. En konsekvens av detta blir att mer än regeringen föreslagit tillförs under anslaget Bidrag för läkemedelsförmånerna 2012. För att höja kvaliteten i vården föreslås en satsning på betald specialistutbildning för sjuksköterskor. Förslaget innebär dels en finansiering av utbildningen så att sjuksköterskor kan gå utbildningen på arbetstid, dels en utökning av antalet platser på utbildningarna. Det tidsbegränsade stimulansbidrag till landstingen som regeringen avser att införa och som syftar till att öka användningen av lagen (2008:962) om valfrihetssystem i specialistsjukvården avvisas, liksom regeringens anslag till prestationsbunden vårdgaranti. I stället föreslås ett stimulansbidrag på till landstingen för att genomföra en vårdplatsgaranti. Vidare satsas på det förebyggande arbetet mot ohälsa, främst inom primärvården. För att inleda arbetet mot ett system med högkostnadsskydd inom tandvården avsätts utöver regeringens satsning på tandvårdsförmåner . Den framtida äldreomsorgen bör vara solidariskt finansierad och jämlik, baserad på de behov varje invid har för att kunna få bästa möjliga livskvalitet även på ålderns höst. För att öka bemanningen inom äldreomsorgen görs en miljardsatsning med prioritet för demensvården. Resurser avsätts bl.a. även till ett kunskapslyft för personalen inom äldreomsorgen, för att stimulera utvecklingen av förenklad biståndsbedömning i , för att genomföra ett matlyft samt för att införa regionala vägledare och en nationell samordnare för äldre döva och dövblinda. Sammantaget satsas mer än regeringen föreslagit på stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken. I enlighet med motion Fi243 (V) yrkande 4 i denna del föreslår jag att regeringen till utgiftsområde 9 fördelar mer än vad som föreslås i propositionen. Miljö- och jordbruksutskottets protokoll Ramar för utgiftsområdena 13 Integration och jämställdhet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv har givit övriga utskott tillfälle att yttra sig över budgetpropositionen om den ekonomiska politiken och förslag till statsbudgeten för , finansplan och skattefrågor m.m. samt de motioner som väckts med anledning av propositionen i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. har beredningsansvaret för utgiftsområdena 13 Integration och jämställdhet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Förutom budgetpropositionens förslag till statsbudget, finansplan m.m. kommenterar utskottet även oppositionens förslag till ramar i partimotionerna 2011/12:Fi240 (S), 2011/12:Fi241 (MP), 2011/12:Fi242 (SD) och 2011/12:Fi243 (V), som i fortsättningen refereras utan årtal. Riktlinjer för politiken och budgetramarna för utgiftsområdena 13 och 14 I propositionen anförs det att regeringens främsta mål är att föra mot full sysselsättning genom minskat utanförskap. Arbetsmarknaden har utvecklats starkt . Antalet sysselsatta har ökat kraftigt. Den starka sysselsättningsuppgången har också inneburit att arbetslösheten har minskat, trots det ökade arbetskraftsdeltagandet. De senaste två årens goda utveckling på arbetsmarknaden kan förklaras av både konjunkturuppgången och regeringens reformer. Trots den goda utvecklingen är resursutnyttjandet på arbetsmarknaden lågt, och spåren av finanskrisen syns fortfarande. Det tydligaste tecknet på detta är att arbetslösheten är hög. var den säsongrensade arbetslösheten . Regeringen gör bedömningen att inbromsningen i den svenska ekonomin leder till att företagens behov av att öka antalet anställda snabbt kommer att avta. Sysselsättningen bedöms i princip vara oförändrad fram . Arbetslösheten bedöms öka till och ligga kvar på ungefär samma nivå 2013. I takt med att efterfrågan i ekonomin åter tar fart bedöms sysselsättningen öka , som arbetslösheten minskar till . Den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden medför enligt regeringen att de problem som finns på arbetsmarknaden riskerar att förvärras. Långtidsarbetslösheten är fortfarande hög, och antalet långtidsarbetslösa kommer sannolikt att öka . Personer födda utanför , äldre, personer med högst förgymnasial utbildning och personer med funktionsnedsättningar som medför nedsatt arbetsförmåga är långtidsarbetslösa i högre grad än andra grupper. För dessa grupper blir det ännu svårare att få jobb när konjunkturen åter försvagas. För att stödja långtidsarbetslösa och andra grupper med svag förankring på arbetsmarknaden föreslår regeringen ett arbetsmarknadspaket med en rad åtgärder för att möta den sämre utvecklingen på arbetsmarknaden. I detta paket ingår även åtgärder för en bättre arbetsförmedling i form av förstärkt stöd och förmedling till dem som riskerar att bli långtidsarbetslösa, en förbättrad uppföljning av arbetslösas jobbsökande samt högre kvalitet och aktivitet i jobb- och utvecklingsgarantin och i jobbgarantin för ungdomar. Regeringens förslag till ram för utgiftsområde 13 uppgår till och omfattar områdena integration, diskriminering och jämställdhet. Ramen för utgiftsområdet beräknas kommande år överstiga den beräknade anslagsnivån i budgetpropositionen med 2012, 2013 och 2014. Anledningen är främst ökade utgifter för mottagandet av ensamkommande barn. Förslaget om att verksamheten med lån till hemutrustning ska finansieras via anslag i stället för lån hos innebär att utgifterna ökar med 2012, 2013, 2014 och 2015. Den kraftiga ökningen 2012 beror på engångseffekten av att nuvarande lån hos amorteras. För utgiftsområde 14, som innefattar områdena arbetsmarknad och arbetsliv, föreslår regeringen en ram på . Inbromsningen i svensk ekonomi innebär att återhämtningen på arbetsmarknaden stannar av. Detta bidrar till att utgifterna beräknas öka 2012 och 2013. beräknas utgifterna minska i takt med att återhämtningen åter tar fart. Innevarande år förväntas utgifterna minska med jämfört med , men de bedöms sedan öka 2012 både på grund av ökad arbetslöshet och till följd av de reformer inom arbetsmarknadspolitiken som föreslås i denna budgetproposition. Utgifterna överstiger den anslagsnivå som beräknades i budgetpropositionen med 2012, 2013 och 2014. Lönegarantiersättningarna antas bli högre än beräknat innevarande år, och på ändringsbudgeten i samband med denna budgetproposition föreslås därför att anslag 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning ökas med . Den del av det förstärkta arbetsmarknadspaketet som belastar utgiftsområdet innebär att utgifterna ökar med 2012, 2013, 2014 och 2015. innebär de ytterligare platserna inom arbetsmarknadspolitiken för personer som lämnat sjukförsäkringen ökade utgifter om 2012, 2013, 2014 och 2015. De fyra oppositionspartierna har i sina budgetmotioner lämnat förslag till ramar för utgiftsområdena 13 och 14 som skiljer sig från regeringens förslag. Förslagen framgår av tabell 1 nedan. I det följande redovisas partiernas viktigaste skiljepunkter i förhållande till regeringens förslag med betoning på de delar som påverkar de alternativa ramnivåerna. Fi240 (S) Fi241 (MP) Fi242 (SD) Fi243 (V) Socialdemokraterna föreslår i motion Fi240 att personer som trots stora insatser inte kan få arbete på den ordinarie arbetsmarknaden ska ha möjlighet att få anställning med lönesubvention och avtalade villkor genom t.ex. plusjobb inom den offentliga eller ideella sektorn. Partiet föreslår därför att jobb- och utvecklingsgarantin fasas ut. Man ser i stället behov av en ny form av subventionerade anställningar med en väsentligt högre grad av subvention. Partiet vill utöka antalet OSA-anställningar (offentligt skyddat arbete) riktade till personer med psykiska funktionshinder. Socialdemokraterna föreslår också en skattekreditering på av bruttoarbetsinkomsten för arbetslösa med försörjningsstöd som börjar förvärvsarbeta. I syfte att minska ungdomsarbetslösheten förordar Socialdemokraterna en satsning på utbildningsvikariat inom vård och omsorg och traineeplatser för unga i både offentlig och privat verksamhet. Den s.k. Nynäshamnsmodellen för sommarjobb till unga föreslås bli utvidgad till att omfatta samtliga kommuner. Partiet vill öka antalet platser inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen med inriktning mot bristyrken. Arbetsförmedlingen ska ges möjlighet att i en utvärderingsbar försöksverksamhet bevilja arbetslösa möjligheter att studera inom den reguljära utbildningen. Socialdemokraterna föreslår ett tak för medlemsavgiften till arbetslöshetsförsäkringen på . Partiet vill höja ersättningsnivån i a-kassan till . Taket höjs till per dag . Efter 100 dagars arbetslöshet trappas taket i a-kassan ned med per dag. Socialdemokraterna anför att regeringens minskning av anslagen till har inneburit att delar av den verksamhet som är inriktad på att förebygga risker genom kontroll och tillsyn har skalats bort. Partiet vill därför tillföra medel för bl.a. fler inspektioner, utbildning till skyddsombud och projekt för att stärka kvinnors arbetsmiljö. Socialdemokraterna ser stora brister i etableringsreformen. De är kritiska till den sfi-bonus som infördes permanent , vilken sägs vara ineffektiv, orättvis och förknippad med stora dödviktskostnader. Partiet är även kritiskt till systemet med etableringslotsar. Medel förs därför över från sfi-bonusen och lotsverksamheten till insatser i Arbetsförmedlingens regi med syftet att öka samverkan med kommunerna kring högre kvalitet i etableringsinsatserna för nyanlända. Socialdemokraterna föreslår i motion Fi240 en ram för utgiftsområde 13 på samma nivå som regeringens förslag och en ram för utgiftsområde 14 som ligger över regeringens förslag. framför i motion Fi241 bl.a. ett antal förslag för att minska ungdomsarbetslösheten. Partiet vill skapa nya jobb genom att göra det billigare för företag att anställa. Därför vill man avskaffa arbetsgivaravgiften helt för företag som anställer unga arbetslösa. Inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen vill man rikta platser till unga mellan . Partiet vill pröva programmet Gröna jobb för långtidsarbetslösa igen. förordar också ett traineeprogram inom den offentliga sektorn där unga kan komma in och arbeta parallellt med äldre. föreslår en stimulanspott som kommuner, näringsliv och ideella organisationer ska kunna söka för att erbjuda sommarjobb till unga mellan . Ett s.k. navigatorcentrum som samordnar insatser från Arbetsförmedlingen och kommunerna ska kunna erbjuda stöd till deltagande ungdomar. vill underlätta för företag som vill ta emot praktikanter och föreslår därför stöd i form av handledarutbildning och kompetensutveckling. vill satsa medel på att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor i den statliga verksamheten. Till skillnad från en majoritet av EU:s medlemsländer lever inte längre upp till Internationella arbetsorganisationens () rekommendationer om en arbetsmiljöinspektör per 10 000 anställda. För att detta ska bli möjligt krävs ökade resurser till , vilket partiet vill tillföra. Med tanke på de stora svårigheter som finns på arbetsmarknaden föreslår en långsammare nedtrappning av ersättningsnivån än så att en arbetslös ska få av sin tidigare dagsförtjänst (för föräldrar till barn ), och därefter . förslag innehåller också en höjning av taket i arbetslöshetsförsäkringen med till per dag . föreslår att sfi-bonusen avskaffas och att de medel som är avsatta för detta ändamål används för att stärka den ordinarie undervisningen i svenska för invandrare. Enligt mening har alla inte samma rättigheter och möjligheter att verka i vårt samhälle. Partiet vill därför tillföra ytterligare medel till arbete och till antidiskrimineringsbyråerna för att de ska kunna föra statistik som möjliggör jämförelser och mellan olika delar av landet. föreslår i en rättad version av motion Fi241 en ram för utgiftsområde 13 som ligger under regeringens förslag och en ram för utgiftsområde 14 som ligger över regeringens förslag. Enligt vad föreslår i motion Fi242 bör en ny form av lärlingsanställning införas där den arbetsgivare som anställer en lärling skulle befrias från arbetsgivaravgift och ha möjlighet att anställa lärlingen till av ingångslönen. kan även provanställningen förlängas i stället för 6. förordar en utökning av undantagen i LAS turordningsregler från den nuvarande nivån på 2 anställda till 5 anställda. Man föreslår att den generella gränsen för att kunna få s.k. starta-eget-bidrag sänks från 25 till och att bidraget ska kunna ges i 9 i stället för dagens 6 månader. förordar en höjning av taket för arbetslöshetsersättningen. Ambitionsnivån för det nya taket är per dag , därefter . Partiet förordar också ett återinförande av den s.k. 100-dagarsregeln och ett avskaffande av deltidsbegränsningen i arbetslöshetsförsäkringen. förespråkar en modell med gästarbetare, där utländsk arbetskraft kan få ett tillfälligt uppehållstillstånd knutet till arbetsmarknadens behov. Partiet ställer sig däremot starkt kritiskt till att som regeringen öppna upp för en generell arbetskraftsinvandring inom områden som redan präglas av hög arbetslöshet. betraktar instegsjobben som en skattesubventionerad diskriminering av svenskar och föreslår ett avskaffande av insatsen av såväl rättviseskäl som budgetskäl. vill också skära ned kraftigt på flera anslag inom utgiftsområde 13 i takt med att antalet nyanlända asyl- och anhöriginvandrare minskar som ett resultat av partiets invandringspolitik. Man väljer dock att inte avbryta ersättningen till kommuner utan låter redan ingångna avtal löpa tills de naturligt avslutas, vanligtvis 24 månader. föreslår i motion Fi242 en ram för utgiftsområde 13 som ligger under regeringens förslag och en ram för utgiftsområde 14 som ligger över regeringens förslag. anför i motion Fi243 att partiet vill avveckla systemet med s.k. kompletterande aktörer och privata jobbcoacher och slopa de rigida garantiprogrammen. I stället för den s.k. fas 3 ska deltagarna erbjudas bl.a. subventionerade övergångsjobb. Utöver den satsningen bereds plats för fas 3-deltagare i yrkesutbildning inom ramen för exempelvis arbetsmarknadsutbildning eller eller som anställd lärling. I stället för att låta nyutexaminerade unga gå arbetslösa vill underlätta traineeanställningar vid myndigheter och förvaltningar. Partiet satsar också på ett kunskapslyft för anställda i äldreomsorgen. Under utbildningen bereds nästa generations omsorgsarbetare möjlighet att komma in i yrket genom utbildningsvikariat. Den tredje delen i generationsväxlingssatsning utgörs av lärlingsanställningar i bristyrken. vill också att den som får tjänstledigt för att starta eget ska kunna få stöd för start av näringsverksamhet under förutsättning att arbetsgivaren anställer en arbetslös som vikarie. Partiet vill tillföra fler årsplatser inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen än regeringen och avskaffa begränsningen till 6 månaders utbildningstid. välkomnar den utökning av antalet lönebidragsanställningar som regeringen gör i det s.k. kulturarvslyftet men menar att målgruppen har avgränsats för snävt. Taket för lönebidragsersättningen behöver höjas, och samma takhöjning föreslås för OSA-anställningar, utvecklingsanställningar och trygghetsanställningar. avsätter mer än regeringen till tillsynsarbete, till utbildning av skyddsombud och till de regionala skyddsombudens verksamhet. menar att taket i arbetslöshetsförsäkringen bör höjas till och golvet till fr.o.m. , samt att beloppen bör indexeras efter löneutvecklingen. Ersättningsnivån höjs till för hela ersättningsperioden inklusive tid med aktivitetsstöd. vill också minska antalet karensdagar med två och ta bort deltidsbegränsningen. Arbetslöshetsavgiften bör avskaffas så att ingen kommer att behöva betala mer än ca i medlemsavgift till sin a-kassa, och avdragsrätt för medlemsavgiften bör införas. Partiet föreslår att alla som uppfyller grundvillkoren i 9 § lagen om arbetslöshetsförsäkring och har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen ska få rätt till ersättning med grundbeloppet. anser att en lagstiftning bör införas som gör samtliga kommuner skyldiga att ta emot flyktingar. vill höja schablonersättningen med avsikt att höja kvaliteten och ambitionsnivån i fråga om flyktingmottagandet och är för en förlängning av ansökningstiden för anhöriginvandrare att kunna omfattas av den kommunala introduktionen. Regeringens satsning på lotsar i etableringsprocessen avvisas, liksom sfi-bonusen. föreslår i motion Fi243 en ram för utgiftsområde 13 som ligger under regeringens förslag och en ram för utgiftsområde 14 som ligger över regeringens förslag. Arbetsmarknadens utveckling och regeringens förslag till ramar Utskottet kan konstatera att den relativt positiva prognos för arbetsmarknadens utveckling på kort sikt som redovisades i vårpropositionen har fått revideras ned i ljuset av den ekonomiska oro som följt i spåren av den internationella utvecklingen. Situationen bedöms emellertid inte som lika allvarlig som under finanskrisen, då BNP sjönk . spås en positiv, om än måttlig, tillväxt. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning att utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden kommer att stå sig relativt väl vid en internationell jämförelse. Prognosen ger anledning till försiktig optimism. Som regeringen konstaterar i budgetpropositionen har arbetsmarknaden utvecklats starkt . Antalet sysselsatta har ökat kraftigt. Även antalet personer i arbetskraften har ökat, vilket är positivt eftersom utbudet av arbetskraft på lång sikt bestämmer sysselsättningen. Den starka sysselsättningsuppgången har också inneburit att arbetslösheten har minskat, trots det ökade arbetskraftsdeltagandet. Arbetslösheten låg på i arbetskraftsundersökningarnas säsongsrensade data. Trenden för arbetslösheten var enligt SCB nedåtgående både vad gäller antalet och andelen arbetslösa, och nedgången var något starkare för kvinnorna. Utskottet vill i sammanhanget betona vikten av att regeringen följer eventuella skillnader mellan kvinnor och män när det gäller effekter av den ekonomiska krisen. När konjunkturen mattas av med en BNP-tillväxt på stiger arbetslösheten något enligt regeringens bedömningar och börjar inte sjunka tillbaka och 2015. Utskottet noterar att regeringen därmed är mer pessimistisk än både och som prognostiserar en lägre och jämnare kurva för arbetslöshetens utveckling . Utskottet ser på anledning till försiktig optimism: i prognosperiodens slut ligger regeringens bedömning nästan på samma låga nivå som i vårpropositionen i närheten av även om risken för en sämre utveckling inte är obetydlig. som utskottet anser att man kan göra en försiktigt positiv bedömning av arbetsmarknadens utveckling ser utskottet orosmoment som kräver omedelbara insatser. Trots att arbetslösheten har minskat ligger långtidsarbetslösheten fortfarande på en hög nivå. Inbromsningen på arbetsmarknaden innebär att det blir än svårare för de långtidsarbetslösa att hitta ett arbete. Utskottet vill framhålla det positiva i att regeringens reformer har medfört att individer som varit borta från arbetsmarknaden har kommit in på arbetsmarknaden. Sannolikheten att få arbete är mycket större för personer som deltar i arbetskraften än för de som står utanför. Många av dessa personer har dock nedsatt arbetsförmåga och riskerar långtidsarbetslöshet. Förutsättningarna för dem att finna och behålla ett arbete kan därför enligt utskottets mening även fortsättningsvis behöva förbättras. Utskottet välkomnar därför att alliansregeringen nu föreslår ett arbetsmarknadspaket på sammanlagt för åren 20122014. I fokus står insatser för jobb, aktivitet, utbildning och praktik samt insatser som gör anställningar billigare. Dessutom ska en god matchning mellan arbetssökande och lediga platser säkras för att förhindra flaskhalsar och sämre tillväxtförutsättningar. Arbetsförmedlingen tillförs totalt 2012, vilket ger resurser till ett förstärkt stöd och förmedling till dem som drabbats av eller riskerar långtidsarbetslöshet. Arbetssökande och Arbetsförmedlingen kan ha tätare möten och utökade kontakter med arbetsmarknaden och arbetsgivarna. Viktigt är också enligt utskottets mening bra och regelbunden uppföljning, så att rätt insatser och stöd sätts in för människor som blivit av med jobbet eller saknar jobb. Förutom förstärkta förmedlingsinsatser föreslår regeringen en satsning på fler platser i utbildning och praktik. Sammantaget innebär paketet en förstärkning av tillfälliga arbetsmarknads- och utbildningsplatser med 15 350 årsplatser och 8 550 årsplatser . Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning att det inför risken att arbetslösheten biter sig fast till följd av det försämrade konjunkturläget är lämpligt att tillfälligt utöka möjligheterna för arbetssökande att stärka sina cv med kompletterande utbildning eller arbetslivserfarenhet. Risken för mer betydande inlåsningseffekter på arbetsmarknaden får bedömas vara relativt liten mot bakgrund av att många av insatserna riktas mot långtidsarbetslösa och andra svaga grupper. Insatsernas tillfälliga karaktär minskar också risken för inlåsningseffekter. Utskottet kommer i betänkandena /12:AU1 och 2011/12:AU2 att återkomma till regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag inom utgiftsområdena 13 och 14 mera detaljerat. Utskottet begränsar sig i detta yttrande över utgiftsområdesramarna därför till att lyfta upp två frågor till närmare diskussion: jobb- och utvecklingsgarantin och sfi-bonusen. Därefter redovisar utskottet sin syn på oppositionspartiernas alternativa förslag till ramnivåer för utgiftsområdena 13 och 14. Den s.k. jobb- och utvecklingsgarantin (JUG) är en viktig insats för att minska långtidsarbetslösheten. JUG ersatte den sämre fungerande aktivitetsgarantin, som inte fyllde sin funktion att bryta rundgången mellan arbetsmarknadspolitiska program och öppen arbetslöshet och i många fall förvisade långtidsarbetslösa ut i förtidspension med små möjligheter att någonsin komma tillbaka till arbetsmarknaden. Men det har också framförts i vissa delar berättigad kritik mot brister i genomförandet av framför allt sysselsättningsfasen (fas 3) i JUG. Som utskottet har framfört (yttr. 2010/11:AU4y) har det funnits tecken på att kvaliteten i garantin kan behöva höjas och att Arbetsförmedlingens kontroll av anordnare behöver förstärkas. En riksdagsmajoritet bestående av de fyra oppositionspartierna framförde också kritiska synpunkter i ett tillkännagivande till regeringen (bet. 2010/11:AU11, rskr. 2010/11:287). Det är dock enligt utskottets mening inledningsvis angeläget att framhålla att möjligheten att komma ut i sysselsättning på en arbetsplats varit positiv för de flesta deltagare.