bet · GZ01UFöU3 · 2011-12-02 00:00:00 — 2011/12:UFöU3 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (Kfor) Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (Kfor) Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet behandlar i detta betänkande regeringens proposition 2011/12:33 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (Kfor) och en följdmotion. Utskottet konstaterar att antog resolution genom vilken en internationell styrka för Kosovo, Kosovo Force (Kfor), under ledning av Nato upprättades. Utskottet förordar, under förutsättning att det finns ett mandat för styrkan enligt beslut i , att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka till förfogande för deltagande i Natos fredsfrämjande insats i Kosovo som består av högst 70 personer t.o.m. och därefter i avtagande numerär fram till utgången av . Motionen avstyrks av utskottet. I betänkandet finns en reservation (SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (Kfor) medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka till förfogande för deltagande i Natos fredsfrämjande insats i Kosovo (Kfor) bestående av högst 70 personer t.o.m. och därefter i avtagande numerär fram till utgången av , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. Därmed bifaller proposition 2011/12:33 och avslår motion 2011/12:U11. Reservation (SD) På sammansatta utrikes- och försvarsutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (C), (M), (MP), (KD), (SD), (S), (S) och (V). Ärendet och dess beredning Regeringen har i proposition 2011/12:33 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (Kfor) beslutat att föreslå att bemyndigar regeringen att ställa en väpnad styrka till förfogande för deltagande i Natos fredsfrämjande insats i Kosovo (Kfor) som består av högst 70 personer fram t.o.m. och därefter i avtagande numerär fram till utgången av . Mandat för styrkan, enligt beslut av säkerhetsråd, är en förutsättning för det svenska deltagandet. En följdmotion har väckts med anledning av propositionen. Propositionen har remitterats till utrikesutskottet. Utrikes- och försvarsutskotten har därefter beslutat med stöd av 4 kap. 8 § riksdagsordningen att bereda propositionen och tillhörande motioner i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (UFöU). gjorde statssekreterare från Försvarsdepartementet, utrikesråd från och överbefälhavare från Försvarsmakten en föredragning av propositionen. antog resolution i vilken säkerhetsrådet under kapitel VII beslutade att etablera en internationell säkerhetsnärvaro i Kosovo. har deltagit i Kfor sedan styrkan inrättades 1999. Regeringen föreslog i propositionen Svenskt deltagande i fredsstyrka i Kosovo (prop. 1998/99:112) att skulle medge att ställde en väpnad styrka till förfogande som ett svenskt bidrag till en internationell fredsstyrka i Kosovo (Kfor), efter en vapenvila eller fredsöverenskommelse mellan parterna i provinsen i , och efter ett beslut om en sådan styrka av säkerhetsråd eller av (). beslutade att bifalla regeringens förslag (bet. 1998/99:UFöU2, rskr. 1998/99:252). beslutade att utöka mandatet till att även avse medverkan i gränsnära Kfor-operationer inne i den tidigare jugoslaviska republiken () (bet. 2000/01:UU12, rskr. 2000/01:161). Mandatet var inte tidsbegränsat. Regeringen föreslog i propositionen Den svenska Kosovostyrkans deltagande i den EU-ledda insatsen i Bosnien och (prop. 2006/07:51) att skulle medge att den svenska Kforstyrkan i Kosovo vid behov får delta i Eufor i Bosnien och . biföll regeringens förslag (bet. 2006/07:UU7, rskr. 2006/07:121). anförde i betänkandet att regeringen borde återkomma till med en proposition om ett fortsatt svenskt deltagande i fredsstyrkan i Kosovo och att det i propositionen bl.a. borde ingå förslag om en tidsbegränsning av mandatet och av antalet personer som omfattas av mandatet. I proposition 2008/09:72 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (Kfor) föreslogs att skulle medge att regeringen ställde en svensk väpnad styrka som bestod av högst 540 personer till förfogande för deltagande i Kfor t.o.m. utgången av december månad 2010, under förutsättning att det även fortsättningsvis fanns ett mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. beslutade att bifalla regeringens förslag till personalram, men att begränsa mandatets slutdatum till utgången av december månad 2009 (bet. 2008/09:UFöU2, rskr. 2008/09:153). Regeringen föreslog vidare i proposition 2009/10:37 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (Kfor) att skulle medge att regeringen ställde en svensk väpnad styrka som bestod av 250 personer till förfogande samt därutöver en personalram om 540 personer för oförutsedda förstärknings- och evakueringsbehov. Vidare föreslog regeringen att styrkan sedan avsevärt skulle reduceras och efter , då skyttekompaniet avvecklades, uppgå till högst 70 personer t.o.m. utgången av , under förutsättning att det även fortsättningsvis fanns ett mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. beslutade att bifalla regeringens förslag (bet. 2009/10:10:UFöU2, rskr. 2009/10:120). Det svenska militära bidraget, som består av ca 70 personer, utgörs bl.a. av samverkans- och observationsteam (LMT), militära rådgivare som stöd till en uppbyggnad av Kosovos säkerhetsstrukturer, stabsofficerare samt erforderliga stödresurser. Proposition 2011/12:33 överlämnades till . gjorde företrädare för och Försvarsmakten en föredragning av propositionen. Regeringen föreslår i propositionen att bemyndigar regeringen att ställa en svensk väpnad styrka på högst 70 personer till förfogande för deltagande i Kfor fram t.o.m. . Som ett led i utfasningen av den internationella militära närvaron föreslås i propositionen att det svenska bidraget till Kfor fr.o.m. minskar med ca 10 personer. En sådan utfasning skulle, enligt regeringen, möjliggöra för att även i fortsättningen upprätthålla merparten av de uppgifter som styrkebidraget har, inklusive det regionala ramnationsansvaret för fem samverkans- och observationsteam samt militär rådgivning som stöd till en uppbyggnad av Kosovos säkerhetsstrukturer. gjorde bedömningen att det fanns politiska och militära förutsättningar för att och inleda en gradvis reducering av styrkenivåerna för Kfor. Enligt FN-resolutionen har dock Kfor fortfarande i uppdrag att upprätthålla en fredlig och säker miljö i Kosovo. deltar 30 nationer i Kfor, varav 22 nationer är Natomedlemmar. Den totala styrkan i Kfor uppgår till ca 5 500 personer. Sedan Kosovos självständighetsförklaring och utifrån den utveckling som ägt rum i Kosovo har emellertid förutsättningarna för Kfor ändrats. Det allmänna säkerhetsläget har långsiktigt förbättrats och Kosovos egen förmåga att upprätthålla lag och ordning har förstärkts. EU har fortfarande ett starkt engagemang i Kosovo, bl.a. genom rättsstatsinsatsen Eulex, men fortsätter Kosovopolisen i nära samverkan med Kfor och Eulex att förstärka sin kapacitet och successivt överta ansvaret för lag och ordning i landet. De kosovanska säkerhetsstyrkorna saknar emellertid kapacitet att självmant upprätthålla sina egna säkerhetsstrukturer, varför ett fortsatt stöd av Kfor och det internationella samfundet är nödvändigt. Regeringen föreslår i proposition 2011/12:33 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (Kfor) att bemyndigar regeringen att ställa en svensk väpnad styrka på högst 70 personer till förfogande för deltagande i Natos fredsfrämjande insats i Kosovo (Kfor) fram t.o.m. som därefter i avtagande numerär fram till utgången av . En förutsättning är att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. Regeringen föreslår att det nuvarande svenska bidraget, som i huvudsak består av samverkans- och observationsteam med regionalt ramnationsansvar för fem av dessa team, avvecklas , under förutsättning att den sedan positiva utvecklingen i Kosovo fortgår. I propositionen redogör regeringen för den senaste utvecklingen i Kosovo samt för det internationella samfundets engagemang i landet, inklusive genom FN, EU, och Nato. Vidare beskriver regeringen den internationella styrkan och redogör för den politiska och militära utvecklingen samt redovisar överväganden för det fortsatta svenska deltagandet i Kforinsatsen. yrkar i kommittémotion 2011/12:U11 (SD) att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka om högst 50 personer till förfogande för deltagande i Natos fredsfrämjande insats i Kosovo (Kfor) t.o.m. och därefter om högst 20 personer fram till utgången av . hävdar i kommittémotionen att det inte föreligger något yttre och inre hot som Kosovos regering inte på egen hand kan hantera och att deltagande i Kfor därmed kan avvecklas snabbare än vad som föreslås i regeringens proposition. Utskottet konstaterar att antog resolution genom vilken en internationell styrka för Kosovo, Kosovo Force (Kfor), under ledning av Nato upprättades. Utskottet delar regeringens bedömning att behovet av en internationell militär närvaro i Kosovo har minskat, men att behovet av en militär närvaro fortfarande kvarstår. Målet med det svenska stödet bör vara att bidra till Kosovos säkerhet och långsiktiga kapacitetsuppbyggnad av säkerhetssektorn. ska ansvaret för säkerheten ligga i kosovanska händer. Det internationella samfundets engagemang bör inriktas på att stödja lag och ordning genom Eulex. Utskottet anser, liksom regeringen, att en neddragning av det svenska bidraget bör ske successivt och i överensstämmelse med Natos inriktning för styrkans utveckling. Utskottet ställer sig bakom regeringens inriktning att det nuvarande svenska styrkebidraget ska avvecklas, , under förutsättning att den sedan positiva utvecklingen i Kosovo fortgår. Utskottet anser att ett tvåårigt mandat sänder en tydlig signal till det internationella samfundet att reduceringen av det svenska bidraget till den fredsfrämjande insatsen i Kosovo kommer att ske under ordnade former. Utskottet välkomnar att fäster stor vikt vid att försöka bidra till att stärka kvinnors deltagande i internationella fredsfrämjande insatser i enlighet med 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet och i enlighet med den nationella planen för att genomföra denna resolution. Utskottet välkomnar även att säkerhetsrådets resolution (2008) om sexuellt våld i väpnade konflikter tillmäts stor vikt från svensk sida. Utskottet välkomnar vidare den uttalade mål att förbättra situationen för kvinnor i konflikt- och postkonfliktsituationer, bl.a. genom att genomföra den nationella handlingsplan för resolution som antog . Enligt 15 kap. 16 § regeringsformen behöver regeringen medgivande för att sända en svensk väpnad styrka utomlands, om inte detta är medgivet i lag eller följer av en internationell överenskommelse som har godkänt. Det förekommer att enheter ur Försvarsmakten sänds utomlands för att delta i internationellt arbete utan att det är fråga om en väpnad styrka i regeringsformens mening. Det är inte beväpning i sig som medför att en styrka ska ses som väpnad. I det aktuella fallet ska det militära bidraget i princip inte ha väpnade uppgifter inom insatsen. Styrkan är beväpnad för självförsvar. Om situationen så skulle kräva finns emellertid möjligheten för Kfor att använda den svenska styrkan till andra uppdrag inom ramen för insatsens mandat under kapitel VII. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit 2 till anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser. Anslaget används för att finansiera särutgifter för den fredsfrämjande verksamhet som Försvarsmakten genomför efter beslut av och regeringen. Vid beräkningen av anslaget i budgetpropositionen har regeringen bl.a. beaktat den förlängning av Kforinsatsen som föreslås i denna proposition. Detta innebär att ca har beräknats för verksamheten inom ramen för Kfor . Regeringen bedömer att kostnaderna för den aktuella insatsen ryms inom den föreslagna och beräknade ramen för anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser. Mot denna bakgrund föreslår det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet att bifaller proposition 2011/12:33 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (Kfor) och avstyrker motion 2011/12:U11. Utskottet förordar därmed, under förutsättning att det finns ett mandat för styrkan enligt beslut i , att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka till förfogande som består av högst 70 personer t.o.m. och därefter i avtagande numerär fram till utgången av . Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (Kfor) (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka om högst 50 personer till förfogande för deltagande i Natos fredsfrämjande insats i Kosovo (Kfor) t.o.m. och därefter om högst 20 personer fram till utgången av 2012. Därmed bifaller motion 2011/12:U11 och avslår proposition 2011/12:33. Konflikten i Kosovo blir omöjlig att förstå om man inte också går in åtminstone kortfattat på dess historiska bakgrund. Känslorna hos dem som är offer i den nutida närs inte bara av händelser i , utan också av arvet från många bittra historiska konflikter. Kosovo är ett område där krig, regimer och befolkning har växlat sedan antiken. Serberna flyttade in i Kosovo och var en stat med administrativt centrum i Kosovo. stod mellan en allierad styrka och . Den kristna armén besegrades och serbernas ställning försvagades. erövrade och kom under muslimskt styre. Serberna reste sig mot sina påtvingade herrar i samband med kriget mellan och 16831699. När sedan kriget fick ett fredsslut tog osmanerna ut sin hämnd på serberna. Serber flydde från Kosovo och muslimska albaner flyttade in i en process som varade . Under serbernas försök att återta kontrollen av Kosovo i kriget 18761877 ställde sig de inflyttade muslimska albanerna på den osmanska sidan. Flera hundra tusen serber tvångsdeporterades ur Kosovo av segrarmakten. I bröt , , och tillsammans det osmanska väldet över varefter kunde återfå den västra delen av medan den östra delen tillföll . Efter blev Kosovo en del av det nybildade kungariket . Under kontrollerades Kosovo först av fascistiska och sedan av Nazityskland med serberna som frihetsrörelse. Den albanska minoriteten ställde sig på ockupanternas sida och en tysk organiserad albansk SSdivision mördade och fördrev ett stort antal serber. Serberna har lidit genom sekler av ockupation, men varje annat folk på har också haft stora offer genom tiderna på denna krigets skådeplats. Krig har förts utan hänsyn till krigets lagar och mänskliga rättigheter. FN, Nato och EU:s medlemsländer har bidragit till att fred nu råder på och förhoppningsvis till att fred består och allt hämndbegär avklingar. bröt en väpnad konflikt ut i Kosovo mellan den serbiska armén och albansk gerilla och startade Nato ett bombkrig mot den serbiska armén i Kosovo. De serbiska styrkorna flydde Kosovo, varefter Nato förde in trupp. Den internationella styrkan, Kfor, har alltsedan dess säkrat freden. som Kfor har verkat i Kosovo har de flesta serber och ca 90 000 romer fördrivits ut ur landet. Kosovo förklarade sig självständigt 2008. har (tillsammans med ett antal andra länder) erkänt Kosovo som nation. Inom EU är det dock flera länder som inte erkänt Kosovo, däribland , , och . Kosovos parlament beslöt med att inbjuda till fortsatt internationell närvaro. Det är vår uppfattning att Kosovos regering skulle kunna ta över ansvaret för den stat man själv utropat som självständig. EU:s rättsstatsinsats Eulex som står för kosovoalbanernas rättsstat och tull kan behöva längre utfasning, medan Kforstyrkan bör kunna lämna landet . Det finns inga yttre eller inre hot som Kosovos regering inte själv borde kunna hantera. Situationen i nordligaste som är dominerad av serbiska bosättningar är fortfarande instabil. Det är dock uppfattning att det svenska engagemanget i Eulex är tillräckligt i nuvarande situation och att vårt deltagande i Kfor därför successivt kan dras ned. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2011/12:33 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (KFOR) : medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka till förfogande för deltagande i Natos fredsfrämjande insats i Kosovo (Kfor) bestående av högst 70 personer till och med och därefter i avtagande numerär fram till utgången av , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. 2011/12:U11 av och (båda SD): medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka om högst 50 personer till förfogande för deltagande i Natos fredsfrämjande insats i Kosovo (Kfor) t.o.m. och därefter om högst 20 personer fram till utgången av 2012. Jag yrkar inledningsvis bifall till reservationen.Demokrati är möjlig när medborgarna har en gemensam identitet och en självständig stat. är lyckligt unnat då vi haft en gemensam identitet och samma nationsgränser. Vi har levt i fredstillstånd . Det är få länder förunnat. Det vanligaste är att olika folk har bott i ett och samma område , men detta kommer i konflikt när områden åberopas av olika folk. Ett sådant område är Kosovo.Serberna flyttade in i Kosovo , och var en stat med administrativt centrum i Kosovo. Serberna har räknat Kosovo som sitt moderområde. Successivt har serberna genom krig och invandring förlorat Kosovo.År 1998 bröt en väpnad konflikt ut i Kosovo mellan serbisk armé och albansk gerilla. startade Nato ett bombkrig mot serbiska armén i Kosovo. De serbiska styrkorna flydde Kosovo, varefter Nato förde in trupp. Den internationella styrkan Kfor har alltsedan dess säkrat freden.Kosovo förklarade sig självständigt , och har tillsammans med ett antal andra länder erkänt Kosovo som nation. Inom EU är det dock flera länder som inte erkänner Kosovo, däribland , , och Slovakien.Under den tid som Kfor har verkat i Kosovo har de flesta serber och 90 000 romer fördrivits ur landet. Sammanlagt har ca 250 000 människor fördrivits ur Kosovo.Delar av den kosovoalbanska gerillan gick efter kriget direkt in i polisen. Risken är stor att det på det viset följde med kriminella element in i Kosovos poliskår.Utvecklingen, ekonomiskt och demokratiskt, i Kosovo har varit bristfällig trots bördig jord och stora mineraltillgångar.Det finns vittnesmål om Kforofficerare som ångrat sitt deltagande efter att de sett utvecklingen. De engagerade sig för de mänskliga rättigheternas skull men har upplevt en stor besvikelse efter kriget. Natos agerande vid bör analyseras så att inte samma misstag görs om.Det är vår uppfattning i att Kosovos regering skulle kunna ta över ansvaret för den stat man själv utropat som självständig. Det finns inga yttre eller inre hot som inte Kosovos regering själv borde kunna hantera.Situationen i det nordligaste , som är dominerat av serbiska bosättningar, är fortfarande instabil. Vid kosovoalbanskt våld mot den serbiska minoriteten i nordligaste bör allt svenskt bistånd till Kosovo dras in.Det är uppfattning att det svenska engagemanget i polis-, tull och rättsinsatsmissionen, Eulex, är tillräckligt i nuvarande situation och att vårt deltagande i Kfor därför successivt kan dras ned.Herr talman! I vårt förslag till riksdagsbeslut säger vi att den svenska insatsen inom Kfor ska vara helt avvecklad vid utgången av 2012. Låt mig få inleda med att yrka bifall till det sammansatta utrikes- och försvarsutskottets förslag till beslut om fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan Kfor.Den tidigare talaren berättade bakgrunden till att det finns en internationell insats i Kosovo. Man har sett att Kosovo mer och mer klarar att ta hand om säkerheten i sitt eget område. Därför beslöt man på ett Natomöte att successivt fasa ut insatsen. För del har nedtrappningen skett under . återstår endast en liten del. Det är 70 soldater som bara kommer att ha beväpning för egen säkerhet. Egentligen kan man väl säga att propositionen kanske inte ens hade behövt gå genom riksdag. fattar ju beslut om att sända väpnade soldater utomlands, och när det gäller vårt eget skydd, som det nu handlar om, är det inte helt uppenbart att det skulle behövas ett riksdagsbeslut. Jag tycker emellertid att det är bra att regeringen gått till riksdag med detta just för att slå vakt om att det ska finnas ett riksdagsbeslut i grunden när vi sänder våra soldater utomlands. Det är bra att det dessutom finns en så pass bred enighet i riksdag som finns beträffande detta.Framtiden för hela ligger naturligtvis i att länderna i fråga får möjlighet att bli medlemmar av Europeiska unionen. Tyvärr har vi sett en del bakslag på den fronten. De allra flesta partier i riksdag står upp för att vi ska ha en öppen dörr så att , Kosovo och så vidare framöver ska kunna bli medlemmar av Europeiska unionen. Det är på det sättet man slutgiltigt skapar fred, säkerhet och stabilitet i området. Fram till dess kommer det nog att behövas stöd, antingen genom EU-insatsen Eulex, som stöder rättsstaten, eller något slags militärt stöd där Kosovo i slutändan kanske klarar av att själv ta ansvaret. Men till dess krävs det nog internationell närvaro.Det beslut vi ska fatta går ut på att vi börjar med 70 soldater och minskar sedan antalet successivt, och avslutas den svenska insatsen. Då avslutas också en 14-årig insats. Vi hade tidigare en debatt om ISAF, som hållit på . Kosovo är en betydligt mindre yta med betydligt färre invånare. Det har funnits mycket soldater i området.Efter tio år kan vi se att vi trots allt kommit en bra bit på väg. Alla problem är inte lösta. Säkerheten och stabiliteten finns inte till . När vi avslutar insatsen har det gått . Det är därför inte underligt att det tagit också i . Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationen. Utskottet förordar ett svenskt bidrag bestående av högst 70 personer fram till och med ; antalet fasas därefter ut till absolut , allt under förutsättning att den relativt positiva utvecklingen i hela Kosovo består. Denna minskningstakt av insatsen gör det möjligt för att fortsatt upprätthålla huvuddelen av de uppgifter vi har. Det gäller särskilt det regionala ramansvaret som vi har från de fem samverkans- och observationsteamen.Det allmänna säkerhetsläget har, som vi vet, förbättrats i Kosovo under det senaste årtiondet, men de kosovanska säkerhetsstyrkorna behöver fortsatt stöd för att upprätthålla sina egna strukturer. Det är därför den fortsatta internationella militära närvaron är nödvändig.Framöver står Kosovo inför stora utmaningar på det ekonomiska och det sociala området. Kombinationen av en mycket ung befolkning, med en genomsnittsålder på , en arbetslöshet på och en låg nivå på investeringar samt ett stort handelsunderskott leder till stora påfrestningar för det kosovanska samhället.Under sommaren och hösten har motsättningarna i norra ökat. Det har att göra dels med en mångårig handelsdispyt mellan och Kosovo, dels med frågan om gränskontroller i de serbiskdominerade delarna av Kosovo och gränsen mot . Här måste regeringen i göra större ansträngningar för att vinna förtroendet hos befolkningen i norr. Det är en uppgift som inte kan lösas av den internationella närvaron, utan det ansvaret faller på regeringen i Pristina.Det har å andra sidan, herr talman, skett framsteg på den politiska nivån, i dialogen mellan och , mellan och ; det kallas för dialogen mellan och . Inom ramen för den dialogen, som leds av EU:s höga representant , har man nått överenskommelser om bland annat formerna för folkbokföring, fastighetsregister, ID-handlingar, examensbevis och tullstämplar.