bet · GY01SkU26 · 2011-04-15 00:00:00 — 2010/11:SkU26 styrelses redogörelse om skatteavtal med andra länder styrelses redogörelse om skatteavtal med andra länder I betänkandet behandlar utskottet styrelses redogörelse om skatteavtal med andra länder (redog. 2010/11:RRS12). har granskat regeringens arbete med att förhandla skatteavtal med andra länder och redovisat resultatet i rapporten med andra länder effekterna av regeringens arbete (RiR 2010:24). Av granskningsrapporten framgår att avtalstakten har sjunkit och att konkurrensaspekterna prioriterats ned till förmån för arbetet med informationsutbytesavtal med sekretesstater. I rapporten framhålls vidare att regeringen inte har tagit fram de underlag som behövs för att det ska gå att analysera effekterna av utjämningsordningen mellan och . har funnit att slutsatserna i denna granskningsrapport bör överlämnas till i form av en redogörelse. understryker skatteavtalsnätets vikt när det gäller att undanröja dubbelbeskattning, skapa goda konkurrensförhållanden och förhindra skatteflykt och framhåller informationsutbytesavtalens betydelse i arbetet mot internationell skatteflykt. Styrelsen anser att det är viktigt att skatteavtalsnätet inte fortsätter att tappa i konkurrenskraft och anför att regeringen bör förtydliga sin strategi på skatteavtalsområdet. När det gäller den svensk-danska utjämningsordningen välkomnar styrelsen regeringens besked om att en begäran om en gemensam utvärdering av avtalet har sänts till det danska . Styrelsen anser att det finns ett behov av att klarlägga effekterna av detta avtal. I de motioner som väckts med anledning av redogörelsen begärs tillkännagivanden om ökade insatser för att uppdatera skatteavtalen, om fortsatt arbete för fler informationsutbytesavtal, m.m. När det gäller avtalet med begärs tillkännagivanden som syftar till att påskynda den gemensamma utvärderingen så att en omförhandling kan inledas . Utskottet föreslår att avslår motionerna och lägger redogörelsen till handlingarna. I betänkandet finns tre reservationer (S, SD) och ett särskilt yttrande (V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skatteavtal med andra länder avslår motion 2010/11:Sk1 yrkandena 15. Reservation 1 (S) avslår motionerna 2010/11:Sk1 yrkande 6 och 2010/11:Sk2 yrkandena 1 och 2. Reservation 2 (S) Reservation 3 (SD) lägger redogörelse /11:RRS12 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet styrelses redogörelse /11:RRS12 om skatteavtal med andra länder och de båda motioner som väckts med anledning av redogörelsen, se bilaga. har funnit att slutsatserna av den granskning som redovisar i rapporten med andra länder effekterna av regeringens arbete (RiR 2010:24) bör överlämnas till i form av en redogörelse. I anslutning härtill anför styrelsen följande. Granskningen visar att avtalstakten , både vad gäller nya och omförhandlade skatteavtal, har sjunkit och att det förberedande förhandlingsarbetet har minskat. Däremot har antalet informationsutbytesavtal med sekretesstater ökat. Enligt kan regeringens prioritering av informationsutbytet till stor del anses vara motiverad, men det konstateras att konkurrensaspekterna inte har kunnat upprätthållas som . Styrelsen understryker betydelsen av att skatteavtalsnätet lindrar eller undanröjer effekterna av dubbelbeskattning, skapar goda konkurrensförhållanden och förhindrar skatteflykt. Avtalen bör ge goda villkor såväl för utländska investeringar i som för svenska investeringar utomlands. Styrelsen framhåller att också informationsutbytesavtal är betydelsefulla för att minska internationell skatteflykt och välkomnar därför den ökade förekomsten av sådana avtal. Styrelsen anser dock, mot bakgrund av vad som framkommit i granskningen, att det är viktigt att skatteavtalsnätet inte fortsätter att tappa i konkurrenskraft. Av granskningen framgår att flera konkurrentländer har fått bättre villkor än vid omförhandlingar . Styrelsen anser därför att regeringen bör överväga och förtydliga sin strategi på skatteavtalsområdet. När det gäller den svensk-danska utjämningsordningen som bl.a. reglerar hur länderna ska kompenseras för uteblivna skatteintäkter, välkomnar styrelsen det besked som lämnats av regeringen i en interpellationsdebatt som ägt rum med anledning av granskningen (interpellation 2010/11:87). I debatten anförde finansministern att en begäran om en gemensam utvärdering av avtalet har sänts till det danska . Styrelsen delar uppfattningen att det finns ett behov av att klarlägga effekterna av avtalet. redogörelse om skatteavtal med andra länder Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om tillkännagivanden till regeringen om inriktningen av arbetet med skatteavtal och informationsutbytesavtal, m.m. och om sidoavtalet med . lägger redogörelse till handlingarna. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (S) och 3 (SD) samt särskilt yttrande (V). har granskat regeringens arbete med att förhandla skatteavtal med andra länder. Resultatet av granskningen har redovisats i granskningsrapporten med andra länder effekterna av regeringens arbete (RiR 2010:24). sammanfattande slutsats är att i stora stycken saknar en uttalad strategi för skatteavtalspolitiken. Konkurrensfrågorna har varit nedprioriterade , även innan arbetet med informationsutbyten initierades av . Regeringens prioriteringar har enligt lett till uppenbara risker för att skatteavtalsnätet tappar i konkurrenskraft. Denna risk förstärks av de långa löptider som präglar avtalsarbetet. Såvitt har kunnat bedöma har den avtagande avtalstakten respektive dess effekter inte varit föremål för någon debatt i . Ett ökat fokus på konkurrensfrågorna borde enligt ge betydande vinster på lite . Utöver problemen med avtalsnätets konkurrenskraft återstår kända problem med skatteläckage i flera äldre skatteavtal. Trots att man har prioriterat informationsutbytet saknar uppdaterade avtalsvillkor när det gäller informationsutbyte med centrala sekretesstater. Därtill har regeringen trots omfattande kritik låtit sig nöja med ofullständiga underlag om effekten av utjämningsordningen mellan och . lämnar mot denna bakgrund följande rekommendationer. Regeringen bör förtydliga sin strategi på skatteavtalsområdet och redovisa hur man arbetar för att uppnå sina mål. Om målen med skatteavtalen kvarstår måste fokus på konkurrensfrågorna öka för att svenska företags konkurrenssituation inte ska försämras. Regeringen bör överväga att fortsätta det nordiska samarbetet för att frigöra resurser till övrigt skatteavtalsarbete. Regeringen bör skyndsamt ta fram ett underlag för att utvärdera den svensk-danska utjämningsordningen. I den redogörelse som lämnats till anför att slutsatserna av den granskning som redovisat bör överlämnas till i form av en redogörelse. I anslutning härtill anför styrelsen följande. Granskningen visar att avtalstakten , både vad gäller nya och omförhandlade skatteavtal, har sjunkit och att det förberedande förhandlingsarbetet har minskat. Däremot har antalet informationsutbytesavtal med sekretesstater ökat. Enligt kan regeringens prioritering av informationsutbytet till stor del anses vara motiverad, men konstateras att konkurrensaspekterna inte har kunnat upprätthållas som . Styrelsen vill understryka betydelsen av att skatteavtalsnätet lindrar eller undanröjer effekterna av dubbelbeskattning, skapar goda konkurrensförhållanden och förhindrar skatteflykt. Avtalen bör ge goda villkor såväl för utländska investeringar i som för svenska investeringar utomlands. Styrelsen vill framhålla att också informationsutbytesavtal är betydelsefulla för att minska internationell skatteflykt och välkomnar därför den ökade förekomsten av sådana avtal. Styrelsen anser dock, mot bakgrund av vad som framkommit i granskningen, att det är viktigt att skatteavtalsnätet inte fortsätter att tappa i konkurrenskraft. I granskningen visas att flera konkurrentländer har fått bättre villkor än vid omförhandlingar . Styrelsen anser därför att regeringen bör överväga och förtydliga sin strategi på skatteavtalsområdet. När det gäller den svensk-danska utjämningsordningen som bl.a. reglerar hur länderna ska kompenseras för uteblivna skatteintäkter, välkomnar styrelsen det besked som lämnats av regeringen i en interpellationsdebatt som ägt rum med anledning av granskningen (interpellation 2010/11:87). I debatten anförde finansministern att en begäran om en gemensam utvärdering av avtalet har sänts till det danska . Styrelsen delar uppfattningen att det finns ett behov av att klarlägga effekterna av avtalet. I motion Sk1 yrkandena 16 av m.fl. (S) anförs att insatserna bör öka när det gäller skatteavtalen för att svenska företags konkurrenssituation inte ska försämras och att arbetet för fler informationsutbytesavtal med skatteflyktsparadis bör fortsätta. Vidare bör på alla sätt och inte minst inom bidra till att en bättre internationell ordning skapas så att utvecklingsländerna kan få del av dolda tillgångar genom informationsutbyte. Arbetet med ett utvidgat antibedrägeriavtal med bör stödjas och uppföljning av informationsutbytesavtalen förbättras. med är enligt motionärerna oförmånligt och bör omförhandlas . Tidsplanen för den utvärdering som regeringen begärt bör därför vara att den ska vara klar så att en förhandling kan påbörjas . I motion Sk2 yrkandena 1 och 2 av (S) anförs att utgångspunkten för ett nytt avtal med måste vara att bostadskommunerna och landstingen får en rimlig täckning för de välfärdstjänster man erbjuder pendlarna i form av skola, sjukvård etc. En omförhandling av skatteavtalet mellan och bör inledas . Skatteavtal med andra länder har ett omfattande och konkurrenskraftigt skatteavtalsnät som bidrar till att svenska företag kan konkurrera utomlands på fördelaktiga villkor. Avtalsnätet lindrar effekterna av dubbelbeskattning, skapar goda konkurrensförhållanden och förhindrar skatteflykt. Avtalen ger goda villkor såväl för utländska investeringar i som för svenska investeringar utomlands. Utskottet kan konstatera att aktiviteten på skatteavtalsområdet varit betydande eftersom den internationella utvecklingen gått mycket snabbt när det gäller möjligheterna att nå nya överenskommelser om informationsutbyte. Det internationella samarbetet mot skatteflykt har inte minst fått förnyad kraft med anledning av finanskrisen. Ett uttryck för detta är den allt bredare uppslutningen kring kravet på en fullständig öppenhet i samarbetet kring skattefrågor. Vid G20:s toppmöte i kom stats- och regeringscheferna överens om att ingripa mot icke samarbetsvilliga jurisdiktioner, t.ex. skatteparadis, och förklarade att man var beredd att tillgripa sanktioner för att skydda sina offentliga finanser och finanssystem samt att banksekretessens tidevarv var över. har antalet informationsutbytesavtal med sekretesstater ökat kraftigt. har kunnat ingå avtal enligt standard med en rad sådana stater och har ett relativt stort nät av informationsutbytesavtal. Avtal om utbyte av information i skatteärenden har träffats med och . Inom EU pågår dessutom förhandlingar om ett s.k. antibedrägeriavtal mellan EU och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan. Avtalet syftar bl.a. till att säkerställa informationsutbyte i administrativa skatteärenden enligt standard. Kopplat till antibedrägeriavtalet med finns dessutom ett förslag till mandat för kommissionen att omförhandla och utvidga det befintliga antibedrägeriavtalet mellan EU och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan. har också givit kommissionen i uppdrag att påbörja diskussioner med och om principerna och kriterierna i uppförandekoden. Rådet har vidare antagit ett nytt direktiv om administrativt samarbete i fråga om beskattning. Handräckningsdirektivet omfattar främst informationsutbyte, men det innehåller även bestämmelser om annat samarbete, såsom koordinerade, simultana utredningar samt möjligheter för tjänstemän i en medlemsstat att närvara vid utredningar i en annan medlemsstat. Även om anslutningen till standard för informationsutbyte i skatteärenden har ökat snabbt är det viktigt att de åtaganden om informationsutbyte som görs i avtalen inte förblir rena pappersprodukter. Inom globala forum för transparens och informationsutbyte på skatteområdet genomförs därför landrevisioner. I en första fas bedöms regleringen och i en andra fas tillämpningen. G20 har vid mötet i , , begärt att påskyndar sina fas 1- och fas 2-revisioner. Antalet ingångna avtal överstiger nu 600, och revisionsprocessen väntas vid årets utgång ha resulterat i 60 landrapporter. Inom görs ansträngningar för att snabbt utveckla nätverket för utbyte av information på skatteområdet. Många mindre länder saknar de resurser som behövs för att ingå ett stort antal avtal. Även större länder kan ha svårt att samla de resurser som krävs för att förhandla fram avtal med många små och avlägset belägna länder. Utvecklingsländer har samma resursproblem. För att underlätta för dessa länder att skapa ett nätverk av avtal har utvecklat en teknik med multilaterala förhandlingar som förs i syfte att ingå bilaterala avtal. Modellen har utvecklats med det nordiska samarbetet på detta område som förebild. Tre pilotprojekt har startats och visat sig vara framgångsrika. Över 100 avtal har träffats eller är på väg att träffas som ett resultat av detta initiativ. Vidare har den konvention om handräckning i skatteärenden som tillkommit på svenskt initiativ och som utarbetats av och förändrats så att den uppfyller standard för informationsutbyte i skatteärenden m.m. Konventionen har också öppnats för tillträde av länder som inte är medlemmar i eller . Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att senare års förhållandevis intensiva arbete mot skatteflykt och skattebedrägerier har inneburit att man inom prioriterat arbetet med informationsutbytesavtal och omförhandlingar som syftar till ett ökat informationsutbyte. När arbetet går över i ett lugnare skede kan arbetet med de generella skatteavtalen åter förväntas öka i omfattning. Utskottet utgår ifrån att risken för att skatteavtalsnät förlorar i konkurrenskraft då kan motverkas så att svenska företags möjlighet att konkurrera utomlands på fördelaktiga villkor inte försämras. I ett sådant arbete bör också problemen med skatteläckage via äldre avtal uppmärksammas. Av det anförda framgår vidare att det internationella samarbetet på skatteområdet också är inriktat på att underlätta för utvecklingsländer att skapa ett nätverk av avtal om informationsutbyte som gör att de kan få information om dolda tillgångar, m.m. Det är enligt utskottets mening viktigt att alla länder har möjlighet att delta i arbetet för en global ordning för transparens och informationsutbyte på skatteområdet. Mot bakgrund av det anförda finns det inte någon anledning att rikta tillkännagivanden till regeringen om inriktningen av arbetet med skatteavtal och informationsutbytesavtal, m.m. Utskottet avstyrker därför motion Sk1 yrkandena 15. I avtalet mellan och finns en utjämningsordning för skatteintäkter avseende arbetspendlare över . Utjämningsordningen reglerar hur och ska kompenseras för uteblivna skatteintäkter. Från skatteutjämningssystemet undantas landstingsskatten, offentliganställdas löner samt inkomster under ca . uppskattar att det är en tredjedel av arbetspendlarna från som omfattas av utjämningsordningen. För sände ett utjämningsbelopp om ca till och fick från ca . För blev nettot och blev nettot . De nettobelopp som fått är betydligt större än de belopp som erhållits . Den främsta orsaken till ökningen är det växande antalet arbetspendlare från till . En annan orsak är att har justerat vissa brister som gällde urval och underlag, vilket medfört att de belopp som överförts till minskat. De nettobelopp som fått från tillförs samtliga kommuner och landsting via anslaget för kommunalekonomisk utjämning. Effekterna för kommunerna och landstingen av att personer som bor i ett land har arbetsinkomster i ett annat land ska analyseras av den parlamentariska kommitté som regeringen tillsatt för att utvärdera och utreda det kommunalekonomiska utjämningssystemet (dir. 2008:110). Kommittén ska också överväga alternativa metoder att fördela det utjämningsbelopp som får från till följd av utjämningsordningen mellan länderna. Motsvarande frågeställningar vad avser och ska också beaktas. Arbetet ska vara slutfört . När det gäller pendlingens effekter på utjämningssystemet har utredningen låtit Statskontoret ta fram ett underlag (Gränspendlingens effekter på det kommunala utjämningssystemet). I ett svar på en interpellation (2010/11:87) angående omförhandling av skatteavtalet med anförde finansministern bl.a. följande. Frågan om en eventuell omförhandling av sidoavtalet kräver en hantering i flera steg. I ett första steg har en intern analys nu genomförts av hur avtalet tillämpas. Avtalet verkar fungera som ursprungligen avsetts. Det är nu viktigt att som ett andra steg tillsammans med ta fram ett mer heltäckande underlag. I avtalet anges en möjlighet till gemensam utvärdering. På politisk nivå har en begäran om en sådan utvärdering sänts till det danska . Först efter ett sådant arbete är det möjligt att ta ställning till frågan om en omförhandling av avtalet. När det gäller motionsyrkandena om att påskynda utvärderingen så att en omförhandling kan börja , m.m. framgår det av vad som anförts att regeringen sänt en begäran till det danska om en gemensam utvärdering av avtalet och att därefter har mottagit ett positivt svar från . I likhet med finansministern anser utskottet att en sådan utvärdering bör slutföras innan man tar ställning till frågan om en omförhandling av avtalet ska initieras och om de krav som bör framföras vid en sådan omförhandling. Utskottet avstyrker motionerna Sk1 yrkande 6 och Sk2 yrkandena 1 och 2. Utskottet föreslår att redogörelsen läggs till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Skatteavtal med andra länder, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Sk1 yrkandena 15. har granskat regeringens arbete med att förhandla om skatteavtal med andra länder. Även har gjort en kritisk rapport om frågan. Vår uppfattning sammanfaller i stort med kritiken i skatteavtal med andra länder effekterna av regeringens arbete (RiR 2010:24). har betonat betydelsen av att skatteavtalen hanterar problemet med dubbelbeskattning, skapar goda konkurrensförhållanden och förhindrar skatteflykt. framhåller också att informationsutbytesavtal är betydelsefulla för att minska internationell skatteflykt och välkomnar därför den ökade förekomsten av sådana avtal. Vi menar att det förtydligande av strategin för skatteavtalen som rapporten och efterlyser inte står i motsatsställning till ett fortsatt arbete med informationsutbytesavtal. Vi är glada över att det nordiska projektet avlevererat ett stort antal dubbelbeskattnings- och informationsutbytesavtal. tror vi att bör utvärdera hur avtalen fungerar konkret och diskutera förbättringsmöjligheter av modellavtalet. Det bör också inom utarbetas en mer multilateral ansats i skatteavtalsarbetet för att hjälpa utvecklingsländerna att också få del av dolda tillgångar genom informationsutbytet. Sannolikt behövs också andra kompletterande avtal, åtgärder och internationella rutiner så att alla former av skatter omfattas, så att informationsutbytet sker spontant och så att handräckningshjälp ges för att dolda tillgångar verkligen ska bli beskattade av hemvistländerna. har historiskt varit ett föregångsland i fråga om skatteuppbörd och skatteförvaltning. Vi bör inte minst därför på alla sätt, inte minst inom , bidra till att en bättre internationell ordning skapas i fråga om skatteuppbörd. Skatteflyktingar och andra som vill hemlighålla ekonomiska tillgångar ska inte ha kvar några skatteflyktsparadis att gömma dem i. Vi menar att måste klara av att modernisera stocken av skatteavtal som arbetet med nya skatteavtal med informationsutbytesklausuler ska fortsätta. ska också hålla sig informerat om uppföljningar av hur informationsutbytesavtalen fungerar i praktiken. Det har uppenbarligen rått en viss förvirring om kontrolluppgifterna från . Det är uppenbart att uppföljningen av kontrolluppgifterna är ett förbättringsområde för både och . I sammanhanget vill vi understryka att vi i vår budgetmotion krävt utökade resurser för att bättre ska klara av sitt kontrollarbete mot skattefusk. Efter i tecknade och ett tillägg till skatteavtalet , vilket innebar att banksekretessen i förhållande till svenska skattemyndigheter försvann. har ett skatteavtal med informationsutbytesklausul tecknats med , vilket senare kommer att behandlas av . är ett mycket populärt skatteflyktsparadis, och av det oredovisade sparandet kommer därifrån enligt . I detta fall pågår ett arbete med avtalsskrivande. Förhandlingar pågår också om ett s.k. antibedrägeriavtal mellan EU och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan. Avtalet syftar bl.a. till att säkerställa informationsutbyte i administrativa skatteärenden enligt standard. Förhandlingarna är i huvudsak slutförda, men en slutlig politisk överenskommelse om avtalet återstår dock att göra inom EU. Kopplat till antibedrägeriavtalet med finns dessutom ett förslag till mandat för kommissionen att omförhandla och utvidga det befintliga antibedrägeriavtalet mellan EU och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan. Det befintliga avtalet omfattar inte rättslig hjälp och informationsutbyte beträffande direkta skatter. Det är viktigt att stöder att man på EU-nivå omförhandlar avtalet för att utvidga det i detta avseende. Med det anförda tillstyrker vi motion Sk1 yrkandena 15. mellan och , punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Sk1 yrkande 6 och 2010/11:Sk2 yrkandena 1 och 2. Arbetspendlingen över har ökat kraftigt som en konsekvens av och ett aktivt arbete för att integrera arbetsmarknaderna i och på . Det har inneburit en regionförstoring som är bra för näringsliv, forskning och tillväxt. har frågan om skatteinkomster till den kommun där arbetspendlaren bor blivit alltmer laddad. Obalanser i avtalet med medför att de svenska kommunerna tappar alltmer skatteintäkter. För de arbetspendlare som bor i och arbetar i blir frågan allt besvärligare. De är oroliga för att betraktas som snyltare som inte betalar skatt för skola och vård där de bor. Genom föreningen har de framfört sin önskan att få betala sin skatt i bostadskommunen. Vi anser att det är hög tid att omförhandla skatteavtalet med . I takt med att arbetspendlingen ökar så ökar också skatteklyftan, och det blir allt svårare att få till stånd en rimlig och rättvis ordning. Regeringen har skickat en begäran om en gemensam utvärdering av avtalet till det danska . Vi menar att det redan nu kan konstateras att avtalet är ofördelaktigt för , även om det givetvis behövs mer underlag om hur pass ofördelaktigt det är. Utgångspunkten för ett nytt avtal måste vara att bostadskommunerna och landstingen får en rimlig täckning för de välfärdstjänster man erbjuder pendlarna i form av skola, sjukvård etc. Eftersom samhällsorganisationen numera är asymmetrisk i och vad avser beskattningsrätten är det rimligt att utgå ifrån en procentsats, av den beskattningsbara inkomsten, som ska föras över till kommuner och landsting. Naturligtvis måste beloppsgränser och undantaget för offentliganställda osv. tas bort, men den slutliga tekniska lösningen får förhandlingarna lösa.