bet · GZ01MJU2 · 2011-12-06 00:00:00 — Erfarenheter från vår historia och vår omvärld visar att de viktigaste faktorerna för att kunna skapa ett sådant samhälle är småskalighet, en fungerande rättsstat, en stark gemensam identitet och grundläggande social rättvisa. Några nyckelord i partiets politik är förvaltarskap, stabilitet, trygghet, kontinuitet och omtanke. Vårt är ett land som är präglat av hänsyn och trygghet, ett land där medborgarna känner samhörighet och därigenom en naturlig tillit till andra medborgare. Vi söker bygga ett land där frihet och öppenhet är ledord för alla och där det svenska kulturarvet värnas. Det är ett land där vårt folkhem är byggt på en gemensam värdegrund och på svenskarnas rätt att utveckla sin kultur på egna villkor. I vårt förs en ansvarsfull invandringspolitik. I vårt betonas tidigare generationers samlade kunskap och erfarenhet från en generation till en annan. ser människan som en del av naturen och inser att vi är helt beroende av denna för att kunna fortsätta vår existens på jorden. Förutom att förse oss med de mest nödvändiga förutsättningarna för vårt livsuppehälle såsom mat, vatten och syre, så tror vi också att de skönhetsvärden som finns inbäddade i naturen är nödvändiga för att fylla våra själsliga behov och möjliggöra en hög livskvalitet. betraktar merparten av dagens miljöproblem som en konsekvens av att samhället inte i tillräckligt hög grad låtit sig vägledas av den konservativa principen om ett varsamt framåtskridande. Försiktighetsprincipen är således central inom miljöpolitik både när det gäller att förhindra uppkomsten av nya miljöproblem och när det gäller valet av metoder för att motverka de redan befintliga problemen. Förvaltarskapstanken, dvs. strävandet efter att inte lämna över vår hembygd, vårt land, vår kontinent och vår planet i ett sämre skick till våra barn än vad de befann sig i när vi tog över ansvaret för dem av våra föräldrar, är central för politik inom alla områden, men är kanske särskilt vägledande inom just miljöområdet. Slutmålet för vår miljöpolitik är ett ekologiskt hållbart samhälle. strävan mot det ekologiskt hållbara samhället ska inom exempelvis lantbruket uppfattas som minsta möjliga miljöpåverkan per producerad enhet och måste uppnås både med beprövade metoder och med modern teknik. Målet om ett miljövänligare samhälle bör primärt uppnås genom medvetandegörande, teknisk utveckling och positiva incitament till omställning mot ett mer hållbart levnadssätt, inte genom ett ensidigt fokus på bestraffningar av oönskade levnadssätt hos enskilda medborgare. Detta är särskilt viktigt i de fall där det för den enskilde medborgaren saknas reella, kostnadseffektiva, miljövänliga alternativ. Vi inser dock att bestraffande åtgärder ibland kan vara nödvändiga för att komma till rätta med akuta problem och finner det naturligt att företag som tjänar pengar på miljöförstörande verksamhet också tvingas kompensera för den skada de åsamkar. Vi inser också att de miljöpolitiska intressena ständigt måste vägas mot andra viktiga samhällsvärden, att merparten av miljöproblemen är av global karaktär, att inte ensamt kan lösa problemen och att de resurser som kan avsättas för att förbättra miljön bör satsas där de gör största möjliga nytta. Vi ser omsorgen om djuren som ett mått på hur utvecklat ett samhälle är och strävar efter ett samhälle där inga djur utsätts för onödigt lidande. Djur som befinner sig i människors ägo ska behandlas med respekt och i största möjliga utsträckning beredas möjlighet att få utlopp för sitt naturliga beteende. har i årets s.k. rambetänkande (bet. 2011/12:FiU1) ställt sig bakom den ram för utgiftsområde 23 som anges i budgetpropositionen, som uppgår till 17 . Beslut om samtliga anslag inom ett utgiftsområde ska enligt budgetprocessens regler fattas genom ett enda beslut. För gäller därmed, under förutsättning att beslutar i enlighet med finansutskottets förslag, att de samlade utgifterna för utgiftsområde 23 inte får överstiga 17 under fortsatta behandling. Vårt förslag inom utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således inte formellt tas upp till behandling utan förändringar. Eftersom beslutet i det första steget av budgetprocessen kommer att ge budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskat, avstår vi från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelning inom utgiftsområde 23. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller dock vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 23 borde ha utökats med på det sätt som framgår av kommittémotion MJ474 (SD). anslår på ett nytt anslag: Djurvälfärdsersättning till certifierade grisfarmare, för att kompensera för de höga kraven inom svenskt djurskydd. Tillika höjer vi på ett nytt anslag: Återbetalning koldioxidskatt, återbetalningen av koldioxidskatten motsvarande eftersom har bland de högsta skatterna på diesel inom jordbruket. Vi anslår även på ett nytt anslag: Veterinärkontrollkostnader, för att justera avgifterna för veterinärkostnader vid svenska slakterier, vilket lägger oss på EU:s miniminivå vad gäller uttag av avgifter. Vi ser behov av att stödja forskningen om odlat kött med riktade anslag. Odling av kött på konstgjord väg har ett flertal miljömässiga fördelar. Jämfört med konventionell köttproduktion skulle odlat kött innebära stora minskningar i utsläpp av växthusgaser och mark- och vattenanvändning. Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, punkt 3 (V) (V) anför: Trots att har bland världens starkaste statsfinanser har massarbetslöshet blivit vardag och ojämlikheten brett ut sig allt mer. menar att det är tid för investeringar i fler jobb, ökad jämlikhet och bättre välfärd. Med budgetalternativ skapar vi 125 000 nya jobb och utbildningsplatser . Full sysselsättning är det överordnade målet och budgetförslag är inriktade på att investera i nya jobb. I stället för mer pengar i krogägarnas plånböcker satsar vi på en generationsväxling på arbetsmarknaden. Vi inför en riskkapitalfond för hållbar industriell utveckling och avsätter särskilda medel för att stödja innovationer och utveckling inom mindre företag och för branschprogram inom exempelvis vindkrafts- och besöksnäringarna. Vi föreslår ett investeringsstöd för att bygga billiga och energisnåla hyresrätter. Vårt mål är 20 000 hyresrätter . Vi genomför en omfattande upprustningssatsning på miljonprogrammen och på välfärdslokaler som skolor, förskolor och äldreboenden. Tillgängligheten förbättras genom ett särskilt investeringsstöd. Genom våra satsningar på kraftigt ökad kapacitet på järnvägen kan förseningar på allvar minskas för både människor och gods och nya jobb skapas. Detsamma gäller våra förslag för att öka resandet med kollektivtrafik. Vi vill också genomföra en miljardsatsning på gröna jobb för miljön och klimatet. Regeringen pratar om arbetslinjen vi skapar riktiga jobb. menar att svenska folkets skattepengar ska användas till bättre skolor, sjukhus och bibliotek, inte till vinster för riskkapitalbolagens ägare. Vi menar att det ska vara förbjudet att driva välfärdsverksamheter i bolagsform med vinst som drivkraft. Vi vill höja kvaliteten i välfärden genom att anställa mer personal och öka anslagen. Vi vill värdesäkra statsbidragen till kommunerna både för att garantera välfärdens kvalitet och för att skapa fler arbetstillfällen. På så sätt förbättras också kvinnors levnadsvillkor. Vi föreslår en rejäl satsning på mer personal och utbildning inom äldreomsorgen. Vi presenterar en rad satsningar för att förbättra kvaliteten i sjukvården och omfattande satsningar för att skapa en likvärdig utbildning samt minskade barngrupper på fritids. Vi lämnar förslag för att skapa en god sjukförsäkring och återförsäkra dem som utförsäkrats genom regeringens försämringar. Vi föreslår en individualiserad föräldraförsäkring och höjt och värdesäkrat underhållsstöd. har i årets s.k. rambetänkande (bet. 2011/12:FiU1) ställt sig bakom den ram för utgiftsområde 23 som anges i budgetpropositionen, som uppgår till 17 . Beslut om samtliga anslag inom ett utgiftsområde ska enligt budgetprocessens regler fattas genom ett enda beslut. För gäller därmed, under förutsättning att beslutar i enlighet med finansutskottets förslag, att de samlade utgifterna för utgiftsområde 23 inte får överstiga 17 under fortsatta behandling. Vårt förslag inom utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således inte formellt tas upp till behandling utan förändringar. Eftersom beslutet i det första steget av budgetprocessen kommer att ge budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskat, avstår vi från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelning inom utgiftsområde 23. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller dock vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 23 borde ha utökats med på det sätt som framgår av partimotion MJ410 (V). Ambitionerna måste höjas inom skogsbruket för att stärka och skydda ekosystemen och den biologiska mångfalden. Flertalet rapporter visar på att vi inte kommer att nå målet för skydd av skog. Vi höjer därför anslag 1:2 Insatser för skogsbruket med till biotopskydd och naturvårdsavtal. Vi anser att lantbrukare i glesbygd måste få ökad ersättning för viltskador och anslår ytterligare på anslag 1:8 Ersättning för viltskador m.m. Viltvårdsfonden ska användas för att stödja arbetet för livskraftiga populationer av landets vilt. Vi anser att fler organisationer borde få del av Viltvårdsfondens medel för sådant arbete. För att uppnå det borde man se över fonden och fördelningen av dess medel. Vidare avfärdar vi regeringens direkta subvention till slakterierna om på anslag 1:16 för att ta bort avgiften för de officiella kontrollerna vid slakterierna. Vi anser att slakterierna fortsättningsvis ska få betala för veterinärkontrollerna. Vi lägger därför i stället dessa pengar till att motverka spridning av farliga smittor, i synnerhet EHEC. vill stärka arbetet för djuren genom att inrätta en djuretisk ombudsman. Vi vill utforma en handlingsplan för att minimera antalet djur i djurförsök samt inrätta ett 3R-center (Replace, Reduce, Refine: ersätt, minska, förfina) för detta syfte. Vi tillför till anslag 1:9 . Vi välkomnar det tillskott på som regeringen tillfört länsstyrelserna för djurskyddskontrollerna. Vi tror emellertid inte att det räcker utan vill också återinföra möjligheten för kontrollanterna att ta ut kontrollavgifter. På det sättet kan kontrollanterna få ett välbehövligt tillskott av resurser för att bedriva en bättre verksamhet. Vi räknar med att det ger verksamheten ytterligare . Vi föreslår att anslag 1:16 höjs med till stöd för arbete med miljö- och klimatanpassad kost. Vi vill minska köttkonsumtionen samt främja ekologiska livsmedel och satsa mer på en miljö- och klimatmedveten livsmedelsproduktion och konsumtion genom bl.a. ökat informations- och kampanjarbete. På anslag 1:19 Konkurrenskraftig livsmedelssektor föreslår vi samma utgiftsnivå som regeringen, totalt . Vi ser positivt på att utveckla livsmedelsproduktionen i , men inriktningen på det nya matlandet saknar tydligt ekologiskt och klimatmässigt mervärde. vill därför satsa på att utveckla de klimatvänliga och ekologiska livsmedlen i samt på att utveckla regionala arbetstillfällen på landsbygden. Vi vill därför omdana det nya matlandet till det hållbara matlandet. Det är av största vikt att arbetet med en skiftesreform i bl.a. kan skyndas på. Vi avsätter därför extra till anslag 1:24 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. anslår på ett nytt anslag: Ekologisk produktion. var av jordbruksmarken ekologiskt certifierad, vilket innebär att målet om att av jordbruksmarken skulle vara ekologiskt certifierad inte har uppnåtts. Vi vill utveckla den ekologiska odlingen. Det finns ett behov av ökad information, rådgivning och utbildning inom det ekologiska jordbruket och vi föreslår att ekorådgivare införs för att underlätta och stimulera nyetablering av ekologiska jordbruk. Det krävs även en miljöanpassad utveckling av det konventionella jordbruket. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2011/12:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 23: godkänner målet för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:2 Insatser för skogsbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och högst 20142016. bemyndigar regeringen att låta Kammarkollegiet ha tillgång till en kredit på myndighetens särskilda räntekonto för Viltvårdsfonden i intill ett belopp av . bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:14 Strukturstöd till fisket m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och högst 2014. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:15 Från EU-budgeten finansierat strukturstöd till fisket m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och högst 2014. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:21 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2013, högst 2014 och högst 2015 och 2016. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:22 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2013, högst 2014 och högst 2015 och 2016. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:28 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013, högst 2014 och högst 20152017. anvisar för anslagen under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt uppställning i avsnitt 9. Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:MJ225 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en myndighet för markanvändningsfrågor. 2011/12:MJ241 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fler organisationer ska få ta del av de årliga anslagen från Viltvårdsfonden. 2011/12:MJ310 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de ekonomiska förutsättningarna kring rovdjursersättningssystemet för samebyarna bör ses över. 2011/12:MJ322 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svenskt fiskerivetenskapligt rådgivningssamarbete. 2011/12:MJ336 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett centrum för alternativ till djurförsök. 2011/12:MJ345 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en statlig djurvälfärdsersättning. 2011/12:MJ349 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att anpassa agronomprogrammet till Bolognasystemet. 2011/12:MJ354 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statens extrastöd till ekologisk produktion ska slopas. 2011/12:MJ376 av m.fl. (S): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Anslagsförändring (tkr) Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättning för viltskador m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:21 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2013, högst 2014 och högst 2015 och 2016. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behöver en långsiktig livsmedelsstrategi som ersätter satsningen det nya matlandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillse att en handlingsplan om EHEC kommer på plats i form av ett kontrollprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör fortsätta sitt arbete som expertmyndighet åt regeringen, som rådgivare åt skogsnäringen och som främjare av skogsvårdslagen. 2011/12:MJ410 av m.fl. (V): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel: Regeringens förslag (tkr) Anslagsförändring (tkr) Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. 2011/12:MJ464 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riktade anslag för forskning inom köttodling. 2011/12:MJ467 av m.fl. (MP): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt uppställning: Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Åtgärder för att främja ekologisk produktion och konsumtion Inrättande av djuretisk ombudsman 2011/12:MJ474 av m.fl. (SD): anvisar till utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel utöver vad regeringen föreslagit för eller således 18 . Anslagsförändringar (tkr) Utskottets förslag till anslag under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter Strukturstöd till fisket m.m. Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EU-budgeten Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Regeringens och oppositionens förslag till anslag under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter Strukturstöd till fisket m.m. Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EU-budgeten Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Åtgärder för att främja ekologisk produktion och konsumtion Inrättande av djuretisk ombudsman Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att följa upp regeringens resultatredovisning inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder. Inom utgiftsområde 23 har uppföljningen inriktats på att närmare följa upp resultaten för skrotning av fiskefartyg samt de redovisade resultaten för områdena jordbruk, fiske och livsmedel. Uppföljningen har utgått bl.a. från de synpunkter som utskottet haft . I uppföljningen har även ingått att översiktligt följa redovisningen för de områden som gruppen har följt upp . Syftet med uppföljningen har varit att ta fram fördjupade kunskapsunderlag inför beredningen av budgetpropositionen och att ge utskottet ett underlag för den fortsatta dialogen med regeringen kring utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Underlagen till uppföljningen har på gruppens uppdrag tagits fram inom av utvärderaren från utvärderings- och forskningsfunktionen vid i samarbete med uppföljnings- och utvärderingsgruppens sekreterare, föredraganden vid miljö- och jordbruksutskottets kansli. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen överlämnar härmed sin uppföljningsrapport till miljö- och jordbruksutskottet. (KD), ordförande Uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömning i korthet: Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp har följt upp delar av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23. Gruppen har gjort bl.a. följande bedömningar: När det gäller jordbruket pågår en kontinuerlig strukturutveckling och en allmän nedgång av jordbrukets omfattning. Utsläppen av växthusgaser minskar. Jordbrukarnas administrativa kostnader har minskat. Det är viktigt att får information om utvecklingen inom det ekologiska jordbruket. När det gäller fisket konstateras att utkast av fisk är ett fortsatt problem. En förutsättning för ett långsiktigt hållbart fiske är att det finns en balans mellan tillgängliga fiskresurser och fiskeflottans kapacitet. Det är viktigt att arbetet med att minska företagens administrativa kostnader fortsätter utan att syftet med regelverket äventyras samt att vattenbrukets och fisketurismens utveckling fortsatt följs. När det gäller livsmedelsområdet bedöms den mat som konsumeras i i allmänhet vara säker. Trots detta finns ibland problem med olika livsmedel. Satsningen det nya matlandet har bidragit till att bl.a. öka medvetenheten om svensk mat. Småskalig livsmedelsproduktion har goda förutsättningar att utvecklas vidare. När det gäller den ekonomiska styrningen konstateras att det inte framgår hur det av regeringen föreslagna målet för utgiftsområde 23 ska följas upp. I de fall som målen i sig inte är direkt uppföljningsbara är det värdefullt om tydliga indikatorer formuleras för att underlätta möjligheten för att följa upp i vilken grad som målen nås. Det är viktigt att utvecklingsarbetet kring den ekonomiska styrningen fortsätter, liksom dialogen mellan riksdag och regering kring hur regeringens resultatredovisning kan utvecklas vidare. Det är positivt att redovisningen utgår från målen men det behövs också en överblick över resultaten för de olika underområdena. Det är viktigt med en tydlig koppling mellan gjorda insatser, redovisade resultat och regeringens anslagsförslag. Det är positivt att regeringen i flera fall tydligt redovisar valet av indikatorer, men indikatorer redovisas inte för alla delar. Det bör vara möjligt att följa den långsiktiga utvecklingen av resultatindikatorerna. När det gäller skrotning av fiskefartyg konstateras att skrotningskampanjerna har blivit dyrare än planerat och att tillgängliga medel redan är förbrukade utan att målen har uppnåtts. Det kommer därmed att bli mycket svårt att nå kampanjernas mål om minskad kapacitet i fiskeflottan. Det är även oklart om lönsamheten i det svenska yrkesfisket har ökat till följd av skrotningsbidraget. Ansvariga myndigheter kan inte bedöma hur många yrkesfiskare som har fortsatt inom näringen efter erhållet skrotningsbidrag. I det fortsatta fiskepolitiska arbetet med att t.ex. ta fram nya insatser är det viktigt att utgå från de erfarenheter som har gjorts vad gäller stödet till skrotning av fiskefartyg.