bet · GY01TU20 · 2011-05-10 00:00:00 — I ett av de tillstånd som tilldelades Net4mobility ställdes täckningskrav upp som innebär att tillståndshavaren, för ett belopp på , ska bygga ut bredband till de stadigvarande bostäder och fasta verksamhetsställen som saknat detta. Utskottet är positivt till det genomförda auktionsförfarandet och noterar med tillfredsställelse att den mobila bredbandstäckningen härigenom kommer att kunna förbättras ytterligare över hela landet. Utskottet vill även peka på att PTS beslutade om nya tillståndsvillkor för 2,1 GHz -bandet, dvs. det frekvensband som används för . De befintliga tillstånden att använda detta band gäller och får genom PTS beslut teknik- och tjänsteneutrala villkor. Myndigheten vill härigenom undvika att användningen av bandet begränsas genom krav på t.ex. specifik teknik eller tjänst, vilket skulle kunna hämma utvecklingen inom området. Utskottet är positivt till PTS beslut. I sammanhanget kan också noteras att de nya tillståndsvillkoren inte innehåller något krav på befolkningstäckning eftersom operatörerna på kommersiella grunder redan har byggt ut betydligt mer än vad de ursprungliga tillståndskraven krävde. Vidare vill utskottet uppmärksamma att det i PTS strategiska agenda för 20112013 (PTS-ER-2011:6) anges att myndigheten ska förbereda och eventuellt tilldela spektrum inom ytterligare frekvensband, bl.a. inom 1 800 MHz-, 2 0102 025 MHz-, 2,3 GHz- och 3,5 GHz-banden. Banden uppges vara internationellt harmoniserade och lämpade för olika typer av mobila applikationer, bl.a. mobilt bredband. Vad gäller önskemålen i flera av motionerna om insatser på bredbandsområdet vill utskottet inledningsvis framhålla att regeringen i regleringsbrevet (dnr N2010/7970/ITP m.fl.) har givit PTS flera uppdrag kopplade till regeringens bredbandsstrategi: PTS ska arbeta för att målen i regeringens bredbandsstrategi nås. Myndigheten ska redovisa arbetet i samband med årsredovisningen samt lämna lägesrapporter och . PTS ska beskriva och analysera den faktiska och möjliga tillgängligheten till infrastruktur respektive tjänster för elektronisk kommunikation. Översikten ska enligt uppdraget grunda sig i en geografisk kartläggning av de områden där det finns respektive saknas förutsättningar för tillgång till IT-infrastruktur. Det anges att tillgången ska redovisas särskilt i förhållande till målen i regeringens bredbandsstrategi. Uppdraget ska redovisas . PTS ska följa upp målen i insatsområdena i bredbandsstrategin med utgångspunkt i de indikatorer som myndigheten presenterat i rapporten förslag på indikatorer för uppföljning av bredbandsstrategin (PTS-ER-2010:15). Uppföljningen ska innehålla en analys av hur tillgången till IT-infrastruktur kommer att utvecklas framledes med hänsyn till teknisk och marknadsmässig utveckling. Uppdraget ska redovisas respektive 2012. Vidare vill utskottet påminna om regeringens aviserade inriktning att uppgradera den i förordningen (2003:396) om elektronisk kommunikation fastställda nivån för funktionellt tillträde till Internet från 20 kbit/s till /s. Tjänsten ska i första hand tillhandahållas av marknaden men regeringen bedömer i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 22 Kommunikationer) att vissa offentliga kostnader inte kan uteslutas varför beräknat anslag för åren 20122014 höjs med . Utskottet noterar med tillfredsställelse att PTS, mot bakgrund av den aviserade höjningen av nivån för funktionellt tillträde till Internet, i promemorian PTS åtgärder för att säkerställa tillgång till samhällsomfattande tjänster för alla (dnr 11-1768) framhåller att myndigheten arbetar för att säkerställa att /s är den lägsta nivå som tillhandahålls till alla stadigvarande bostäder och fasta verksamhetsställen. Enligt myndigheten är målsättningen att majoriteten av dem som inte har tillgång till denna nivå ska få sådan tillgång dels genom den kommersiella utbyggnaden, dels genom täckningskravet i 800 MHz-auktionen (se ovan). Utskottet konstaterar dock att även PTS anser att det sannolikt kan finnas omständigheter som kräver ytterligare offentliga insatser för att säkerställa att alla rimliga krav på anslutning som medger /s tillgodoses. Av promemorian framgår att PTS därför avser att utreda och analysera vilka stadigvarande bostäder och fasta verksamhetsställen som riskerar att inte omhändertas av marknadens försorg eller täckningskravsblocket i 800 MHz-bandet samt hur rimliga krav på anslutning till dessa bostäder och verksamhetsställen kan säkerställas. Utskottet välkomnar detta och understryker vikten av att företag och hushåll i alla delar av landet får tillgång till en funktionell Internetanslutning som möjliggör åtkomst till dagens webbtjänster, inte minst e-förvaltningens tjänster. Det anförs vidare i budgetpropositionen att det finns ett behov av samverkan mellan olika aktörer för att få till stånd investeringar i bredband. Regeringen gav därför PTS i uppdrag i myndighetens regleringsbrev (dnr N2009/9298/ITP m.fl.) att beskriva exempel på regionala och lokala initiativ samt privat-offentlig samverkan som har bidragit till utbyggnad av bredband. PTS lämnade rapporten av bredband i glesbygd Exempel på samverkan, erfarenheter och förslag till åtgärder (PTS-ER-2010:10). I rapporten lämnar PTS en rad förslag på hur arbetet med byggnation kan underlättas, bl.a. anförs att kommunerna ska inkludera bredband i sin ordinarie planeringsverksamhet och att länsstyrelserna och regionförbunden ska ges ett mandat att koordinera digital infrastrukturutbyggnad som innefattar offentliga medel. För att ge ytterligare vägledning till kommuner om hur bredbandsfrågor kan hanteras på lokal nivå presenterade PTS även rapporten på kommunalt agerande inom bredbandsområdet (PTS-ER-2011:12). PTS framhåller i tidigarenämnda promemoria (dnr 11-1768) att samverkan mellan privata och offentliga aktörer ofta är en förutsättning för utbyggnad av bredband i mer glest befolkade områden. Myndigheten meddelar att utöver att kontinuerligt föra en dialog med såväl privata som offentliga aktörer, har PTS också givit i uppdrag att ta fram en seminarieserie om byggnation av bredbandsnät riktad till byalag, kommuner och länsstyrelser. Utskottet är positivt till detta initiativ. Seminariet Byanät för bredband i världsklass kommer att ha genomförts på ett flertal platser runt om i landet. Det bör även nämnas att PTS presenterade en strategi för hur myndigheten ska arbeta med bredbandsfrågor ur ett regionalt tillväxtperspektiv, Strategi för PTS medverkan i regionalt tillväxtarbete (PTS-ER-2010:27). Strategin innehåller ett antal handlingspunkter som syftar till att främja ett regionalt och lokalt engagemang för bredbandsfrågor och i slutändan till att bredband byggs ut på privata och/eller offentliga initiativ i de områden där marknaden inte investerar. Strategin har fokus på en effektiv användning av de finansiella stödmedel som finns tillgängliga (se nedan) och på ökad information och samverkan kring bredbandsfrågor på regional och lokal nivå. Åtgärderna handlar bl.a. om myndighetens uppdrag avseende medfinansiering av bredbandsstöd och om informationsinsatser avseende stödmedel. Enligt strategin ska PTS också verka för att sprida kunskap om det krav på planering av IT-infrastruktur som kommunerna ställs inför genom den nya plan- och bygglag som träder i kraft (prop. 2009/10:170, bet. 2009/10:CU25, rskr. 2009/10:366) samt arbeta för att bistå kommunerna vid sådan planering genom att vara behjälplig med data från PTS årliga bredbandskartläggning. Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 22 Kommunikationer) att det finns områden, inte minst i glest befolkade delar av landet, där det kan vara motiverat med statliga insatser. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att, som uppges i budgetpropositionen, regeringen genomför riktade satsningar på infrastruktur för bredband som för perioden 20102013 beräknas till . Regeringen meddelar att det rör sig om åtgärder för driftssäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer samt satsningar på bredband inom landsbygdsprogrammet. Utskottet konstaterar att i de regionala strukturfonder som upprättats för perioden 20072013 har budgeterats för insatsområdet Ett utvecklat informationssamhälle (vilket inbegriper bredband); av dessa medel är ca fortfarande tillgängliga. Satsningarna på projekt inom insatsområdet svarar dock endast för en begränsad del, , av de sammanlagda beviljade medlen i de regionala strukturfondsprogrammen. påminner i rapporten utvecklat informationssamhälle Strukturfondsperioden 20072013 om att de begränsade satsningarna inom informationssamhällets område bl.a. har berott på en brist på medel, där offentliga resurser som finns tillgängliga lokalt och regionalt inte bedömts räcka till för att kunna medfinansiera ofta dyra IT-infrastrukturprojekt. En bidragande faktor till att länen har gjort andra prioriteringar inom strukturprogrammen är också att de strategier som vägleder satsningarna inom strukturfonderna skapades när det fanns nationella medel för bredbandsutbyggnad; bredbandsområdet skrevs följaktligen inte in i programmen från början. Av budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel) framgår vidare att det med anledning av den s.k. Europeiska ekonomiska återhämtningsplanen har tillskjutits , varav ca från EU, till det landsbygdsprogram som gäller perioden 20072013 i syfte att öka tillgången till bredband på den svenska landsbygden. Utskottet noterar med tillfredsställelse att dessa medel enligt propositionen väntas leda till 250 bredbandsprojekt och gynna 25 000 boende och företag på landsbygden. Hälften av medlen har fördelats på länsnivå och till , hälften har tilldelats genom avrop. Efterfrågan på stödmedlen har varit stor och beslutade därför att fördela ytterligare till bredbandsåtgärder. Utskottet välkomnar detta. Enligt uppgifter från Bredbandsforum hade av det stöd som beviljats fram till slutet tilldelats , , och . Det totala stöd som då hade beviljats uppgick till nära och ytterligare stöd till ett belopp på ca var under handläggning. Utskottet påminner också om att utbetalas ett statligt stöd för projekt där man anlägger kanalisation för IT-infrastruktur, dvs. rör eller liknande som är avsedda för IT-infrastruktur. fanns ett krav på samförläggning av kanalisation för IT-infrastruktur i samband med utbyggnad eller ombyggnad av annan infrastruktur, t.ex. elnät. Detta krav togs dock bort (SFS 2010:389), vilket resulterat i en betydande ökning i användningen av kanalisationsstödet; enligt uppgifter från Bredbandsforum beviljades ca på halvårsbasis före regelförändringen, medan den beviljade stödsumman uppgick till . Regeringen har anvisat till kanalisationsstödet återstår ca att fördela. Regeringen har vidare genom ett regeringsbeslut anvisat PTS att använda som medfinansiering för bredbandsprojekt som söks inom ramen för landsbygdsprogrammet eller kanalisationsstödet. Medfinansieringen från PTS kunde sökas fr.o.m. . Utskottet vill även framhålla att PTS i regleringsbrevet har tilldelats ytterligare för detta ändamål. Myndigheten framhäver i rapporten åtgärder för regeringens bredbandsstrategi 2010 (PTS-ER-2011:4) att de stödmedel som regeringen har beviljat PTS för att medfinansiera bredbandsprojekt kan avhjälpa den brist på medfinansiering som hitintills förekommit. Utskottet välkomnar detta. Enligt uppgifter från Bredbandsforum har myndigheten fram till slutet kunnat fatta beslut i 78 ärenden, varav flertalet beviljade ansökningar härrör från , , och . I några motioner behandlas frågan om trygghetslarm. Utskottet vill i likhet med motionärerna understryka trygghetslarmens betydelse, liksom vikten av att infrastrukturutvecklingen inom kommunikationsområdet inte får ske på bekostnad av fungerande larm. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att trygghetslarm är del av den kommunala verksamheten och det kommunala ansvaret för äldre och personer med funktionsnedsättning. finns ca 160 000 användare av trygghetslarm runt om i och det stora flertalet av dessa larm är utvecklade för den traditionella fasta telefonin; utskottet kan dock konstatera att flera leverantörer erbjuder trygghetslarm som är anpassade för en digital miljö. Med anledning av de farhågor som uttrycks i motionerna om konsekvenserna för de befintliga trygghetslarmen av Soneras förändringar i kopparnätet vill utskottet också särskilt framhålla att PTS, i promemorian PTS åtgärder för att säkerställa tillgång till samhällsomfattande tjänster för alla (dnr 11-1768), meddelar att täta diskussioner har förts med operatören i syfte att säkerställa att en person som använder och är beroende av trygghetslarm inte riskerar att stå utan ett väl fungerande larm. Utskottet vill även uppmärksamma på att regeringen gav i uppdrag att i samarbete med och i samråd med PTS och Kommuner och Landsting (SKL) ta fram en vägledning till kommunerna om vad de bör tänka på när det gäller trygghetslarm (dnr S2010/4317/ST). Utskottet välkomnar regeringens initiativ. Regeringen framhöll i uppdraget att en digitalisering av trygghetslarmen är en anpassning till den moderna infrastruktur som växer fram. Regeringen noterade dock att det saknas standarder, praxis och allmänna råd om hur trygghetslarmen ska hanteras i den digitala infrastruktur som byggs i . m.fl. publicerade sedermera skriften Trygghetslarm en vägledning (artikelnr ). Här lämnas information om vad som är viktigt att tänka på vid inköp och installation av trygghetslarm, liksom när trygghetslarmet är i drift. Då byte av operatör för hushållet kan påverka trygghetslarmets funktion framhålls bl.a. att det är av största vikt att innehavaren underrättar larmcentralen före ett eventuellt byte av operatör. Vägledningen förordar därför att kommunerna informerar om detta i samband med att larmet installeras. Vidare bör det framhållas att har fått i uppdrag (dnr S2010/4317/ST) att genomföra ett program med utvecklings- och informationsinsatser för att stödja kommunerna i deras arbete med att stärka säkerheten i trygghetslarmstjänsterna i samband med den snabba teknikutvecklingen inom telekommunikationsområdet. Uppdraget ska vara klart . Programmet ska bl.a. bidra till teknikstudier av dels hur dagens analoga trygghetslarm fungerar i en digital infrastruktur, dels hur nya digitala trygghetslarm fungerar med olika operatörer och utrustningar för elektronisk kommunikation. Programmet ska även bidra till startandet av en branschorganisation och framtagandet av standarder för digital trygghetslarmskommunikation. regeringsuppdrag utförs i nära samarbete med , PTS och SKL. Tillgången till IT-infrastruktur har utvecklats snabbt , inte minst genom trådlösa kommunikationslösningar, och utskottet konstaterar att tillgången till elektroniska kommunikationstjänster får anses vara mycket god. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet bl.a. regeringens planer på att höja den lagstadgade nivån på vad som kan anses utgöra ett funktionellt tillträde till Internet. Av redogörelsen ovan framgår också att ett stort antal initiativ har tagits för att ytterligare främja tillgången till elektroniska kommunikationer. Utskottet noterar också med tillfredsställelse att det statliga stödet till bredbandsutbyggnaden synes vara väl utnyttjat, inte minst i glesbygdsområdena. Utskottet bedömer således att syftet med motionsförslagen om att säkerställa en väl utbyggd infrastruktur för elektroniska kommunikationer i hela landet är väl tillgodosett. Utskottet avstyrker följaktligen motionerna T218 (M) yrkandena 1 och 2, T275 (S) yrkande 2, T279 (S), T347 (S), T365 (S), T381 (MP), T430 (S), T452 (S), T477 (M), T486 (S), T487 (S), T497 (M), T505 (KD) yrkandena 2, 3 och 510, T516 (C) och N333 (FP) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet Utskottet bedömer att syftet med motionsförslagen om att bl.a. stärka driftsäkerheten för de elektroniska kommunikationerna kommer att uppnås genom det fortlöpande robusthetshöjande arbete som pågår på området. avslår mot denna bakgrund motionsförslagen. Jämför reservation 6 (S, MP, V). I nuvarande 5 kap. 6 a § LEK finns en bestämmelse om att verksamhet i form av tillhandahållande av allmänna kommunikationsnät och allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster ska uppfylla rimliga krav på god funktion och teknisk säkerhet samt på uthållighet och tillgänglighet vid extraordinära händelser i fredstid. Bestämmelsen ska bidra till effektiva och säkra elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster samt till att skapa en grundläggande säkerhetsnivå för dessa. Regeringen har genom propositionen Bättre regler för elektroniska kommunikationer (prop. 2010/11:115) föreslagit att lagparagrafen ska moderniseras och förtydligas, bl.a. för att tydliggöra att såväl organisation som teknik ska vara anpassad för att uppfylla krav på driftsäkerhet. () har såsom sektorsmyndighet ett ansvar för att samhällets behov av elektronisk kommunikation tillgodoses och ett uppdrag att vidta åtgärder för att förebygga och motverka sårbarhet inom sitt sektorsområde. Enligt 14 § förordning (2007:951) med instruktion för PTS ska myndigheten verka för robusta elektroniska kommunikationer och minska risken för störningar, inbegripet att upphandla förstärkningsåtgärder, samt verka för ökad krishanteringsförmåga. Enligt 11 § förordning (2006:942) om åtgärder för krisberedskap och höjd beredskap ska PTS vidare planera och vidta åtgärder för att skapa förmåga att hantera en kris och för att förebygga sårbarheter och motstå hot och risker. (S) understryker i motion 2010/11:T426 vikten av fungerande elektroniska kommunikationer i hela landet, inte minst i glesbygd där störningar kan få allvarliga konsekvenser på grund av de långa avstånden till tätorter. Motionären anför att i de glest bebyggda områdena i landet är konsumenterna oftast utlämnade till endast en operatör. Enligt motionären leder denna avsaknad av konkurrens till en sämre servicenivå med en verksamhet som ofta inte kan sägas uppfylla rimliga krav på god funktion och teknisk säkerhet. Motionären önskar därför att lagen om elektronisk kommunikation omarbetas så att uthållighet, tillgänglighet och driftsäkerhet säkerställs även i områden där konkurrens inte råder mellan olika operatörer. I motion 2010/11:T373 av m.fl. (S) anförs att det inte är rimligt att så många i landet, såväl privatpersoner som företag, ska drabbas av störningar i telenätet bl.a. till följd av oväder. Motionärerna betonar också allvaret av då inte kunna nå SOS Alarm. De anser att ett ersättningssystem liknande det som finns för elkunder skulle utgöra en effektiv press på teleoperatörerna för att öka tillförlitligheten och driftsäkerheten. Samhällets beroende av Internet och elektronisk kommunikation ökar fortlöpande. Så som framhålls i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 22 Kommunikationer) sker en ständig ökning och utveckling av de elektroniska kommunikationsnätens omfattning och utbredning, vilket i sin tur kan leda till en ökad sårbarhet. Regeringen påminner om att robusthets- och krishanteringsarbetet inom sektorn för elektronisk kommunikation baseras på samverkan och ömsesidigt förtroende mellan privata och offentliga aktörer. Detta samarbete behöver enligt regeringen upprätthållas och vidareutvecklas, såväl centralt som lokalt, för att vidmakthålla krishanteringsförmåga och robusthet. Regeringen framhåller vidare att åtgärder för robust elektronisk kommunikation kräver både framförhållning och kontinuitet och att samhällets ökande beroende av bredband innebär att omfattningen av åtgärderna bör ses över. Utskottet instämmer i denna bedömning. Mot bakgrund av vad som anförs i motion T426 (S) om vikten av fungerande elektroniska kommunikationer i glest bebyggda områden vill utskottet framhålla att de nuvarande bestämmelserna i anger att den som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller allmänt tillgängliga kommunikationstjänster ska se till att verksamheten uppfyller rimliga krav på bl.a. god funktion, uthållighet och tillgänglighet. Kravet är utformat som en allmän skyldighet och gäller för samtliga operatörer, oavsett konkurrenssituation eller var i landet operatörerna är verksamma. I propositionen Bättre regler för elektroniska kommunikationer (prop. 2010/11:115) föreslås vissa justeringar i regleringen; kravet på upprätthållande av funktion och tillgänglighet utformas dock alltjämt som en allmän skyldighet. I sammanhanget kan också framhävas att det i propositionen förtydligas att tillgänglig teknik ska beaktas, vilket innebär att framsteg i den tekniska utvecklingen ska avspeglas i de säkerhetsåtgärder som vidtas. Vidare föreslås att operatörerna ska vara skyldiga att lämna en underrättelse till tillsynsmyndigheten vid störningar eller avbrott av betydande omfattning. Myndighetens möjligheter att bedriva tillsyn över driftsäkerheten förbättras härigenom. Utskottet påminner om att regeringen har givit PTS i uppdrag att verka för robustheten i näten genom att, tillsammans med marknadens aktörer, förhindra och hantera avbrott i näten och stärka krishanteringsförmågan. Robusthetsarbetet omfattar främst olika typer av samförståndslösningar mellan många olika parter. IT- och regionminister framhöll i ett frågesvar att årliga avgifter på från operatörerna tillsammans med bidrag från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) på samt även vissa EU-bidrag används för ändamålet. Vidare meddelades att det även fanns medel från anslaget för driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation, totalt , som kunde användas för att minska sårbarheten. Det bör nämnas att PTS bedriver såväl planlagd som händelsestyrd tillsyn inom säkerhetsområdet, vilket inbegriper bl.a. driftsäkerhet och förmedling av nödsamtal. Det planlagda tillsynsarbetet inriktas vanligen på en viss fråga eller tjänst av särskilt intresse, alternativt en viss kategori tjänstetillhandahållare. Tillsyn inleds även med anledning av inträffade händelser som kommer till myndighetens kännedom. Av myndighetens årsredovisning (PTS-ER-2011:2) framgår att PTS avslutat ett tillsynsärende inom driftsäkerhetsområdet. Ärendet föranleddes av en störning av mobila kommunikationstjänster som orsakades av ett uppgraderingsarbete. PTS understryker i årsredovisningen vikten av att det finns goda rutiner vid dylika uppgraderingar och meddelar sin avsikt att följa upp frågan . Utskottet välkomnar detta. Utskottet påminner om att PTS arbete för en robust elektronisk kommunikation och ett säkrare Internet sker enligt myndighetens strategi och handlingsplan Robust elektronisk kommunikation Strategi för åren 20092011 (PTS-ER-2009:25). Här klargörs att utgångspunkten för samverkan om säkerhet mellan företrädare för allmänna intressen och enskilda aktörer inom elektronisk kommunikation ska vara de former för elektronisk kommunikation som under normala förhållanden och fri konkurrens växer fram i samhället. PTS anför att samverkan med enskilda aktörer ska syfta till att öka medvetenheten om de svåra situationernas krav och till att finna lämpliga kompletterande åtgärder för att tillgodose robustheten i elektronisk kommunikation vid extraordinära händelser. Utskottet är positivt till denna ansats. Utskottet vill vidare framhålla att det i strategin redovisas ett antal olika åtgärdsområden som myndigheten anser är angelägna liksom förslag på insatser. Identifierade åtgärdsområden är följande: stimulera till ett ökat användaransvar inom elektronisk kommunikation öka redundans och flexibilitet i nätverk förbättra skyddet mot både fysiska, logiska och elektromagnetiska hot öka kunskapen om informationssäkerhet verka för robust elförsörjning för elektronisk kommunikation och fördjupa samverkan mellan el- och telekomområdena fördjupa det internationella samarbetet förbättra förmågan till krisledning inom elektronisk kommunikation öka effekten av robusthetsåtgärder i näten.