bet · GY01AU10 · 2011-06-08 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ny lagstiftning för att öka möjligheten till tillsvidareanställning. 2010/11:A404 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre förutsättningar för bemanningsbranschen. 2010/11:A406 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om villkoren för fackliga stridsåtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ratificera konvention 94. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidta åtgärder på EU-nivå för att skydda utstationerad arbetskraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att få en långsiktig lösning som värnar den svenska kollektivavtalsmodellen. 2010/11:A411 av m.fl. (S): beslutar att återställa 5 § andra stycket lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare till den lydelse som gällde före SFS (2010:228). beslutar att 5 a § lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare upphävs och erhåller en ny följande lydelse: 5 a § En stridsåtgärd mot en arbetsgivare i syfte att genom kollektivavtal få till stånd en reglering av villkoren för utstationerade arbetstagare får vidtas endast om de villkor som krävs1. motsvarar villkoren i ett centralt kollektivavtal som tillämpas i hela på motsvarande arbetstagare i den aktuella branschen,2. bara avser minimilön eller andra villkor på de områden som avses i 5 §, och3. minst motsvarar det som följer av 5 § för arbetstagarna. En sådan stridsåtgärd får dock vidtas utan hinder av stycke 1 om stridsåtgärden syftar till att ta till vara medlems intresse. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att riva upp lex . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om lex där arbetsmarknadens parter inbjuds att delta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bevisregeln. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen avseende skadestånd och försäkring att det i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare införs en bestämmelse som klargör att det är tillåtet att genom stridsåtgärder förmå arbetsgivare att teckna försäkringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska agera för att initiativ tas på EU-nivå för att förändra delar av utstationeringsdirektivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen aktivt agerar för att undanröja hotet om löne- och villkorsdumpning i och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ratificera 94. 2010/11:A412 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör göra en bred översyn i syfte att trygga migrantarbetares villkor. 2010/11:A418 av Per Åsling (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett uppdrag till att genomföra en analys av hur framväxten av konkurrerande fackliga organisationer påverkar den svenska arbetsmarknaden och, om det är påkallat, lägga fram förslag som bidrar till ökad stabilitet. I detta ärende behandlas ett 90-tal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . I betänkandet behandlas frågor om en översyn av det arbetsrättsliga regelverket, den så kallade lex , om en ändring av EU:s utstationeringsdirektiv och om ratificering av 94. I betänkandet behandlas också frågor om att avskaffa de allmänna turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd respektive tvåpersonersundantaget. Andra frågor som tas upp är rätt till heltid, företrädesrätt till återanställning i samband med att arbetsgivaren hyr in arbetskraft och rätt att arbeta ålder.En utskottsmajoritet bestående av företrädarna för Socialdemokraterna, föreslår tre tillkännagivanden vilka rör lex , EU:s utstationeringsdirektiv och en konvention från den internationella arbetsorganisationen första avser att regeringen skyndsamt ska tillsätta en utredning om det så kallade lex med uppdrag att överväga vilka lagändringar som krävs för att värna den svenska modellen i ett internationellt perspektiv och därefter återkomma till med lagförslag. Det andra gäller behovet av nya politiska initiativ av regeringen på EU-nivå för att säkerställa utstationeringsdirektivets karaktär av minimidirektiv. Det tredje avser att regeringen ska ratificera 94.Företrädarna för Alliansen - , - reserverar sig mot utskottsmajoritetens ställningstagande på två av dessa punkter och lämnar dessutom ett särskilt yttrande. I övrigt föreslår utskottet att säger nej till samtliga motioner från den allmänna motionstiden om arbetsrätt.Från företrädarna för Socialdemokraterna, och finns totalt 15 reservationer. I detta betänkande behandlas ett nittiotal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden inom den arbetsrättsliga lagstiftningen. Det är frågor som i allra högsta grad berör vår vardag ute på våra arbetsplatser, oavsett var vi jobbar, om vi jobbar i offentlig sektor eller privat sektor.Jag kommer att uppehålla mig vid de tre tillkännagivanden som en utskottsmajoritet i arbetsmarknadsutskottet föreslår kammaren och som vi sedan kommer att fatta beslut om.Det första tillkännagivandet är att vi föreslår att regeringen skyndsamt ska tillsätta en utredning med uppdraget att överväga vilka lagändringar som krävs för att värna den svenska modellen i ett internationellt perspektiv och därefter återkomma till med skarpa lagförslag, detta för att jämställa utländsk arbetskraft med inhemsk vad avser kollektivavtal, sociala frågor och försäkringar, framför allt när det gäller fackliga stridsåtgärder.Den svenska modellen bygger på en omfattande autonomi för arbetsmarknadens parter. Såväl medlemskapet i EU som globaliseringen medför att ställs inför nya utmaningar. En central utgångspunkt för utskottet är att arbetsmarknadens parters autonomi och ingångna avtal alltid respekteras till fullo. Social dumpning och lönedumpning ska alltid motverkas och beivras.Den nya svenska lagstiftningen i frågan om utstationering trädde i kraft . Det svenska rättsläget är fortfarande oklart efter Lavaldomen, enligt utskottets majoritet.Vi ser tre delar som särskilt viktiga att belysa i den kommande utredningen för regeringen.För det första handlar det om att man utser en behörig representant som har rätt att företräda bolaget eller ägaren om han eller hon är bosatt utomlands med personal stationerad i för att till exempel kunna teckna kollektivavtal och inte minst företräda arbetsgivarparten.För det andra handlar det om att värna de svenska kollektivavtalen på en svensk arbetsmarknad, oavsett varifrån arbetskraften kommer. Det handlar om lika villkor för alla anställda på den svenska arbetsmarknaden. Vi ser det som ett rättvisekrav i allra högsta grad. Vi ser det också som viktigt att man klarar ut försäkringsskyddet för den arbetskraft som är stationerad i när det gäller framför allt trygghetsförsäkring vid arbetsskada och tjänstegrupplivförsäkringen. Givetvis ska detta också uppfylla EU-rätten.För det tredje handlar det om att kunna lösa eventuella konflikter mellan anställda och företagsledning och ytterst vilka stridsåtgärder som kan vidtas. Därför ser vi det som väldigt angeläget att man får till stånd utredningen om hur man ska hantera de frågorna i framtiden.Det andra utskottsinitiativet handlar om utstationeringsdirektivet på EU-nivå. När det antogs av och ministerrådet rådde en bred enighet om att direktivet skulle utgöra en lägstanivå för de löner och anställningsvillkor som ett värdland kan kräva. valde dock att tolka detta som ett tak, vilket inte känns särskilt bra.Det tredje utskottsinitiativet handlar om ratificering av 94. är medlem i . Det här handlar om att skydda anställda hos en offentlig arbetsgivare från försämrade villkor vid konkurrensutsättning, vilket inte sker.Vi ska komma ihåg att nio länder inom EU har ratificerat 94. Det är fullt möjligt att göra det även för . Det finns väldigt många länder som inte är med i EU och som har ratificerat detta.Vi blir ibland, inte minst nu i partiledardebatten, sammanblandade med i den här frågan. Jag vill bara deklarera här och att vi i Socialdemokraterna skiljer oss från i synen på utländsk arbetskraft. Vi ser fördelar med att medborgare från andra länder kan komma till och arbeta, men naturligtvis på våra villkor.Min kollega kommer i ett senare anförande att redogöra för våra ställningstaganden vad avser tidsbegränsade anställningar, tvåpersonersundantaget i LAS och företrädesrätt till återanställning samt inhyrning av arbetstagare, så detta tänker jag inte uppehålla mig vid just nu.Jag tänker prata lite mer om våra ställningstaganden när det gäller rätten till heltid. finns det ungefär 200 000 ofrivilligt deltidsanställda inom offentlig sektor, hotell och restaurang samt handel. Det vi tycker är viktigt från Socialdemokraternas sida är att man försöker lösa detta kollektivavtalsvägen i första hand genom att erbjuda dem som så önskar rätt till heltidsanställningar.Det finns väldigt många lyckade försök, som har varit försök men som man dess värre har avbrutit, med att kunna erbjuda heltidsanställningar, kanske framför allt inom offentlig sektor. Det känns naturligtvis tragiskt att man inte har kommit längre med detta. har man jobbat stenhårt med att försöka få till heltidsanställningar. Det finns ett väldigt lyckat exempel i , en kommun nära , där man har erbjudit heltidsanställningar för alla som vill i den här delen och också kunnat genomföra detta på ett väldigt bra sätt.Vi vill följa upp det här, jobba vidare med rätten till heltid och försöka klara ut det, i första hand via kollektivavtal. Lyckas man inte där är vi inte på något sätt och vis främmande för att man lagstiftar framöver. Forskningen visar tydligt att risken för sämre hälsa är betydligt högre för deltidsanställda än för heltidsarbetande.Ett modernt arbetsliv kräver också en anpassning till människors livssituationer och förutsättningar. Det är viktigt att skapa incitament och verktyg för att många fler ska få heltidstjänster. Här spelar arbetsmarknadens parter en viktig och tydlig roll.Vi har också en reservation om au pair-anställningar. Det finns väldigt många exempel på att dagens system när det gäller detta inte fungerar särskilt väl.Ansökan om au pair handläggs av . Av information framgår tydligt att syftet med kvinnans vistelse ska vara att få internationella erfarenheter och möjlighet att lära sig svenska språket och svensk kultur. Det finns en del förutsättningar som måste vara uppfyllda för att reglerna om au pair ska gälla. Bland annat ska det vara högst 25 timmars hushållsarbete för en bruttolön på . En au pair ska också ha fri kost och fri logi.Men detta är väldigt problematiskt. Det finns ingen reglering av detta i lagen om anställningsskydd, lagen om arbetstid och annat som reglerar hushållsarbete. Därför tycker vi att det är viktigt att man ser över det här. Det finns också en dold svart arbetsmarknad när det gäller au pair-verksamheten.Vi har också en reservation som handlar om bärplockare. Migranter är den grupp som är mest utsatt för diskriminering. Vi får läsa och varje höst i de svenska medierna om hur man har behandlat dessa på ett väldigt dåligt sätt. Vi tycker att det är viktigt att regeringen tillkännager att en bred översyn bör göras i syfte att trygga villkoren för migrantarbetarna, inklusive bärplockarna.Vi har också i detta betänkande ett ställningstagande när det gäller solidariskt entreprenörsansvar. Det kommer från att prata mer om, så jag tänkte inte uppehålla mig så mycket vid detta.Jag vill avsluta med att yrka bifall dels till våra tre tillkännagivanden, dels till vår reservation nr 8 om tvåpersonersundantaget i LAS. Jag nöjer mig med det så här långt. I betänkandet finns ett nittiotal motioner om arbetsrätten från alla partier. De omfattar många frågeställningar, från stort till smått. De rödgröna har totalt 15 reservationer, och jag yrkar avslag på dessa reservationer och samtliga motioner. Vi stöder självklart båda våra reservationer men yrkar bifall endast till reservation 1.Jag kommer att uppehålla mig vid de frågor där den samlade oppositionen, Socialdemokraterna, , har enats om tre tillkännagivanden. Det handlar om en utredning om lex , att regeringen ska ratificera 94 och att ska ta politiska initiativ inom EU om utstationeringsdirektivet.Vad är det då som vi och oppositionen har så olika uppfattning om? Det är inte alla som vet, kan historien eller förstår alla de uttryck vi använder, så jag börjar med en kort historik.På våren 2004 fick det lettiska företaget uppdraget att renovera en skola i . Det blev ganska snabbt en konflikt med fackförbundet som krävde att skulle teckna svenskt kollektivavtal. Företaget sade nej, men tecknade ett avtal med det lettiska byggfacket. Det blev varsel om stridsåtgärder och därefter även om sympatiåtgärder.En morgon möttes de lettiska arbetarna, då nyblivna EU-medlemmar, av att den svenska fackföreningsrörelsen skanderade: Go home, go home! Det behövdes polis för att arbetarna skulle kunna komma in på sin arbetsplats. Känslorna var mycket upprörda, både hos dem som var för och hos dem som var emot fackets utspel.Företaget stämde , men Arbetsdomstolen menade att stridsåtgärderna var tillåtna. Efter mer än hundra dagars blockad av bygget, då allt stod stilla, gick bolaget i konkurs, och Lavalarbetarna förlorade sina jobb.I december efter blockaden kom EU-domen som slog fast att fackets stridsåtgärder inte var tillåtna och att de stred mot den fria rörligheten för tjänster inom EU. Domen upplevdes som ett stort nederlag för och LO, och känslorna svallade åter.Därefter tillsatte alliansregeringen en utredning som skulle se över lagarna och införlivandet av Lavaldomen i svensk lag. Man ville grundligt utreda alla frågetecken för att få en så bra lag som möjligt. I det lagförslag som följde garanteras utländska arbetares villkor så att lönedumpning eller utnyttjande av utländsk arbetskraft inte kan ske, som den fria rörligheten inom EU säkras.Den svenska modellen har därmed bevarats, och balansgången mellan olika behov, som är ganska svår, har utretts och förhandlats med parterna.Åter till dagens ärende. Det som hände i är väl ingen stolt över , och det är bra att vi har fått en lag som reglerar utländsk arbetskrafts villkor och möjligheter att arbeta i . Oppositionen vill ha en utredning av denna lag. Trots krav på att riva upp lex i de motioner man yrkar bifall till nöjer sig de rödgröna och i sitt tillkännagivande med att begära en utredning av lex . Det är klokt men skapar frågetecken om var oppositionen står i frågan.Moderaterna och Alliansen är måna om den fria rörligheten som är en av EU:s hörnstenar. Vi är också måna om alla arbetares villkor när de arbetar i . Arbetsvillkoren kontrolleras genom att arbetsgivaren måste visa att villkoren minst är i nivå med det som den fackliga organisationen kan kräva.Men att som oppositionen nu gör kräva svenska kollektivavtal är inte rätt väg att gå som medlem i EU. riskerar att få kritik och EU-domar mot oss. Vi riskerar också att få sämre villkor för den svenska modellen, där arbetsmarknadens parter har ett stort inflytande. Det är en modell vi alla är stolta över och beredda att stå upp för. De frågor som den samlade oppositionen vill ha svar på är redan grundligt utredda, så någon utredning behövs egentligen inte. är mycket grundligt utredd med en omfattande remissomgång. De nya lagreglerna balanserar de olika intressena väl, garanterar en väl fungerande marknad med fri rörlighet och sund konkurrens mellan svenska och utländska företag och upprätthåller en svensk standard för utstationerade arbetstagare.Visst kan förändringar komma. kan utvecklas genom nya domar, och en utredning skulle kunna behövas . Men att riva upp reglerna, som de rödgröna och kräver i motionerna, kan inte komma i fråga. Ännu mindre kan vi ställa oss bakom en begränsning av den fria rörligheten inom EU.De rödgröna söker en konflikt - och får den med hjälp av . Det är dock farligt att säga att om det inte är svenska kollektivavtal är det lönedumpning. När det gäller 94 är det osäkert om de krav som ställs är förenliga med EU:s direktiv om offentlig upphandling och andra gemenskapsrättsliga regler. Här ställs krav på villkor i enlighet med svenska kollektivavtal vid all offentlig upphandling. Det är dock oklart vilka villkor man kan ställa.Flera domar, bland annat Laval- och Rüffertmålen, har gjort att det har uppstått ett oklart läge för vad som gäller. Regeringen har i sitt svar på en grönbok om en modernisering av pekat på att ett tydligt klargörande krävs. Den sittande upphandlingsregeringen har också fått i uppdrag att se över om dagens regler möjliggör att ta sociala och etiska hänsyn. Här ska underlag tas fram. Vi menar att dessa processer bör avvaktas, och så menar även regeringen.Det tredje tillkännagivandet gäller att regeringen ska agera på EU-nivå för att utstationeringsdirektivet ska revideras. Det är en märklig markering. Man vill att ska driva en fråga och en svensk linje mot 27 medlemsstater. Med lite olika motiveringar, för man har inte kunnat enas, vill man få till ett minimidirektiv med likabehandling av löntagare. Hur eller när detta ska ske anges inte. Det är risk för övertro på det svenska och det vi har i . Inom EU handlar det om att hitta avvägningar och kompromisser som alla kan leva med. Alliansregeringen menar att kravet på att omförhandla utstationeringsdirektivet är att spela rysk roulett med den svenska modellen. har aviserat ett initiativ som ska förbättra efterlevnaden och genomförandet av utstationeringsdirektivet. Det är bra. En omförhandling skulle kunna leda till ett resultat som inte är en förbättring ur svensk synvinkel. Är det verkligen vad oppositionen vill?Att viktiga frågor tas upp och avgörs i kammaren med stöd av har vi redan sett ett par exempel på, och fler lär följa. Det har getts stort utrymme i medierna, och och har verkat nöjda. Detta är en medveten strategi av . När ni i de rödgröna partierna villigt öppnar dörren för att få agera inom andra områden än invandring blir det en stor seger för . Deras plattform blir både starkare och bredare. Man fäller regeringen, blir normaliserade och får det största medieutrymmet. De verkliga vinnarna är alltså Sverigedemokraterna.Moderaterna och Alliansen kan leva med en utredning om . Det är ingen förlust. Vi kan också leva med kraven på att införliva 94. Det är ju som avgör om dessa krav är rimliga och möjliga, inte vi i riksdag.Vi står upp för den fria rörligheten. Vi står upp för goda villkor för alla som arbetar i . Vi står upp för god konkurrens på den svenska marknaden och även inom EU. Men det ska vara sjysta villkor både inom och utom , och det ska vara sjyst konkurrens. Det kan möjligen vara fråga om kortsiktiga vinster för de rödgröna att gå emot regeringen tillsammans med och sätta käppar i hjulet utan att visa en vilja att ta ansvar och göra de avvägningar som faktiskt krävs. I längden riskerar man att tappa sina egna väljare till just . Man tappar också den respekt man har haft och har att leva upp till, nämligen att hålla en rågång mot . Hur många segrar klarar de rödgröna tillsammans med utan att det slår tillbaka mot dem själva?I politiken gäller det att inte bara vinna enstaka segrar. Det gäller också att ta ansvar. Det gäller också för oppositionen, för de rödgröna partierna i det parlamentariska läge vi nu har.I detta anförande instämde och (båda M), (FP), (C) och (KD). gör i sitt anförande stort nummer av att vi tillsammans med och gör sak med . Jag vill bara göra klart här och i fråga om besluten i kammaren. gjorde för sedan en utredning där det tydligt framgick att i av alla beslut som fattas i kammaren stöder . Det är viktigt att komma ihåg i diskussionen.Jag har några följdfrågor till utifrån det hon sade. Du sade i slutet av ditt anförande att Alliansen och stöder en ratificering av 94. Det är märkligt. Varför går ni emot det i utskottet? Menar du något annat?Varför vill inte i form av företrädaren se över lex Laval-lagstiftningen? Varför vill man inte ratificera 94? sade i sitt anförande att man vill göra det, om jag förstod det rätt. Det var några intressanta frågor från . Jag kan ge ett enda kort svar: Vi vill inte riskera den svenska modellen. Men jag tänker utveckla svaret lite grann.Vi vill naturligtvis att utländska arbetares villkor i ska vara så goda som möjligt. Det är farligt om man utgår från att det bara är enligt svenska kollektivavtal som det finns goda villkor. I varje land inom EU finns regler för arbetarnas villkor. I den lag vi har framgår villkoren för att arbeta i Sverige.Vi vill inte att det ska vara så svårt och krångligt att stänger dörren för en fri rörlighet i . Vi vill att det ska vara möjligt för utländska företag att komma till och arbeta i sund konkurrens. Vi vill också att svenska företag och arbetare av samma skäl ska kunna arbeta i andra länder. Det är viktigt.Vi anser också att den nuvarande svenska arbetsmarknadsmodellen, med den otroligt grundligt utredda lagen och förhandlad med parterna på arbetsmarknaden, räcker gott. Jag tror att vi är ute på ett sluttande plan om vi säger att om det inte är fråga om svenska kollektivavtal vid all offentlig upphandling eller på byggen är det fråga om lönedumpning. Även andra ord har använts. Det är farligt. Vi är nöjda med den lagstiftning som finns.Vi kan leva med en utredning av Lavallagen. Den kanske till och med blir bra eller en förstärkning av att det här är den modell vi ska leva efter i . Vi motsätter oss inte en utredning. Den kan vi leva med. motsäger sig själv. Hon säger att man kan leva med en utredning av lex och att man kan ratificera 94. Varför ställer man inte upp fullt ut utan reserverar sig mot beslutet? Det kanske finns något annat.Det är fråga om två skilda väsen. Det framkom än mer när i sin replik tog fram den svenska modellen. Den svenska modellen bygger på svenska kollektivavtal och inte på finska, norska eller danska kollektivavtal. Den svenska modellen bygger på och förutsätter svenska kollektivavtal. Åtminstone är det min och Socialdemokraternas grundsyn att det naturligtvis ska vara svenska kollektivavtal. får det att låta som att det inte är särskilt viktigt att det är fråga om svenska kollektivavtal utan att det lika gärna kan vara andra avtal från andra länder. Det köper inte jag. Vi kan konstatera att det finns en skiljelinje oss emellan. Annars skulle vi inte ha dessa reservationer.Vi förordar inte någon utredning, men vi säger att vi kan leva med den. Det kan i slutändan bli så att det blir en bra utredning. Det vet vi ingenting om . Men vi vill inte ha den. Vi menar att det grundliga arbetet redan är gjort. Det finns ett misstänkliggörande.Självklart ska fackföreningsrörelsen i strida för sina saker. Men i riksdags kammare ska vi ta en helhetssyn och också ta hänsyn till de regler som gäller inom EU. står över svensk lag. Vi måste anpassa oss till den.Sedan var det frågan om utstationeringsdirektivet. Det är tur att vi inte fördjupar oss i alla detaljer. Direktivet är oerhört snårigt. Naturligtvis kan det finnas en och annan synpunkt som man kan fila på. Det kan komma domar framöver som möjliggör ett tydligare rättsläge. Som det är just nu är det oklart. Då har vi intagit en ståndpunkt, liksom regeringen, att vi inte vill riskera villkoren i , men att vi inte heller vill stänga dörren. Det ska vara möjligt att komma till . Vi behöver konkurrensen. Det är dyrt att bygga bostäder i . Det behövs en fri konkurrens och fri rörlighet av arbetskraft inom EU. Det är därför vi är medlemmar i . Annars kunde vi strunta i att vara det. Jag ska börja med att instämma med min socialdemokratiska kollega i utskottet, , i Lavalfrågan.