bet · GY01NU26 · 2011-06-14 00:00:00 — Regeringen gav i uppdrag att lämna en samlad redovisning av de s.k. stresstester av berörda svenska kärntekniska anläggningar som ska genomföras med utgångspunkt i gemensamma riktlinjer inom EU redovisa vilka åtgärder som industrin har vidtagit med anledning av testerna och myndighetens bedömning av dessa åtgärder redovisa en utvärdering av dels sådana frågor identifierade i stresstesterna som kräver djupare belysning, dels övriga erfarenheter från olyckan i samt slutsatser om vilka eventuella ytterligare åtgärder som behöver vidtas vid de svenska kärntekniska anläggningarna. ska lämna en delredovisning . Utskottet behandlar först de fyra yrkanden i motionen som rör säkerheten i de svenska kärnkraftsreaktorerna (yrkandena 14) och därefter de tre resterande yrkanden som rör förbud mot att uppföra nya reaktorer, ändring i ansvarsreglerna vid en olycka och uppdrag till (yrkandena 57). Säkerheten i de svenska kärnkraftsreaktorerna Utskottet vill inledningsvis framhålla att den naturkatastrof i form av en jordbävning med följande som drabbade är en stor tragedi. Det är en tragedi för de direkt berörda och det är en tragedi för det japanska samhället i stort. ledde till reaktorhaverier vid flera av reaktorerna vid Daiichi kärnkraftverk. Hanteringen av den allvarliga situation som uppstått pågår fortfarande, och olika åtgärder vidtas för fortsatt haveribekämpning och begränsning av stråldoser och exponeringsrisker. Den mest akuta fasen är över, men det kommer att dröja innan ett tillräckligt stabilt tillstånd har uppnåtts så att skadeorsaker och haveriförlopp kan bli helt klarlagda och att skadeomfattningen i reaktorerna och bränslebassängerna mer i detalj ska kunna utredas. Regeringen har gjort bedömningen att det är viktigt att redan nu inleda arbetet med att dra lärdom av det inträffade i syfte att bedöma vilka ytterligare strålsäkerhetsåtgärder som kan behöva vidtas vid svenska kärnkraftsanläggningar och vid anläggningen för lagring av använt kärnbränsle. Mot bakgrund av denna bedömning beslutade regeringen , som nämnts, att ge ett kompletterande uppdrag med anledning av händelserna i . Uppdraget innebär att myndigheten ska lämna en samlad redovisning av de s.k. stresstester av berörda svenska kärntekniska anläggningar som ska genomföras med utgångspunkt i de gemensamma riktlinjer som beslutats inom EU. Myndigheten ska också redovisa vilka åtgärder som industrin har vidtagit med anledning av testerna och myndighetens bedömning av dessa åtgärder. Det ska vidare göras en utvärdering av dels sådana frågor som identifierades i stresstesterna och som kräver djupare belysning, dels övriga erfarenheter från olyckan i samt slutsatser om vilka eventuella ytterligare åtgärder som behöver vidtas vid de svenska kärntekniska anläggningarna. En delredovisning ska lämnas och en slutredovisning . I motion 2010/11:N5 (MP), som väckts med anledning av olyckan i , begärs fyra tillkännagivanden om kärnkraftssäkerheten. Förutom begäran om rena säkerhetsundersökningar handlar de om förslag om att två kärnkraftsreaktorer ska tas ur drift och att regeringen ska återkomma med förslag till lagstiftning som innebär att effekthöjningar i kärnkraftsreaktorer inte ska vara tillåtna och att import och användning av MOX-bränsle inte ska vara tillåtet. Enligt utskottets bedömning är det inte en ansvarsfull politik att låta en akut katastrofsituation utgöra grund för ställningstagande till hur en långsiktig energipolitik bör vara utformad. Utskottet anser att olyckan i Daiichi inte ska tas till intäkt för ett närmast panikartat beslut om en radikal förändring av energipolitikens inriktning. beslutade, som nämnts, om förutsättningar för ett generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet. Enligt utskottets mening är det dock högst motiverat att vidta sådana åtgärder rörande säkerheten vid svenska kärnkraftsreaktorer som regeringen nu har beslutat om. De uppdrag som har getts och det ansvar och de befogenheter som myndigheten har anser utskottet är mycket viktiga. behandlar i sitt yttrande de tre yrkandena 1, 3 och 4 i motionen och anser sammantaget att näringsutskottet bör avstyrka dessa. Detta ställningstagande motiveras med hänvisning till ansvar och befogenheter och till EU:s föreslagna stresstester. instämmer i försvarsutskottets bedömning och föreslår att ska avslå de aktuella motionsyrkandena med hänvisning till det anförda. Förbud mot att uppföra nya reaktorer, ändring i ansvarsreglerna vid en olycka och uppdrag till I motion 2010/11:N5 (MP) finns ytterligare tre yrkanden som ska behandlas: om införande av förbud mot att uppföra nya reaktorer, om ändring i ansvarsreglerna vid en olycka och om uppdrag till att ta fram en plan för förnybar energi i . När det gäller den första frågan att införa ett förbud mot att uppföra nya reaktorer vill utskottet påpeka att så sent som fattade beslut om att avveckla förbudet mot att uppföra nya kärnkraftsreaktorer. Därmed skapades det förutsättningar för ett generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet. Händelserna i innebär inte att utskottet ändrar sin uppfattning när det gäller frågan om förbud mot att uppföra nya kärnkraftsreaktorer. I den andra frågan behovet av ändring i ansvarsreglerna vid en olycka finns det heller inte någon anledning för att inta någon annan ståndpunkt än vad som gjordes . Motsvarande ställningstagande gjordes också av civilutskottet när en motion om ändrade ansvarsregler behandlades. Beträffande den tredje frågan att bör ges i uppdrag att ta fram en plan för förnybar energi i vill utskottet erinra om tidigare riksdagsbeslut om förnybar energi. beslutade om ändringar i lagen (2003:113) om elcertifikat och godkände ett nytt mål för ökningen av förnybar el. Målet innebär en ökning med till 2020 jämfört med nivå (prop. 2009/10:133, bet. 2009/10:NU16). Lagändringarna innebar att elcertifikatssystemet förlängdes och att kvotpliktsnivåerna anpassas till det nya målet för produktion av förnybar energi. När det gäller målet för andelen förnybar energi i fattade beslut (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25) om att andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energianvändningen. Målet utgår från ett EU-direktiv om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor där det ställs ett bindande krav på att uppnå en andel om förnybar energi 2020. Utskottet kan inte se något behov av att nu ge ett särskilt uppdrag rörande förnybar energi utöver det arbete på området som ingår i myndighetens ordinarie verksamhet. Med det anförda avstyrker utskottet de tre aktuella yrkandena i motionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Säkerheten i de svenska kärnkraftsreaktorerna, punkt 1 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:N5 yrkandena 14. Naturkatastrofen i är en tragedi som för alltid kommer att finnas inristad i människors minnen. De händelser som naturkatastroferna utlöste vid kärnkraftverket Daiichi är förhoppningsvis begränsade men ändå en katastrof i sig själv. De visar med plågsam tydlighet vikten av säkra energisystem. Det som hände i kan hända också i eller var som helst i världen där det finns kärnkraftverk, även om de bakomliggande faktorerna i form av jordskalv och självklart inte skulle vara desamma. Regeringen har genomfört en helomvändning i långsiktiga energipolitik. syftade denna till att skapa ett hållbart energisystem utan kärnkraft. är den fyrtioåriga begränsningen av de gamla svenska reaktorerna borttagen. De får drivas så länge ägarna vill. Dessutom har regeringen öppnat för att bygga nya och större reaktorer när de gamla stängs. energisystem måste vara säkert för människors hälsa och miljön, för samhället i stort mot störningar och avbrott, för landets ekonomi och för skiftande opinioner. Kärnkraft uppfyller inget av dessa krav. Bara en sak är säker med kärnkraft: att den inte behövs i ett framtida svenskt energisystem. kommer av allt att döma att ha ett stort överskott av el så långt in som prognoser kan göras, till 2030. Regeringen vill använda detta överskott till att sälja kärnkraftsel till andra länder som inte själva vill ha reaktorer. skulle därmed bli en kärnkraftspark åt andra. Vi anser att de svenska reaktorerna utgör en säkerhetsrisk. Vi välkomnar EU:s rekommendation att stresstesta alla landets reaktorer. Regeringen har , som redovisats, gett i uppdrag att lämna en redovisning av stresstesterna av berörda svenska kärntekniska anläggningar, men oklarheter om omfattning och genomförande kvarstår. Dessutom kommer detta arbete att ta tid. Det är därutöver, enligt uppgifter som framkommit om förhandlingar inom EU, mycket tveksamt om EU:s medlemsstater kommer att kunna enas om att stresstesterna ges en sådan utformning att de kan ge ett trovärdigt underlag för en bedömning av reaktorernas säkerhet. Stresstesterna kan i stället komma att bli ett alibi för reaktorägarna. Med hänvisning till det anförda menar vi att de reaktorer som togs i drift bör stoppas för säkerhetsgenomgångar. Sådana undersökningar bör kunna genomföras . De fyra reaktorer som berörs är 1, 2, och . bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att genomföra ett tillfälligt stopp av dessa fyra äldsta reaktorer i för omfattande säkerhetsundersökningar. Under stängningen ska reaktorerna granskas särskilt noga med avseende på elförsörjning, nödkylning för härd, inneslutning och bassänger för använt bränsle, brister i säkerhetskultur och organisationens förmåga till lärande. I samband med säkerhetsgenomgångarna bör reaktorerna rankas utifrån säkerhet. De två sämst rankade bör inte få återtas i drift, medan två kan få tillstånd till återstart om de klarat granskningen väl och vidtagit åtgärder för att tillrättalägga eventuella brister. Utifrån Energimyndighetens prognoser bedömer vi att det finns utrymme att stänga två reaktorer utan att det får konsekvenser för elanvändningen i . Vid korta efterfrågetoppar kan importera el på motsvarande sätt som görs , och vid låg efterfrågan kan fortsätta att exportera el. På årsbasis kommer ändå att ha en positiv elbalans. bör göra ett tillkännagivande om att regeringen bör stänga de två farligaste reaktorerna under innevarande mandatperiod. Som ett ytterligare led i förbättrad säkerhet bör också möjligheten att göra effekthöjningar stoppas. Effekthöjningar av reaktorer innebär ökade flöden, snabbare förlopp, mer radioaktivitet och minskade säkerhetsmarginaler. bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att återkomma med ett förslag till ändrad lagstiftning, så att effekthöjning i kärnkraftsreaktorer inte blir tillåten. En fjärde del i de åtgärder som vi anser bör vidtas för att höja säkerheten i de svenska kärnkraftsreaktorerna gäller plutoniumhaltigt bränsle MOX-bränsle. Denna typ av bränsle, som skapar risker för kärnvapenspridning, finns i reaktor 3 i Daiichi och kan bli aktuell även i . Upparbetningsanläggningar där plutonium framställs är ännu större, dyrare, onödigare och farligare än kärnkraftverk. Det uran som återvunnits efter upparbetning innehåller flera hälsofarliga isotoper och skickas från brittiska och franska upparbetningsanläggningar till . Om skulle importera och använda MOX legitimeras denna teknik och bidrar i värsta fall till byggandet av en ny i . bör göra ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med ett förslag till lagstiftning för att förhindra att plutoniumhaltigt bränsle, MOX, importeras eller används i . I en avvikande mening (MP) i försvarsutskottets yttrande uttalas stöd för de tre yrkanden som försvarsutskottet behandlar (yrkandena 1, 3 och 4). Sammantaget bör göra ett tillkännagivande om att de fyra äldsta reaktorerna i ska stoppas för säkerhetsundersökningar om att två reaktorer ska tas ur drift om att effekthöjningar i kärnreaktorer ska stoppas om att plutoniumhaltigt bränsle, s.k. MOX, inte ska kunna importeras till eller användas i . Därmed blir motion 2010/11:N5 (MP) helt tillgodosedd vad gäller yrkandena 14 och tillstyrks sålunda i dessa delar. Säkerheten i de svenska kärnkraftsreaktorerna, punkt 1 motiveringen (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi vill framhålla att den naturkatastrof i form av en jordbävning med följande som drabbade är en stor tragedi. Det är en tragedi för de direkt berörda och det är en tragedi för det japanska samhället i stort. ledde till reaktorhaverier vid flera av reaktorerna vid Daiichi kärnkraftverk. Hanteringen av den allvarliga situation som uppstått pågår fortfarande, och olika åtgärder vidtas för fortsatt haveribekämpning och begränsning av stråldoser och exponeringsrisker. Den mest akuta fasen är över, men det kommer att dröja innan ett tillräckligt stabilt tillstånd har uppnåtts, så att skadeorsaker och haveriförlopp kan bli helt klarlagda och att skadeomfattningen i reaktorerna och bränslebassängerna mer i detalj ska kunna utredas. Vår syn på kärnkraftens roll inom energipolitiken skiljer sig radikalt från regeringens. Så länge som kärnkraften är en del av energisystemet anser vi att säkerheten har högsta prioritet. Som framgått av tidigare redovisning och av försvarsutskottets yttrande har , som har ansvar och befogenheter när det gäller säkerheten i de svenska kärnkraftsreaktorerna, fått olika uppdrag när det gäller säkerheten för de svenska kärnkraftsreaktorerna. gavs ett kompletterande uppdrag med anledning av händelserna i . Uppdraget innebär att myndigheten ska lämna en samlad redovisning av de s.k. stresstester av berörda svenska kärntekniska anläggningar som ska genomföras med utgångspunkt i de gemensamma riktlinjer som beslutats inom EU. Myndigheten ska också redovisa vilka åtgärder som industrin har vidtagit med anledning av testerna och myndighetens bedömning av dessa åtgärder. Det ska vidare göras en utvärdering av dels sådana frågor som identifierades i stresstesterna och som kräver djupare belysning, dels övriga erfarenheter från olyckan i samt slutsatser om vilka eventuella ytterligare åtgärder som behöver vidtas vid de svenska kärntekniska anläggningarna. En delredovisning ska lämnas och en slutredovisning . Vår uppfattning är att kärnkraften successivt ska fasas ut med hänsyn till sysselsättning och välfärd och i den takt kärnkraftselen kan ersättas med el från förnybara källor och energieffektivisering. En prövning behöver göras varje mandatperiod. ska ha ett överskott av el till fördel för både klimatet och industrins konkurrenskraft. Vi anser med det anförda att det inte finns skäl för att vidta ytterligare åtgärder av det slag som föreslås i motion 2010/11:N5 (MP). Därmed avstyrker vi de fyra aktuella yrkandena i motionen. Förbud mot att uppföra nya reaktorer, ändring i ansvarsreglerna vid en olycka och uppdrag till , punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:N5 yrkandena 5 och 7 samt bifaller delvis motion 2010/11:N5 yrkande 6. De tre resterande yrkandena i motion 2010/11:N5 (MP) gäller införande av förbud mot att uppföra nya reaktorer, ändring i ansvarsreglerna vid en olycka och uppdrag till att ta fram en plan för förnybar energi i . Inledningsvis vill vi framhålla att våra tre partier Socialdemokraterna, och har en övergripande rödgrön överenskommelse om energipolitiken som ligger fast. Mot denna bakgrund har vi i de tre frågor som här är aktuella en principiellt sammanfallande syn. Denna har redovisats bl.a. i reservationer till de beslut som fattade . När det gäller frågan om kärnkraftens ställning i det svenska energisystemet framhölls i en reservation (S, MP, V) att kärnkraft är en icke förnybar energikälla som innebär risker för hälsa och miljö under hela kedjan från uranbrytning till slutförvaring av det utbrända kärnbränslet (bet. 2009/10:NU26). De risker som är knutna till själva slutförvaringen vältras dessutom över på oräkneliga generationer av efterkommande. Våra tre partier har därför uppfattningen att kärnkraften successivt ska fasas ut med hänsyn till sysselsättning och välfärd och i den takt kärnkraftselen kan ersättas med el från förnybara källor och energieffektivisering. Företrädarna för Socialdemokraterna, och motsatte sig således förslaget att avskaffa förbudet mot nybyggnation i kärntekniklagen och att avskaffa den s.k. avvecklingslagen. Vi anser att den av regeringen införda möjligheten att uppföra nya reaktorer i utgör ett hinder för utvecklingen av teknik för effektivisering och utbyggnad av förnybara energikällor och att nya reaktorer utgör ett hot mot människors hälsa, mot ekosystemen och mot samhällets stabilitet. Riksdagsbeslutet om att få uppföra nya reaktorer innebär att kan bli fastlåst i ett kärnkraftsberoende . Detta beslut bör därför upphävas, och i stället bör ett förbud mot att bygga nya reaktorer i införas. bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att återkomma med ett lagförslag i linje med detta. Vad gäller frågan om ansvarsreglerna vid en olycka framförde företrädarna för Socialdemokraterna, och i civilutskottet också en gemensam syn i en reservation vid riksdagsbeslutet (bet. 2009/10:CU29). Genom riksdagsbeslutet om regeringens lagförslag säkerställs betalning genom krav på säkerheter upp till detta belopp. Trots att detta innebar en avsevärd höjning i förhållande till den tidigare lagstiftningen kan även en sådan summa visa sig otillräcklig vid ett svårt reaktorhaveri med oöverskådliga konsekvenser. Vi anser, i likhet med vad som anfördes i den nyssnämnda reservationen och som anförs i motion 2010/11:N5 (MP), att inriktningen i politiken måste vara att kärnkraften, liksom andra miljöpåverkande verksamheter, ska bära sina egna kostnader. Den ansvarsbegränsning som finns är en direkt subvention av kärnkraften. Det ansvarsbelopp som staten ställer krav på bör, så långt som möjligt, utgå från de verkliga kostnader som kan orsakas. I ställer staten krav på säkerheter som är dubbelt så höga som i , . Dessutom har man ett ansvarsgenombrott så att hela ägarkoncernen omfattas av det obegränsade ansvaret och därmed alltså kostnader . Det finns därför skäl att närmare studera hur övriga europeiska länder, inte minst , har valt att säkerställa intentionen att kärnkraftsindustrin ska ta ett obegränsat skadeståndsansvar vid kärnkraftsolyckor. Mot bakgrund av det anförda anser vi att frågan om ändringar i ansvarsreglerna vid en olycka bör bli föremål för översyn och att regeringen bör återkomma med förslag i enlighet med vad vi har förordat. I den tredje frågan som tas upp i motionen och som behandlas här, dvs. uppdrag till att ta fram en plan för förnybar energi i , vill vi erinra om att företrädarna för Socialdemokraterna, och i en reservation till anslagsbetänkandet om utgiftsområde 21 Energi (bet. 2010/11:NU3) redovisade sin syn på den allmänna inriktningen av energipolitiken. Denna syftar till att trygga den svenska tillgången till el och annan energi, som energisystemet ställs om till att bli långsiktigt hållbart. För att uppnå en långsiktigt hållbar energiförsörjning i krävs en snabb utbyggnad av den förnybara energiproduktionen tillsammans med kraftfulla satsningar på energieffektivisering. Energin ska således användas så effektivt som möjligt och med liten inverkan på klimat och miljö. gör återkommande prognoser över energi- och elanvändningen i . Enligt de senaste lång- och kortsiktsprognoserna, som kom och som sträcker sig , kommer att ha ett stort och växande överskott av el och så långt prognoserna sträcker sig. Överskottet av el väntas bli 2011 och 2012, för att 2020 uppgå till , motsvarande nästan hälften av den el som levererades av de svenska kärnreaktorerna 2010. Denna nivå på överskottet väntas i stort sett bestå till åtminstone 2030. Genom effektivisering av elanvändningen och en påskyndad takt i utbyggnaden av förnybara energikällor kan överskottet dock bli betydligt större. Vi anser att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att ge i uppdrag att ta fram en strategi för hur energisystem ska kunna bli helt förnybart. Sammanfattningsvis anser vi att ska göra ett tillkännagivande om att det ska införas ett förbud mot att uppföra nya reaktorer i om att det ska göras ändringar i ansvarsreglerna vid en olycka om att ska ges i uppdrag att ta fram en plan för förnybar energi i . Med detta blir yrkandena 57 i motionen helt eller i huvudsak tillgodosedda. Förteckning över behandlade förslag Motion väckt med anledning av händelse av större vikt 2010/11:N5 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de fyra äldsta reaktorerna i ska stoppas för säkerhetsundersökningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta två reaktorer ur drift . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stoppa effekthöjningar i kärnreaktorer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att plutoniumhaltigt bränsle, s.k. MOX, inte ska kunna importeras till eller användas i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett förbud mot att uppföra nya reaktorer i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i ansvarsreglerna vid en olycka. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att ta fram en plan för förnybar energi i . Högre säkerhet i svenska kärnreaktorer har beslutat att bereda bl.a. försvarsutskottet tillfälle att yttra sig över partimotion (MP) 2010/11:NU5 Högre säkerhet i svenska kärnreaktorer, vilken är väckt enligt 3 kap. 13 § riksdagsordningen med anledning av händelse av större vikt. I yttrandet finns en avvikande mening (MP). Mot bakgrund av vad som hänt i i föreslår att det genomförs ett tillfälligt stopp av de fyra äldsta reaktorerna i för omfattande säkerhetsundersökningar (yrkande 1). Vidare föreslår att effekthöjningar i befintliga reaktorer ska avvisas av säkerhetsskäl (yrkande 3). vill att regeringen ska återkomma med förslag till lagstiftning som förhindrar att plutoniumhaltigt bränsle, s.k. MOX (mixed oxide), importeras eller används i (yrkande 4). All verksamhet som på något sätt hanterar kärnämnen och kärnavfall kallas för kärnteknisk verksamhet. Det kan gälla drift av ett kärnkraftverk eller av anläggningar för mellanlagring och slutförvaring av kärnkraftverkens använda kärnbränsle och det kärnavfall som bildas vid driften. Även tillverkning av kärnbränsle är kärnteknisk verksamhet liksom transport av kärnämnen och kärnavfall. Skyddet av de kärntekniska anläggningarna och kontrollen av att kärnämnen enbart används för fredliga syften och inte hamnar i orätta händer är kärntekniska verksamheter som till stor del styrs av internationella åtaganden. Verksamheten vid de kärntekniska anläggningarna regleras, i nu aktuella avseenden, i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet, strålskyddslagen (1988:220) och i . I kärntekniklagen beskrivs kärnteknisk verksamhet och vilka regler som gäller för den som har tillstånd att driva kärnteknisk verksamhet. Regeringen har med stöd av dessa lagar meddelat ytterligare föreskrifter i förordningen (1984:14) om kärnteknisk verksamhet samt i strålskyddsförordningen (1988:293). Ytterligare mer detaljerade föreskrifter när det gäller säkerheten vid de kärntekniska anläggningarna utfärdas av . svarar också för tillsynen och kontrollen av svenska kärntekniska anläggningar. har ett samlat ansvar inom områdena strålskydd och kärnsäkerhet. Myndigheten arbetar pådrivande och förebyggande för att skydda människor och miljö från oönskade effekter av strålning, nu och .