bet · GZ01SoU5 · 2011-11-14 00:00:00 — 2011/12:SoU5 Tandvård för personer med vissa sjukdomar eller funktionsnedsättningar Tandvård för personer med vissa sjukdomar eller funktionsnedsättningar I betänkandet behandlas proposition 2011/12:7 Tandvård för personer med vissa sjukdomar eller funktionsnedsättningar och två följdmotioner. Vidare behandlas tre motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lagar om ändring i tandvårdslagen (1985:125), lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd samt patientsäkerhetslagen (2010:659). En av ändringarna innebär att det införs ett nytt stöd i form av ett särskilt tandvårdsbidrag. Bidraget ska kunna lämnas för tandvård till patienter med sjukdomar eller funktionsnedsättningar som medför risk för försämrad tandhälsa och ska få användas för betalning av ersättningsberättigande förebyggande tandvårdsåtgärder och abonnemangstandvård. En annan ändring innebär att det i tandvårdslagen ska införas en skyldighet för landstingen att se till att tandvård kan erbjudas personer som har stora behov av tandvård på grund av en långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning. Tandvården ska utföras till hälso- och sjukvårdsavgift. Vårdgivarna ska inte längre ha en lagstadgad skyldighet att lämna uppgifter om aktuella priser för de ersättningsberättigande tandvårdsåtgärder som de utför till . Denna lagändring föreslås träda i kraft . Övriga ändringar i lagen om statligt tandvårdsstöd samt i tandvårdslagen föreslås träda i kraft . Ändringarna i patientsäkerhetslagen föreslås träda i kraft men tillämpas för tid fr.o.m. . I betänkandet finns fyra reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ny utredning om ytterligare patientgrupper som bör omfattas 2011/12:So2 av m.fl. (V). Reservation 1 (MP, V) 2011/12:So3 av (MP) yrkande 2. Reservation 2 (S, MP, V) 2011/12:So3 av (MP) yrkande 1. Reservation 3 (MP) Uppsökande verksamhet och nödvändigt tandvårdsbidrag 2011/12:So3 av (MP) yrkande 3. Reservation 4 (MP, V) antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125), 2. lag om ändring i lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd, 3. lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659). Därmed bifaller proposition 2011/12:7 punkt 1 och avslår motionerna 2011/12:So222 av (S), 2011/12:So327 av och (båda M) och 2011/12:So402 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (S), (M), (M), (S), (S), (M), (S), (FP), (S), (MP), (KD), Per Ramhorn (SD), (V), (M), (S) och (C). Ärendet och dess beredning I proposition 2011/12:7 Tandvård för personer med vissa sjukdomar eller funktionsnedsättningar föreslår regeringen att antar de förslag till ändringar i tandvårdslagen (1985:125), lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd och patientsäkerhetslagen (2010:659) som lagts fram i propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Förutom ändringen i patientsäkerhetslagen har lagförslagen granskats av Lagrådet. Med anledning av propositionen har två motioner väckts. I detta sammanhang behandlar utskottet även tre motioner från den allmänna motionstiden . Förslagen i motionerna återges i bilaga 1. Regeringens förslag till lag om ändring i alkohollagen (2010:1622) har behandlats av utskottet i betänkande 2011/12:SoU4 Rättelser i alkohollagen. I propositionen föreslås ändringar i lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd som bl.a. innebär att det införs ett nytt stöd i form av ett särskilt tandvårdsbidrag. Bidraget ska kunna lämnas för tandvård till patienter med sjukdomar eller funktionsnedsättningar som medför risk för försämrad tandhälsa. Det ska få användas för betalning av ersättningsberättigande förebyggande tandvårdsåtgärder och abonnemangstandvård. Patienten eller vårdgivaren kan hos begära förhandsprövning av om patienten har en sådan sjukdom eller funktionsnedsättning som medför risk för försämrad tandhälsa. Det föreslås att inte ska få kräva tillbaka eller räkna av felaktigt utbetalt särskilt tandvårdsbidrag om vårdgivaren haft skälig anledning att anta att patienten varit berättigad till sådant bidrag. Vidare lämnas förslag om att det i tandvårdslagen (1985:125) ska införas en skyldighet för landstingen att se till att tandvård kan erbjudas personer som har stora behov av tandvård på grund av en långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning. Tandvården ska utföras till hälso- och sjukvårdsavgift. Det föreslås också att det i tandvårdslagen ska införas en bestämmelse om att vårdgivare ska lämna uppgifter till om patientens tandhälsa och om utförd tandvård, när det gäller dels nödvändig tandvård, dels tandvård för personer med stora behov av tandvård på grund av en långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning. Samtliga ovan nämnda lagändringar föreslås träda i kraft . Vidare föreslås att vårdgivarna inte längre ska ha en lagstadgad skyldighet att lämna uppgifter om aktuella priser för de ersättningsberättigande tandvårdsåtgärder som de utför till . Denna lagändring föreslås träda i kraft . Slutligen föreslås smärre ändringar i patientsäkerhetslagen (2010:659), som föreslås träda i kraft men tillämpas för tid fr.o.m. . Tandvård för personer med vissa sjukdomar eller funktionsnedsättningar Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till lagar om ändring i tandvårdslagen (1985:125), lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd och patientsäkerhetslagen (2010:659). avslår motioner om att se över vilka ytterligare patientgrupper som bör ha rätt till särskilt tandvårdsstöd, om nationella riktlinjer, om årlig indexuppräkning och om uppsökande verksamhet m.m. Jämför reservationerna 1 (MP, V), 2 (S, MP, V), 3 (MP) och 4 (MP, V). finns ett nytt generellt tandvårdsstöd för vuxna patienter. Stödet, som regleras i lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd, består av två delar. Den första delen är liktydig med det allmänna tandvårdsbidraget som syftar till att stimulera till förebyggande tandvård. Det allmänna tandvårdsbidraget är för personer och för övriga personer som fyllt , och det får användas . Bidraget kan användas som delbetalning vid ett tandvårdsbesök hos valfri tandläkare eller tandhygienist, eller som delbetalning vid s.k. abonnemangstandvård. Regeringen beräknar att kostnaden för det allmänna tandvårdsbidraget kommer att uppgå till . Den andra delen i det generella stödet är ett skydd mot höga kostnader. Grundtanken är att patienten alltid betalar en viss andel av kostnaden, men för dem som drabbas av höga kostnader lämnas en subvention. Fri prissättning gäller för vårdgivarna, men för att beräkna storleken på högkostnadsskyddet används en referensprislista över alla tandvårdsåtgärder, vilken fastställs av . Ersättning lämnas för tandvårdsåtgärder där summan av referenspriserna uppgår till . Om summan överstiger blir den statliga ersättningen för den överskjutande delen . Kostnaden för skyddet mot höga kostnader beräknas enligt regeringen uppgå till . Regeringen föreslår att det inom ramen för det statliga tandvårdsstödet ska införas ett nytt stöd i form av ett särskilt tandvårdsbidrag. Målet med det nya stödet är att uppmuntra till ökad förebyggande tandvård så att allvarliga tandsjukdomar kan undvikas. Bidraget riktar sig till personer med sjukdomar eller funktionsnedsättningar vars tandskadande effekter kan förhindras eller minskas med förebyggande tandvård. Bidraget ska kunna lämnas för förebyggande tandvård till patienter som när tandvårdsåtgärden påbörjas har en sjukdom eller en funktionsnedsättning som medför risk för försämrad tandhälsa. Det krävs vidare att patienten är berättigad till bosättningsbaserade förmåner enligt socialförsäkringsbalken eller till förmåner som följer av förordningen (EG) nr 883/2004. Bidraget föreslås få användas för betalning av ersättningsberättigande förebyggande tandvårdsåtgärder och abonnemangstandvård. De tandvårdsåtgärder som bör kunna betalas med särskilt tandvårdsbidrag är t.ex. undersökningar i form av kariesdiagnostik, riskbedömningar, borttagande av tandsten, hälsofrämjande åtgärder i form av hälsoinformation och rekommendationer om egenvård och sjukdomsförebyggande åtgärder i form av fluorbehandling och kostrådgivning. Varje bidrag får användas , räknat fr.o.m. eller . Bidraget får användas för betalning vid endast ett tillfälle. För att den förebyggande tandvården effektivt ska kunna förhindra ökade framtida tandvårdsbehov bör den enligt regeringen ges relativt ofta, åtminstone . Mot denna bakgrund bör stödet enligt regeringen inledningsvis uppgå till per halvår, eller maximalt . Regeringen framhåller i detta sammanhang att det är angeläget att löpande överväga förändringar av beloppet, i takt med att det allmänna prisläget höjs och referenspriserna inom det statliga tandvårdsstödet ökar, och väga detta mot att så många patienter som möjligt ska få del av stödet. Regeringen föreslår att det i lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd ska anges de övergripande utgångspunkterna för vilka patientgrupper som ska ha rätt till särskilt tandvårdsbidrag. Vidare ska det anges att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om de sjukdomar och funktionsnedsättningar som medför risk för försämrad tandhälsa. För att administrationen av det särskilda tandvårdsbidraget ska vara så enkel som möjligt och för att tydliggöra målgrupperna för stödet, behöver de sjukdomar och funktionsnedsättningar som ska kunna ligga till grund för stödet regleras, enligt regeringen. Detta bör göras i förordningen (2008:193) om statligt tandvårdsstöd. Det ska således inte vara nödvändigt att vårdgivaren i varje enskilt fall gör en bedömning av om den sjukdom eller funktionsnedsättning som en patient har kan innebära en risk för försämrad tandhälsa. Det räcker att göra en bedömning av om patienten lider av någon av de förtecknade sjukdomarna eller funktionsnedsättningarna. Regeringen hänvisar i denna del till departementspromemorian Friskare tänder till rimliga kostnader även för personer med sjukdom och funktionsnedsättning (Ds 2010:42) och instämmer i huvudsak med promemorian om vilka patientgrupper som inledningsvis kan anses berättigade till det nya stödet. Regeringens utgångspunkt är emellertid att grupper som ska få det föreslagna stödet ska kunna variera . I promemorian föreslogs att risk för försämrad tandhälsa ska anses föreligga för patienter som 1. är muntorra på grund av långvarig behandling med läkemedel 2. har genomgått strålbehandling i öron-, näs-, mun- eller halsregionen 3. har syndrom 4. har kronisk obstruktiv lungsjukdom och har ordinerats syrgas eller näringsdryck 5. har cystisk fibros 6. har ulcerös colit 7. har Crohns sjukdom 8. har tarmsvikt 9. har frätskador på tänderna och anorexia nervosa, bulimia nervosa eller gastroesofageal refluxsjukdom 10. har svårinställd diabetes 11. genomgår dialysbehandling 12. är immunosupprimerade på grund av behandling med läkemedel 13. har genomgått en organtransplantation 14. har kronisk destruktiv parodontit 15. har periimplantit. Bedömningen av om en patient är berättigad till särskilt tandvårdsbidrag bör enligt regeringen göras av vårdgivaren utan någon förhandsbedömning av . Regeringen anser att ett sådant förfarande minskar administrationen hos . Förfarandet innebär att det inom tandvården i det stora flertalet fall enbart ska kontrolleras att patienten har föreskrivna intyg som visar att han eller hon tillhör en viss ersättningsberättigad grupp. För att så långt möjligt underlätta bedömningen anser regeringen att det i föreskrifter bör regleras vilka typer av intyg som ska krävas vid de olika ersättningsberättigande diagnoserna. Vid bedömningen av vilken typ av underlag som ska krävas för de olika diagnoserna bör det tas hänsyn till att den administrativa och ekonomiska bördan inte får bli för stor för patienten, tandvården eller hälso- och sjukvården. ska enligt regeringens förslag på ansökan av en patient eller en vårdgivare göra en förhandsprövning av om patienten har en sjukdom eller funktionsnedsättning som medför risk för försämrad tandhälsa. Regeringen understryker att denna möjlighet endast ska behöva utnyttjas vid enstaka tillfällen. På samma sätt som kontrollerna inom det statliga tandvårdsstödet bör kontroll av det särskilda tandvårdsbidraget enligt förslaget inriktas på kontrollinsatser i efterhand baserade på elektronisk databearbetning, slumpmässiga urval och misstankar om missförhållanden. När det gäller uppgiftsskyldighet anser regeringen att starka skäl talar för att myndigheten ska få lämna ut uppgifter om en patients utnyttjande av det särskilda tandvårdsbidraget till vårdgivare på samma sätt som övrig information som behövs för att beräkna patientens kostnad för tandvården, dvs. direkt i it-stödet. Nytt tandvårdsstöd till personer med stora behov av tandvård på grund av långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning Patienter med långvariga sjukdomar eller funktionsnedsättningar har enligt regeringen ofta stora behov av regelbunden och kostsam tandvård. Regeringen bedömer att vissa av dessa sjukdomar och funktionsnedsättningar är så pass allvarliga för tandhälsan att deras negativa effekter inte kan förhindras enbart med förebyggande tandvård. Det handlar enligt regeringen om sjukdomar eller funktionsnedsättningar som t.ex. innebär försämrad oral motorik, kognitiva problem, problem att greppa eller svårigheter att koordinera rörelser och därmed stora svårigheter att klara av den dagliga munhygienen. Andra sjukdomar eller funktionsnedsättningar kan innebära problem att hålla munnen stilla eller gapa och därigenom medföra stora svårigheter att genomgå tandvårdsbehandling. Det är patienter med sådana sjukdomar eller funktionsnedsättningar som regeringen anser bör vara berättigade till ett nytt stöd i form av tandvård till hälso- och sjukvårdsavgift. Regeringen föreslår därför att landstingen ska se till att tandvård kan erbjudas dessa personer. Syftet med det nya stödet är att det inte ska uppstå nämnvärda ekonomiska hinder för dessa patienter att få den tandvård som de har behov av. Stödet måste därför enligt regeringen vara omfattande för att målsättningen ska uppnås. Den tandvård som bör omfattas av stödet bör främst syfta till att hålla munnen infektionsfri. Detta är tandvård i form av undersökningar, riskbedömningar, hälsofrämjande åtgärder, sjukdomsförebyggande åtgärder, sjukdomsbehandlande åtgärder, kirurgiska åtgärder, rotbehandlingar, bettfysiologiska åtgärder och reparativa åtgärder. Regeringen anser att bestämmelserna om avgifter inom den öppna vården enligt hälso- och sjukvårdslagen bör gälla vid tandvård för personer som har stora behov av tandvård på grund av långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning. Tandvård i form av behandlingar med fastsittande protetik bör dock inte ingå i stödet. Gällande bestämmelse om att statligt tandvårdsstöd inte får lämnas för sådan tandvård som utförs till hälso- och sjukvårdsavgift bör enligt regeringen även gälla tandvård för personer med stora behov av tandvård på grund av långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning. Regeringen bedömer att de två nya tandvårdsstöden bör utvärderas efter ikraftträdandet. De särskilda stöden bör tillsammans med övriga stöd för vuxentandvård utvärderas i ett samlat utvärderingsprogram. Regeringen bedömer vidare att uppföljningar bör göras av tandvård till hälso- och sjukvårdsavgift på nationell nivå. bör få i uppdrag att löpande bevaka de patientgrupper som omfattas av de särskilda tandvårdsstöden och uppmärksamma eventuella behov av förändringar med hänsyn till ny kunskap och utveckling. Skyldighet för vårdgivare att lämna uppgifter om aktuella tandvårdspriser Prisjämförelsetjänsten för tandvård flyttar till Sjukvårdsrådgivningens webbplats . Den nya prisjämförelsetjänsten kommer att integreras med övrig tandvårdsinformation och rådgivning på och blir därigenom enligt regeringen mer lättillgänglig för patienterna. Vårdgivarna ska därför inte längre ha en lagstadgad skyldighet att lämna uppgifter till om aktuella priser för de ersättningsberättigande tandvårdsåtgärder som de utför. Regeringen anser att vårdgivarna bör lämna prisuppgifter till den nya prisjämförelsetjänsten på frivillig väg och att företrädare för staten och vårdgivarna på tandvårdsområdet i en gemensam ambitionsförklaring bör redogöra för hur detta ska ske. Rättelse i patientsäkerhetslagen (2010:659) I patientsäkerhetslagen (2010:659), förkortad PSL, finns bestämmelser om återkallelse av legitimation och om indragning och begränsning av behörighet att förskriva vissa läkemedel och teknisk sprit. Lagen trädde i kraft . Av 8 kap. 12 § PSL framgår att om en legitimation har återkallats eller en behörighet att förskriva narkotiska läkemedel, andra särskilda läkemedel, alkoholhaltiga läkemedel eller teknisk sprit har dragits in eller begränsats enligt den lagen1[ Kursiverat i propositionen.] ska, om vissa krav är uppfyllda, en ny legitimation respektive behörighet meddelas efter ansökan. Regeringen konstaterar att paragrafen inte går att tillämpa om en legitimation eller förskrivningsrätt har återkallats eller begränsats med stöd av äldre bestämmelser. Detta har inte varit regeringens avsikt. Eftersom bestämmelsen inte omfattas av någon av övergångsbestämmelserna till PSL bör den enligt regeringen korrigeras på så sätt att den går att tillämpa även när en legitimation eller förskrivningsrätt har återkallats eller begränsats med stöd av bestämmelser som gällde innan PSL trädde i kraft. Ikraftträdande och genomförande m.m. Bestämmelsen om vårdgivarens uppgiftsskyldighet om aktuella priser för de ersättningsberättigande tandvårdsåtgärder som vårdgivaren utför, som finns i 3 kap. 3 § första stycket 2 lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd, föreslås upphöra att gälla . Lagen om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) föreslås träda i kraft , men tillämpas för tid fr.o.m. . Övriga lagförslag föreslås träda i kraft . I detta sammanhang understryker regeringen att det bör genomföras informationsinsatser inför ikraftträdandet av de nya tandvårdsstöden. De nya selektiva tandvårdsstöden kommer enligt regeringen att medföra kostnader för staten och landstingen om totalt ca . Inför ikraftträdandet av de nya stöden kommer informationsinsatser, föreskriftsarbete och justeringar i it-stöd att behöva vidtas. Regeringen bedömer dock att förslagen inte medför några nämnvärda nya kostnader eller ökad regelbörda för de privata vårdgivarna. I motion So2 av m.fl. (V) begärs ett tillkännagivande om att det bör tillsättas en ny utredning med uppdrag att se över vilka ytterligare patientgrupper som bör ha rätt till särskilt tandvårdsstöd. Motionärerna välkomnar regeringens initiativ att göra tandvården mer tillgänglig för vissa personer, men anser att regeringens förslag när det gäller omfattningen av de patientgrupper som kan komma i fråga för det nya stödet är för snävt tilltagen. Motionärerna anser att det då finns risk för att reformen inte uppfyller sitt syfte att skydda dem som på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning har ett förhöjt behov av tandvård. I motion So3 av (MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om en årlig indexuppräkning av tandvårdsbidraget och i yrkande 2 om att bör få i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer för tandvård för de föreslagna patientgrupperna, som inte utesluter att ytterligare patientgrupper än de uppräknade kan komma i fråga för tandvård för särskilda grupper av patienter. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om uppsökande verksamhet och nödvändigt tandvårdsstöd. Motionären anför att med en uppräkning av diagnoser är det uppenbart att de patienter som kan använda reformen bedöms för snävt. Vidare anför motionären att det kommer att uppstå problem för flera patientgrupper om det inte görs några ändringar när det gäller uppsökande verksamhet. Motioner från den allmänna motionstiden I motion So222 av (S) begärs ett tillkännagivande om förbättring av den förebyggande tandvården. Motionären anför bl.a. att den nya tandvårdsreformen har tydliga brister, att tandvårdsbehov som är orsakade av kronisk sjukdom eller funktionshinder inte ska medföra merkostnader samt att stödet till tandvårdsundersökning och annan förebyggande tandvård i den nu gällande tandvårdsreformen är otillräckligt. I motion So402 av (M) begärs ett tillkännagivande om tandvårdsbehandling som ett led i sjukvårdsbehandling. I syfte att erbjuda tandvård som ett led i sjukvårdsbehandling till de personer som har ett sådant behov anser motionären att regeringen bör överväga vilka sjukdomar och tillstånd som ska inkluderas i försäkringen. Regeringen bör också överväga hur försäkringen kan utformas för att erbjuda möjlighet att inkludera de behov av tandvårdsbehandling som kan uppkomma i ett senare skede i livet till följd av tidigare genomförd behandling inom ramen för lagen om tandvårdsbehandling. I motion So327 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om en översyn av administrationen av det statliga tandvårdsstödet. Motionärerna framhåller att ett av målen med det nya statliga tandvårdsstödet har varit att förenkla vårdgivarens administration men att många tandläkare har problem med datorkommunikation och -funktion och att administrationen ibland har varit betungande och tagit tid från det direkta patientarbetet. Ytterligare information om skyldigheten för vårdgivare att lämna uppgifter om aktuella tandvårdspriser När det gäller regeringens förslag om att ta bort skyldigheten för vårdgivare att lämna uppgifter om aktuella tandvårdspriser till har följande upplysningar erhållits från . har fram tills nu drivit en prisjämförelsetjänst för tandvård. Uppgiftsskyldigheten innebär att det finns listor med s.k. typpriser för publicering i prisportalen. Härutöver rapporterar varje vårdgivare, som underlag för eventuell tandvårdsersättning från , aktuellt pris för enskilda åtgärder som utförts på en patient. Denna skyldighet för vårdgivaren kommer att kvarstå. har lagt ned sin prisportal, och en ny kommer att lanseras på Sjukvårdsrådgivningen , ett projekt som drivs av Inera AB.2[ är en av flera utförare som samverkar kring genomförandet av Nationell e-hälsa strategin för tillgänglig och säker information inom vård och omsorg. Målet är att stödja och effektivisera vården, stärka patientens ställning samt skapa god tillgänglighet till vården. ägs av alla landsting och regioner. Bolaget får uppdrag från i samverkan (CeHis) vid Kommuner och Landsting. ] Den nya prisjämförelsetjänsten förväntas bli mer lättillgänglig för patienterna och dessutom innebära en möjlighet för vårdgivarna att marknadsföra sig. Tjänsten bedöms dessutom vara mer användarvänlig än den som utvecklade. Av dessa skäl ska vårdgivaren inte längre skicka sina prislistor till . gör bedömningen att det inte är möjligt att ålägga vårdgivaren en skyldighet att i stället lämna uppgifter till ett privat bolag, vilket är. Den skyldighet som finns i lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd för vårdgivaren att lämna uppgifter till kan därför inte finnas kvar. Bestämmelsen har inte efterlevts i särskilt hög grad och om en ny uppgiftsskyldighet för framtiden skulle ses som nödvändig måste man även överväga effektiva sanktioner för att inte lagen ska upplevas som "tandlös". Tandvårdsreformen som genomfördes har enligt utskottet medfört att tandvården blivit mer tillgänglig för stora delar av befolkningen. Mot denna bakgrund ser utskottet positivt på och välkomnar att regeringen nu tagit det s.k. tredje steget i tandvårdsreformen. Genom detta förstärks tillgängligheten till tandvård för personer med vissa sjukdomar och funktionsnedsättningar ytterligare. Utskottet delar regeringens bedömning att de övergripande utgångspunkterna för vilka patientgrupper som ska ha rätt till särskilt tandvårdsbidrag ska regleras i lag.