bet · GY01FiU28 · 2011-02-28 00:00:00 — 2010/11:FiU28 Statlig förvaltning I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden från allmänna motionstiden som rör statlig förvaltningspolitik. Motionerna tar upp följande frågor: myndighetsutveckling och styrning av myndigheterna; utveckling av e-förvaltningen; externa revisorer i skattefinansierade välfärdsföretag; skärpta betalningsrutiner hos myndigheter; vidareutnyttjande av offentlig information; jämställdhetsintegrerad budget; rökfria arbetsplatser i staten; policyer för miljöanpassat resande; minskad köttkonsumtion och djuretiska policyer. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbeten på området. I betänkandet finns 4 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Myndighetsutveckling och ekonomisk styrning av myndigheterna 2010/11:K390 av m.fl. (S, MP, V) yrkande 3. Reservation 1 (S, MP, V) 2010/11:Fi240 av (M), 2010/11:Fi242 av (M), 2010/11:Fi248 av (S) och 2010/11:Fi249 av (S). Externa revisorer i skattefinansierade välfärdsföretag 2010/11:Fi225 av (M). 2010/11:Fi244 av (S). Reservation 2 (S, V) Vidareutnyttjande av offentlig information 2010/11:Fi238 av (M) yrkandena 13. 2010/11:Fi268 av (S). 2010/11:So283 av m.fl. (MP) yrkande 12. Reservation 3 (MP) Policy för miljöanpassat resande 2010/11:Fi251 av och (båda S) och 2010/11:T504 av m.fl. (MP) yrkande 26. Minskad köttkonsumtion och djuretiska policyer 2010/11:MJ356 av m.fl. (MP) yrkandena 36 och 37. Reservation 4 (MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (MP), (KD), (SD), (V) och (M). I detta betänkande behandlas 16 motionsyrkanden från allmänna motionstiden som rör området statlig förvaltningspolitik. Myndighetsutveckling och ekonomisk styrning av myndigheterna Utskottets förslag i korthet avslår en motion om effektivisering av statsförvaltningen mot bakgrund av regeringens pågående arbete med att utveckla en tydligare och mer ändamålsenlig myndighetsorganisation. Jämför reservation 1 (S, MP, V). I motion K390 yrkande 3 av Socialdemokraterna, och framhåller motionärerna att den statliga myndighetsförvaltningen bör effektiviseras i syfte att få ut så mycket som möjligt av varje investerad skattekrona. Myndighetsstrukturen inom staten behöver effektiviseras. Ett antal myndigheter bör slås samman. Det gäller polisens 21 länsmyndigheter, () och (), () och , och , och samt och landsarkiven. Vissa myndigheter behöver inte finnas kvar som självständiga myndigheter då deras uppdrag kan övertas av andra. stöd till trossamfunden (SST), för europapolitiska studier (Sieps), för arbetstagares uppfinningar och . De statliga myndigheterna har kompetent och välutbildad personal. Deras kvalifikationer och erfarenhet måste tas till vara bättre, anser motionärerna. Den ekonomiska styrningen av myndigheterna bör förbättras genom exempelvis ökade incitament för myndigheterna att välja billigare lokaler, ökad administrativ samordning mellan myndigheter och utveckling av administrativa nyckeltal för den statliga förvaltningen. Motionärerna vill också att staten ska tillsätta en utredning som sammanställer erfarenheter av att gå över till öppna standarder och fri programvara för statliga myndigheter. Motionärerna är också beredda att dra in anslagssparandet bland statliga myndigheter för att frigöra resurser till jobbskapande investeringar. Varje enskilt anslagssparande bör dock prövas noggrant, anser motionärerna. Utskottet håller med motionärerna om vikten av en effektiv statsförvaltning. Som framgår av budgetpropositionen har regeringen genomfört och inlett en rad organisationsförändringar för att effektivisera förvaltningen. Utskottet kan konstatera att antalet myndigheter genom regeringens reformer har minskat med 20 stycken. Den statliga förvaltningen består enligt myndighetsregister av ca 370 myndigheter. Totalt har antalet myndigheter minskat , dvs. med 77 stycken och antalet årsarbetskrafter , 20072010. behandlade under förra proposition 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (se bet. 2009/10:FiU38). Utskottet tillstyrkte propositionen där det bl.a. framhålls att arbetet med att utveckla en tydligare och mer ändamålsenlig myndighetsorganisation kommer att drivas vidare. Regeringen håller en fortsatt hög takt i arbetet med strukturförändringar och omprövningar av det statliga åtagandet inom olika verksamhetsområden. Förändringsarbetet ställer krav på löpande uppföljning och systematisk utvärdering för att säkerställa att avsedda resultat uppnås, och ökad vikt måste därför läggas vid sådana insatser. För att öka effektiviteten och minska administrationskostnaderna i statsförvaltningen bör myndigheterna pröva om den administrativa stödverksamheten ska utföras i samverkan eller i annan regi. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen anger att de åtgärder som redovisades i förvaltningspropositionen nu genomförs successivt. Exempelvis beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att förbereda bildandet av ett myndighetsgemensamt servicecenter (dir. 2010:117). Utredaren ska bedriva arbetet så att verksamheten ska kunna inledas . Beträffande vad motionärerna anför om att det borde tillsättas en utredning som sammanställer erfarenheter av att gå över till öppna standarder och fri programvara för statliga myndigheter vill utskottet framhålla att E-delegationen enligt sitt direktiv har i uppdrag att följa upp myndigheternas samlade arbete med e-förvaltning. Främjandet av öppna standarder och öppen källkod utgör en del av E-delegationens uppgifter enligt direktivet. Den första årliga uppföljningen publiceras . Motionärerna vill frigöra resurser till jobbskapande investeringar genom att dra in myndigheternas anslagssparande. Här vill utskottet påpeka att anslagssparandet ett visst år inte belastar statsfinanserna, dvs. de räknas bort från statsbudgetens utgifter . Att som motionärerna föreslår ta anslagssparande i anspråk för t.ex. jobbskapande åtgärder innebär således ökade utgifter för staten och därmed ett sämre budgetsaldo. Vidare vill utskottet påminna om att systemet med anslagssparande och anslagskrediter på ramanslag syftar till att myndigheterna ska utnyttja sina anslagsmedel på ett ansvarsfullt, långsiktigt och effektivt sätt. Detta framhöll utskottet bl.a. i betänkande 2004/05:FiU1. Omfattande begränsningar i möjligheterna att använda sparade medel riskerar att åter göra det rationellt för myndigheterna att göra av med pengarna . Mot denna bakgrund avstyrks den här aktuella motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om e-förvaltning mot bakgrund av bl.a. E-delegationens pågående arbete på området. (M) framhåller i motion Fi240 vikten av bättre e-samverkan mellan kommuner, landsting och myndigheter. I längden är det både kostsamt och ineffektivt när kommuner, landsting och myndigheter använder sig av olika IT-system, anser motionären. Effektivitet och användbarhet måste sättas i centrum. Motionären anser att det bör göras en översyn om hur en bättre samverkan mellan aktörer i det offentliga kan uppmuntras på e-förvaltningsområdet och vilka incitament staten kan ge för att uppmuntra till mer standardiserade IT-system och e-tjänster. I motion Fi242 av (M) framhålls att nästa generations Internetprotokoll, IPv6, avsevärt förbättrar möjligheterna för en effektiv e-administration hos myndigheterna som kommer medborgarna till godo. Det offentliga med i spetsen bör därför övergå till IPv6 , anser motionären. I motion Fi248 av (S) framhålls vikten av att utveckla möjligheterna att skynda på e-samhället. Medborgare och företag ställer allt högre krav på elektronisk kommunikation med kommuner, landsting och regioner. Fler och bättre e-tjänster ska erbjudas för att förenkla vardagen och förbättra verksamheters kvalitet, effektivitet och transparens. saknar kommunerna resurser för att kunna delta i utvecklingen mot ett e-samhälle. Motionären framhåller att exempelvis E-delegationens finansieringsförslag visserligen är intressanta men enligt Kommuner och Landsting (SKL) otillräckliga för att ge kommunerna rätt förutsättningar. (S) framhåller i motion Fi249 behovet av att utveckla användandet av öppna källkoder och fri programvara i den offentliga förvaltningen. Öppna program och öppen standard är viktiga inslag för att effektivisera den offentliga förvaltningen, dels genom en bättre resursanvändning, dels genom att det tas fram fler och bättre anpassade program. ökar förutsättningarna för nya små företag att etablera sig. Motionären påpekar att , och börjat använda program med öppen källkod i statliga myndigheter. möjligheter inom detta område är stort och behöver utvecklas och skyndas på ytterligare, anser motionären. Beträffande motionsförslag om att främja utvecklingen av e-förvaltningen vill utskottet påminna om E-delegationens arbete på detta område. E-delegationen, som inrättades , har i uppdrag att koordinera myndigheternas arbete med e-förvaltning på myndighetsövergripande nivå och föreslå hur utvecklingen av e-förvaltning på förvaltningsgemensam nivå bör bedrivas. E-delegationen lämnade i sitt första betänkande Strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning (SOU 2009:86) bl.a. förslag om hur styrning och finansiering av utvecklingsarbetet kan förbättras. I sitt andra betänkande Så enkelt som möjligt för så många som möjligt (SOU 2010:20) presenterar delegationen ett antal strategiska utvecklingsprojekt som delegationen anser bör drivas vidare i syfte att förenkla vardagen för privatpersoner och företag. Vidare vill utskottet framhålla att avancerat i flera internationella mätningar över effektivitet inom e-förvaltning. En genomgång av olika mätningar redovisades i budgetpropositionen . Exempelvis visar en OECD-undersökning att klarar sig bäst tillsammans med vid en jämförelse med andra länder avseende förvaltningens beredskap, tillgänglighet och användning av offentliga e-tjänster (, Government at a Glance 2009). indikatorer pekar dock på att det finns behov av att öka ansträngningarna när det gäller företagens användning av offentliga e-tjänster Utskottet anser också att det är glädjande att driver på utvecklingen av framtidens e-förvaltning i . Under det svenska ordförandeskapet i EU antogs en deklaration om e-förvaltning med gemensamma prioriteringar och mål. Enligt deklarationen ska den offentliga förvaltningen öppnas så att offentlig information och offentliga tjänster kan återanvändas av olika aktörer. En annan viktig prioritering är att öka rörligheten på den inre marknaden genom att utveckla e-tjänster som kan underlätta studier, arbete och boende i andra medlemsländer än i hemlandet. Deklarationen behandlar även frågan om hur IT ska användas för att skapa en effektiv offentlig förvaltning i . Deklarationen har legat till grund för en ny handlingsplan inom EU för 20112015. Denna handslingsplan presenterades i form av ett meddelande från kommissionen (KOM (2010) 743). När det gäller främjandet av fri programvara och öppna standarder så pågår flera initiativ på detta område inom ramen för myndigheternas arbete med e-förvaltning. E-delegationen har exempelvis tagit fram ett första utkast till vägledning för automatiserad samverkan. Av denna vägledning framgår bl.a. att tjänster i så stor utsträckning som möjligt ska utvecklas med stöd i öppna standarder för att säkerställa återanvändning och informationsutbyte. Beträffande motionen om övergång till ny version av (som används för överföring av information över Internet) kan utskottet konstatera att regeringen tagit initiativ på detta område. () har fått i uppdrag att beskriva hur IPv6 kan införas på myndigheter och andra offentliga organisationer med avseende på tillgänglighet, säkerhet och ekonomi. har E-delegationen tagit fram en övergripande vägledning för myndigheternas införande av IPv6. Mot denna bakgrund avstyrks samtliga här aktuella motioner. Externa revisorer i skattefinansierade välfärdsföretag Utskottets förslag i korthet avslår en motion om externt revisorssystem i skattefinansierade välfärdsföretag med hänvisning till kontrollmöjligheterna enligt kommunallagen. (M) anför i motion Fi225 att det bör göras en översyn av möjligheten att införa ett externt revisorssystem för skattefinansierade välfärdsföretag. Det har förekommit flera fall av missförhållanden gällande exempelvis privata förskolors ekonomi. Det är av största vikt att skattepengar används korrekt, inte minst när det handlar om kärnverksamheter som skola, vård och barnomsorg. Kommunerna och landstingen bör därför kunna, utöver företagens egna revisorer, utse en extern revisor för att få en större insyn i verksamheten och undvika ekonomiska missförhållanden. Detta bör i första hand gälla de större företagen eller koncernerna, och denna revision skulle företagen själva få bekosta genom exempelvis en årlig avgift, anser motionären. Utskottet instämmer i det motionären anför om vikten av att skattepengar används korrekt. Utskottet anser dock att det finns goda möjligheter till insyn och kontroll av verksamheter. Exempelvis har de kommunala nämnderna enligt 6 kap. 7 § kommunallagen (1991:900) det direkta ansvaret för att verksamhet som lagts ut på entreprenad kontrolleras och följs upp. En sådan kontroll och uppföljning kan exempelvis ske genom att det i entreprenadavtalet anges att entreprenören ska ge in vissa handlingar till kommunen eller . Enligt kommunallagen gäller vidare enligt 3 kap. 19 § att om en kommun eller ett landsting sluter ett entreprenadavtal med ett privat bolag ska beaktas intresset av att genom avtalet tillförsäkras information som gör det möjligt för allmänheten att få insyn i hur angelägenheten utförs. Med detta avstyrker utskottet den aktuella motionen. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om skärpta betalningsrutiner med hänvisning till EU-direktiv om bekämpande av sena betalningar samt till genomförandet av elektronisk fakturahantering. Jämför reservation 2 (S, V). I motion Fi244 av (S) anför motionären att det är oacceptabelt att stat, landsting och kommuner använder de små företagen som kassakistor genom att inte betala fakturor . Samhället måste i stället bli ett föredöme vad gäller betalning av fakturor. En skärpning av betalningsrutinerna är nödvändig på alla nivåer i samhället och en översyn av betalningsreglerna också i näringslivet bör ske. Utskottet anser i likhet med motionären att de offentliga aktörerna rimligen bör vara föredömen också på detta område. Efter uppgifter i medierna om att en betydande del av statliga och kommunala verksamheter hade betalningsanmärkningar riktade mot sig skickade dåvarande finansmarknadsminister ett brev till samtliga generaldirektörer och myndighetschefer med uppmaningen att betala fakturorna . Rent rättsligt gäller att det vid sena betalningar utgår dröjsmålsränta enligt räntelagen eller enligt avtal. Har borgenären vidtagit inkassoåtgärder (inkassokrav eller upprättande av avbetalningsplan), kan han eller hon få ersättning för dessa enligt inkassolagen. Har borgenären vidtagit rättsliga åtgärder (ansökt om betalningsföreläggande eller stämning), har han rätt till kostnadsersättning också för detta. Samma regler gäller vid sena betalningar från det allmänna till företag. har antagit ett förslag till omarbetning av direktivet om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner (KOM(2009) 126 slutlig). Förslaget syftar till att få företag och det allmänna att betala sina fakturor snabbare. Förslaget kan få vissa konsekvenser för svensk lagstiftning på området. Slutligen vill utskottet framhålla att det faktum att elektronisk fakturahantering nu är fullt ut genomförd i statlig förvaltning torde förbättra förutsättningarna för att fakturor betalas . Mot den bakgrunden avstyrks motionen. Vidareutnyttjande av offentlig information Utskottets förslag i korthet avslår en motion om vidareutnyttjande av offentlig information med hänvisning till genomförda och pågående uppföljningar av gällande regelverk. I motion Fi238 av (M) behandlas frågor om vidareutnyttjande av offentlig information. Regeringen bör enligt motionären göra en översyn av vilka villkor som faktiskt används av myndigheterna när de lämnar ut information för vidareutnyttjande. Detta för att säkerställa att det inte finns villkor som är i strid med lagen eller lagens intentioner. Vidare anser motionären att regeringen bör överväga att göra en granskning av de större informationsmyndigheternas informationsförsäljning i syfte att undersöka om försäljningen omfattas av lagen om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen eller inte. Motionären anser också att regeringen bör överväga ett förtydligande av de registerförfattningar och lagar som gäller för områden där vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen kan antas vara efterfrågat eller av annat skäl intressant (t.ex. öppenhet och insyn). framgår inte vidareförädlarens roll i författningarna, med den effekten att myndigheten själv tar på sig ett alltför stort ansvar för försäljning och distribution av offentliga data, anser motionären. PSI-direktivet syftar till att skapa förutsättningar för en europeisk informationsmarknad. Direktivet innehåller en uppsättning minimiregler för vidareutnyttjande av handlingar som finns hos offentliga myndigheter. Reglerna ska säkerställa rättvisa, proportionella och icke-diskriminerande villkor för vidareutnyttjande av handlingar. I den förvaltningspolitiska propositionen (2009/10:175) föreslogs en lag om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen som genomför PSI-direktivet. Propositionen och lagen behandlades av finansutskottet i betänkande 2009/10: FiU38 Lagen, som trädde i kraft , syftar till att främja utvecklingen av en informationsmarknad. Av lagen framgår bl.a. att en myndighet inte får bevilja någon en exklusiv rätt att vidareutnyttja handlingar, utom när det är nödvändigt för att tillhandahålla en tjänst av allmänt intresse. Utskottet har noterat att Statskontoret kartlagt i vilken utsträckning statliga och kommunala myndigheter beviljat sådana exklusiva rätter som avses i PSI-direktivet. I uppdraget ingick även att mer allmänt redovisa förhållanden som har betydelse för genomförandet av PSI-direktivet i . (Statskontoret 2010:21: Kartläggning av exklusiva rätter.) Kartläggningen visar att det finns oklarheter kring hur begreppet exklusiv rätt ska definieras. Statskontoret föreslår att E-delegationen bör ha ansvar för arbetet att tydliggöra begreppet exklusiv rätt och beskriva hur det förhåller sig till andra former av vidareutnyttjande av handlingar. Delegationen bör enligt Statskontoret samverka med i detta arbete. Statskontoret anser även att E-delegationen bör ha en samordnande roll i arbetet att leda ytterligare informationsinsatser kring PSI-direktivet och den nya lagen om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen. Vidare kan utskottet konstatera att E-delegationen har i uppdrag (dir. 2010:32) att främja och samordna myndigheternas arbete med att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av information från den offentliga förvaltningen. E-delegationen ska också enligt direktivet följa upp sitt arbete, och den första uppföljningen publiceras . Utskottet avstyrker mot denna bakgrund den aktuella motionen. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om jämställdhetsintegrerad budget med hänvisning till pågående arbete på området. (S) framför i motion Fi268 att initiativ bör tas i syfte att utveckla statsbudgeten till att bli helt jämställdhetsintegrerad. I FN:s kvinnopolitiska handlingsprogram togs beslut om att alla budgetar ska vara jämställdhetsintegrerade. Motionären vill understryka vikten av en medveten analys som tydliggör hur resursfördelningen av statsbudgeten kommer kvinnors och män till del och hur resursfördelningen möter kvinnor och mäns behov och preferenser. har ett systematiskt arbete bedrivits för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i verksamheten. Arbetet har bl.a. resulterat i fler och tydligare jämställdhetsmål och uppdrag i myndigheternas regleringsbrev. Detta har i sin tur skapat behov av information, utbildning och stöd när det gäller jämställdhetsintegrering inom myndigheterna. Ett viktigt exempel på arbetet med att följa utvecklingen är enligt utskottet den uppföljning av ekonomisk jämställdhet som redovisas i budgetpropositionen. (Se budgetpropositionen , volym 1, bilaga 3 Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män.) Regeringen har också uppdragit åt (Nationella sekretariatet för genusforskning) att ge stöd till statliga myndigheters arbete med jämställdhetsintegrering (IJ2008/1467/JÄM). Uppdraget omfattar bl.a. att vidareutveckla metoder för jämställdhetsintegrering, skapa ett forum för erfarenhetsutbyte om jämställdhetsintegrering, informera om jämställdhetsintegrering, och skapa förutsättningar för ett långsiktigt stöd för jämställdhetsintegrering. Programmets slutrapport publicerades . JÄMI har bl.a. tagit fram kunskapsunderlag om jämställdhetspolitikens genomslag i statsbudgeten. En underlagsrapport av professor vid visar att det är högst komplicerat att ta reda på i vilken mån jämställdhetspolitiken fått genomslag i statsbudgeten och att det finns ett stort behov av utökad utvärdering och forskning inom området. Mot bakgrund av pågående arbete på området avstyrks motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motion om rökfria arbetsplatser bl.a. med hänvisning till principen om den delegerade arbetsgivarpolitiken. Jämför reservation 3 (MP). framför i motion So283 yrkande 12 att regeringen i regleringsbrev och ägardirektiv bör ställa krav på att det ska vara rökfria arbetsplatser inom statliga myndigheter, verk och företag. En sådan policy skulle påverka de anställdas hälsa positivt och minska sjukskrivning och förtidspension. Den skulle också öka medvetenheten om rökningens alla negativa effekter och därmed påverka den allmänna opinion som styr takten i det förebyggande arbetet. Enligt utskottet bör statens myndigheter och bolag vara föredömen och ligga i framkant när det gäller frågor som rör hållbar utveckling och socialt ansvar. vilar ansvaret för dessa frågor på respektive myndighet och bolag. Det ligger därför på respektive bolag och myndighet att besluta om hur de avser att verka för en rökfri arbetstid. Av 8 § tobakslagen (1993:581) följer att arbetsgivaren svarar för att en arbetstagare inte mot sin vilja utsätts för tobaksrök i den arbetslokal eller det liknande utrymme där arbetstagaren är verksam. gav regeringen i uppdrag att genomföra särskilda åtgärder inom det nationella tobaksförebyggande arbetet under 20082010 för att bidra till att nå de nationella delmålen inom tobaksområdet (dnr S2008/4702/FH). Vidare kan nämnas att EU antagit en rådsrekommendation om rökfria miljöer under ledning av det svenska ordförandeskapet. Rekommendationen uppmanar medlemsstaterna att till 2012 vidta åtgärder för att bl.a. skydda medborgarna från tobaksrök på arbetsplatser inomhus och i offentliga inomhusmiljöer. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund den aktuella motionen. Policy för miljöanpassat resande Utskottets förslag i korthet avslår motioner om resepolicyer för miljöanpassat resande mot bakgrund av redan genomfört och pågående arbete på området. I motion T504 yrkande 26 framförs att det bör ställas krav på en resepolicy som gynnar klimatsmart resande för samtliga statliga myndigheter och statsägda bolag. Vidare anser motionärerna att arbetsplatser i offentlig sektor kan främja nyttjandet av kollektivtrafik på olika sätt. Detta kan exempelvis ske genom att begränsa utbudet av bilparkeringsplatser och öka utbudet av cykelparkeringsplatser samt genom bidrag till kollektivtrafikkort. I motion Fi251 av och (båda S) efterfrågas ett mer miljöanpassat resande i offentlig sektor. Tjänstemän och politiker i stat, kommuner och landsting bör i större utsträckning välja mer miljövänliga alternativ för sina tjänsteresor.