bet · GZ01FiU1 · 2011-11-15 00:00:00 — Vi vill därför trappa ned jobbskatteavdraget så att det är helt borta vid miljoninkomster. Nedtrappningen sker vid inkomster . Personer med en månadslön som understiger behåller samtliga fyra steg i jobbskatteavdraget och berörs således inte av vårt förslag. vill minska klyftan i beskattningen av pension och arbetsinkomster. Vi föreslår därför en höjning av grundavdraget för pensionärer . Beskattningen av bilförmån anpassas till vårt förslag om en snålbilstrappa. Vi föreslår att förmånsbeskattningen ändras på så sätt att den som väljer en bil med låga koldioxidutsläpp premieras. De nuvarande reglerna ska dock fasas ut på ett sådant sätt att det inte drabbar dem som redan köpt en bil under det nuvarande regelverket. En komponent som styr mot förnybara bränslen, likt dagens nedsättning för gas- och elbilar, kommer att finnas kvar i vårt system. För att underlätta för dem som redan har en bensinbil vill vi också införa en konverteringspremie för byte från bensin till etanol-, biogas- eller hybriddrift, inom en budgetram på . Premien bör vara ca för byte från bensin till etanol och ca för byte till biogas- och hybriddrift. föreslår ett utvidgat och energismart ROT-avdrag. Avdraget omfattar ägare av både flerfamiljshus och småhus och inriktas på energieffektiviseringsåtgärder. Förslaget innebär följande. Av de och person som ROT-avdraget utgörs av får max avse den tidigare definitionen av ROT-insatser. Om insatserna i stället är energibesparande kan hela beloppet på användas. Då omfattar avdraget dessutom halva kostnaden för byggnadsmaterialet. Även ROT-avdraget för ägare av flerfamiljshus kopplas till energieffektiviseringsåtgärder och utgörs av en skattereduktion för halva arbets- och materialkostnaden med högst per lägenhet. Vi satsar mer än regeringen. Avsikten är att stimulansen för energieffektiviseringen ska bli lika stor oavsett vem som äger fastigheten. Bristen på studentbostäder och höga kostnader för den som fått en sådan bostad är allvarliga problem för tusentals studenter. I syfte att sänka hyran för denna grupp föreslår vi att det, i stället för dagens beskattning per rum, införs en fastighetsavgift för studentboende som fördelas som avgift per korridor. Därmed uppnås också neutralitet i skattetrycket vid en jämförelse med hyreslägenhet. För att genomföra denna reform avsätter vi för nästa budgetår och lika mycket för de efterföljande två åren. Förslaget om skattereduktion för gåvor avvisas. Det är olyckligt utformat eftersom avdragsrätten är begränsad till de organisationer som bedriver hjälpverksamhet och därmed inte gäller andra organisationer, såsom idrottsföreningar och rättighets- eller miljöorganisationer. Följden kan också bli att föreningsstödet dras ned . vill gynna tjänstesektorn att göra det billigare att reparera sin cykel eller gå på restaurang. Det är en mer klimatsmart del av ekonomin än köp-och-släng-konsumtion. Med det begränsade reformutrymme som står till buds och det ekonomiska läge som råder i världen väljer vi att prioritera investeringar som ger mest jobb och framtidstro. Vi vill därför vänta med sänkt restaurangmoms. Det samhällsekonomiskt mest effektiva styrmedlet i klimatpolitiken är koldioxidskatt. Vi anser att skatten bör användas mer aktivt för att minska utsläppen av koldioxid och därmed skapa möjligheter för att ta klimatansvar, att nå klimatmålen och att begränsa den globala uppvärmningen. För att hålla uppe omvandlingstrycket i samhället, och ge tydliga signaler om att en fortsatt klimatomställning är prioriterad, föreslår vi att koldioxidskatten höjs med 2012. Det motsvarar på bensinpriset. Vi vill också räkna upp koldioxidskatten med BNP-utvecklingen för att styreffekten inte ska minska. är undantagen från koldioxidskatt trots att torven är ett fossilt bränsle. Vi föreslår att undantaget från koldioxidskatt slopas så att torv beskattas på samma vis som andra fossila bränslen. Kraftbolagen har gjort stora vinster genom att sälja el med låga kostnader från svensk vattenkraft till ett pris som vida överstiger produktionskostnaderna. Elkraftsproducenternas stora vinster blir ännu större tack vare att handeln med utsläppsrätter pressar upp priset på el som de inte behöver betala för några utsläppsrätter. Vi föreslår därför att effektskatten på kärnkraftverk höjs motsvarande netto . Vi föreslår också att fastighetsskatten på vattenkraftverk höjs motsvarande netto . Flygresandet står för av svenskarnas totala klimatpåverkande utsläpp. införlivas flyget i handeln med utsläppsrätter. Som systemet är utformat kommer det att få en högst marginell påverkan på flygets klimatpåverkan och totala kostnader. bör därför verka för att flyget ges en särskild utsläppsbubbla, vid sidan av industrin, inom ramen för EU:s handel med utsläppsrätter. I väntan på en sådan lösning föreslår vi en flygskatt som ska kompensera för den del av flygets klimatpåverkan som inte täcks av utsläppshandeln. Avgiften baseras på att flyget ska betala sin klimatpåverkan på samma villkor som biltrafiken, och avgiften blir ca per enkel resa inom och samt per enkel resa utanför . För att stimulera till utbyte av stora kyl- och frysanläggningar och luftkonditioneringsanläggningars köldmedium och på så sätt få bort de fluorerade gaserna föreslår vi att en skatt införs på fluorerade växthusgaser. Skattesatsen bör sättas på samma nivå som koldioxidskatten för den del av industrin som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. anser att skatten på handelsgödsel bör återinföras på samma nivå som den var innan regeringen avskaffade den. Skatten behövs för att minska utsläppen av näringsämnen och miljögifter från jordbruket. Medlen ska återföras till näringen i form av ersättning för miljöåtgärder. För att bryta utvecklingen med hög användning av bekämpningsmedel i jordbruket vill vi dubblera skatten på bekämpningsmedel. På så sätt får näringen betala kostnaden för sin miljöpåverkan, och övergången till ekologiskt lantbruk stimuleras. Att återvinna och återanvända av material är mycket mer energibesparande än att elda upp det. Vi vill därför återinföra skatten på förbränning av avfall för att stimulera källsortering och materialåtervinning. Den tidigare skattemodellen bör användas i avvaktan på en utredning om en ny avfallspolitik. vill införa en kilometerskatt för lastbilar på i genomsnitt /km för att betala för de miljökostnader som lastbilstrafiken orsakar och som inte täcks in av koldioxidskatten. Skatten minskar konkurrenssnedvridningen mellan transporter på järnväg och väg. Skatten ska differentieras på ett sätt som gör att den är lägre i områden där möjligheter till båt- eller järnvägstransporter saknas. anser att det nu är dags att ersätta miljöbilssystemet med ett system som kan skynda på omställningen av den svenska bilparken. Den nuvarande fordonsskattebefrielsen bör fasas ut. Vårt förslag innebär att bilar som släpper ut lite fossil koldioxid får en bonus som bekostas av bilar som släpper ut mycket koldioxid. Enligt vår modell graderas bilar enligt en skala beroende på energiåtgång och bränsle. skärps kraven för att ge incitament för teknikutveckling. Vi kallar detta system snålbilstrappan. En komponent som styr mot förnybara bränslen kan också behövas. Systemet utformas så att det är statsfinansiellt neutralt. Vindkraftskooperativens utveckling har hejdats av de skattekonsekvenser i form av uttagsbeskattning som medlemmarnas uttag av el till underpris för med sig. Problemet med uttagsskatten för vindkraftskooperativen måste få en snar lösning så att den andelsägda vindkraften åter kan ta en aktiv del i den fortsatta vindkraftsutbyggnaden. Vi satsar för nästa budgetår på en slopad uttagsbeskattning. Med det anförda föreslår vi att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med förslag. Vi tillstyrker motionerna Fi241 (MP) yrkandena 3, 18 och 2123 och T472 (MP) yrkande 13. Vi står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi241 (MP). Skattefrågor i budgetpropositionen (SD) (SD) anför: analys är att en varaktigt hög sysselsättning bäst skapas genom att den svenska globala konkurrenskraften stärks. Detta uppnås genom en hög generell nivå av arbetsmarknadsmatchat humankapital, en reglerad invandring, ett gott småföretagarklimat, stabila statsfinanser, ett utbyggt trygghetssystem, en kraftig utbildningssatsning, ordentliga investeringar i infrastruktur och en riktad, långsiktig och väl avvägd arbetsmarknadspolitik. Vi välkomnar breda satsningar på arbetsmarknad och utbildning snarare än fortsatta skattesänkningar för dem som redan fått det år . Vår politik präglas av grundtanken att ett rättvist skattesystem är en förutsättning för välfärdsstatens fortsatta existens. I detta mycket kritiska läge för svensk ekonomi, med nedskrivna tillväxtprognoser, bör varje skattekrona hanteras mycket varsamt. ställer sig bakom grundprincipen att det ska vara lönande att arbeta och därför vill vi också bevara samtliga fyra steg i jobbskatteavdraget. välkomnar regeringens beslut att skjuta upp det femte jobbskatteavdraget med hänvisning till det ekonomiska läge som råder. Till skillnad från regeringen ser vi ingen motsättning mellan principen att det ska vara lönsamt att arbeta och att ge arbetslösa en rimlig ekonomisk trygghet och pensionärerna likvärdiga skattevillkor. ambition är således att inte bara utjämna utan helt eliminera de skatteskillnader mellan arbetare och pensionärer som regeringen har skapat. sänker vi skatten för pensionärer med och 2013 utjämnar vi skatteskillnaden helt och hållet. För att förbättra för småföretagen har vi förslag som behandlas i andra sammanhang. Vi föreslår bl.a. en permanent sänkning av arbetsgivaravgiften för de tio först anställda och en befrielse för den som anställer en lärling. En viktig del av vårt kulturarv är de byggnader som bedömts vara av kulturhistoriskt värde. De fyller inte minst funktionen av att lyfta fram kulturarvet i det svenska vardagliga samhället. vill införa ett särskilt riktat ROT-avdrag för renoveringsarbete på byggnader av kulturhistoriskt värde, ett s.k. kulturarvs-ROT. Tanken är att länsstyrelserna ska intyga dels att byggnaden i fråga bedöms ha kulturhistoriskt värde, dels att renoveringsarbetet inte redan fått stöd i form av bidrag. Avdraget ska kunna sökas av alla som ansvarar för K-märkta byggnader, dock inte statliga fastighetsägare som bör fortsätta att äska stöd genom direkta anslag. vill vända det mest akuta och kritiska läget på studentbostadsmarknaden genom att göra det skattefritt att hyra ut halva sin bostad till studenter. Vi föreslår att även inkomster från andrahandsuthyrning av hela bostaden ska undantas från beskattning om bostaden hyrs ut till unga och studerande. Kostnaden för en sådan åtgärd beräknas uppgå till , vilket i sammanhanget får anses vara ett lågt pris att betala för att på kort sikt lösgöra ett stort antal bostäder. Vi avvisar i vårt budgetalternativ regeringens förslag till sänkt mervärdesskatt för restaurang- och cateringtjänster. Elpriset består till stor del av diverse skatter. Vi ser ett behov av och en möjlighet att sänka energiskatten på el för att hushållens boendekostnader ska bli rimliga. Med hushållens elanvändning 2009 och 2010 och med skattenivåer innebär en sänkning av energiskatten på el med /kWh en kostnad på 4,14,. För en villa med en årsförbrukning på ca 25 000 kWh innebär sänkningen en besparing på /månad. har tidigare beslutat att till 2015 stegvis minska återbetalningen av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner från /liter till /liter. har energiskatten på dieselolja med höjts /liter. Kostnadspåslagen för jord- och skogsbrukssektorn blir mer än . har redan högsta skatt på diesel i jordbruket. vill i motsats till regeringen försöka möta de europeiska nivåerna och föreslår att återbetalningen av koldioxidskatt för jord- och skogsbruksmaskiner höjs med /liter som vi motsätter oss de planerade höjningarna. Vi satsar för ändamålet. Med det anförda föreslår vi att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med förslag. Vi tillstyrker motionerna Fi242 (SD) yrkandena 4 och 11 och Kr319 (SD) yrkande 2. Vi står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi242 (SD). Skattefrågor i budgetpropositionen (V) (V) anför: Målsättningen med skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade, generella välfärden. Skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov. Skatteuttaget måste upplevas som rättvist för att få acceptans. Det krävs därför en viss progressivitet i systemet. Skattesystemet måste vara utformat så att det är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilda skattebetalaren. Skattesystemet bör vara enhetligt och likformigt och ha så få undantag som möjligt. På så sätt minimeras också möjligheterna till skatteplanering. Genom att kraftfullt bekämpa skattefusk stärks välfärden och skapas rättvisa konkurrensvillkor för företagen. Skatterna har sänkts mest för höginkomsttagare genom bl.a. slopad förmögenhetsskatt, sänkt fastighetsskatt för exklusiva villor och inte minst genom rejäla inkomstskattesänkningar. betalar pensionärer, sjuka och arbetslösa mer i skatt än friska löntagare. Detta menar vi är orättvist, ineffektivt och det skadar dessutom skattesystemets legitimitet. Framtiden kräver en ekonomisk politik för bl.a. ökad kvalitet och fler jobb i välfärden, investeringar i framtidens infrastruktur och klimatsmarta bostäder. För detta krävs större skatteintäkter än , och vi vet att viljan att betala skatt är god om det finns en koppling till satsningar på t.ex. sjukvård, äldreomsorg och en bra skola. I motsättning till detta står regeringens ensidiga skattesänkarpolitik, där den enskilt största posten är det s.k. jobbskatteavdraget. Vi i är mycket kritiska till jobbskatteavdraget som är en del av regeringens politik för låga löner. Vi arbetar därför för att jobbskatteavdraget stegvis ska avskaffas till förmån för en rättvis och likformig beskattning. För det första ger jobbskatteavdraget störst skattesänkningar vid höga inkomster, och gynnar män framför kvinnor. För det andra är beläggen för att jobbskatteavdraget skulle skapa några jobb mycket svaga. Om det som regeringen påstår skulle ge 75 000 fler jobb på lång sikt kostar varje jobb nästan ! Vi tycker dessutom att det är fel att betala olika mycket i skatt på pension, föräldrapenning och lön. Vi noterar att regeringen, trots sitt envisa påstående om att jobbskatteavdraget ger fler jobb och trots att arbetslösheten uppgår till , avstått från att lägga fram det tidigare aviserade förslaget om ett femte jobbskatteavdrag. välkomnar givetvis detta. Skatteuttaget måste upplevas som rättvist för att få acceptans. Därför menar att det krävs en viss progressivitet i systemet, och föreslår höjd skatt vid högre inkomster. Med vår politik får alla löntagare med månadsinkomster som understiger betala samma inkomstskatt som med dagens regler. För inkomster som är högre än så görs en avtrappning av jobbskatteavdraget. Den som tjänar mer än /månad får inget jobbskatteavdrag. Vi föreslår också en långsammare uppräkning av skiktgränserna för uttag av statlig inkomstskatt. Med vår politik görs uppräkningen med utgångspunkt i förändringen i konsumentprisindex med tillägg av . värnar principen om lika skatt vid lika inkomst och menar att vi måste tillbaka till en likformig inkomstbeskattning. För att ta ett steg i den riktningen avsätter vi för att sänka inkomstskatten för de grupper som inte fått del av regeringens skattesänkningar. Cirka 600 000 sjuka, arbetslösa, förtidspensionärer m.fl. berörs. Dessa personer får med vårt förslag ca /månad i sänkt skatt. anser att skattelättnader för vissa grupper inte ska få förekomma varför vi vill avskaffa expertskatten. Skattereduktionen för hushållsnära tjänster det s.k. RUT-avdraget infördes . RUT-avdraget används i första hand av höginkomsttagare och är dessutom ett slag i luften i strävandena att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män. Vi avvisar alltså även fortsättningsvis RUT-avdraget och vill i stället använda pengarna till att finansiera 15 000 platser i barnomsorg. Vi föreslår också att dagens ROT-avdrag som enbart riktar sig till villaägare och bostadsrättsinnehavare slopas och ersätts med ett upprustningsstöd för flerfamiljshus. Villaägare som genomför energieffektiviseringsåtgärder ska även fortsättningsvis kunna få avdrag för dessa åtgärder. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på att det finns starka parter på arbetsmarknaden. vill att alla ska ha råd att vara med i en a-kassa och att arbetslöshetsförsäkringen ska vara solidariskt finansierad. För att fler ska välja att organisera sig i facket inför vi en skattereduktion för medlemskap i en facklig organisation. Minskade kostnader för att vara medlem i en a-kassa tillsammans med förbättrade kvalificerings- och ersättningsvillkor är det effektivaste sättet att skapa en inkomstförsäkring som alla med fast förankring på arbetsmarknaden kan få ersättning ifrån vid arbetslöshet. Vi inför därför en skattereduktion om för medlemsavgift till arbetslöshetskassa. Vi återställer den särskilda löneskatten för äldre. Syftet med att ta bort den var att göra det mer attraktivt för arbetsgivare att behålla och anställa äldre arbetskraft. Denna möjlighet har dock inte kommit alla till del. Människor med låga löner och förslitande arbetsuppgifter orkar sällan arbeta fram till pensionsåldern. I stället har slopandet bidragit till orättvisa mellan olika grupper av äldre och ytterligare förstärkt klasskillnaderna i samhället. Vi avvisar regeringen förslag om en skattreduktion för gåvor. Det är mycket bättre att satsa pengar på den offentliga välfärden, som vi alla är med och bestämmer över och som fördelas efter behov. Vi avvisar också förslaget om ett investeringssparkonto. Det är också inom företagsbeskattningen viktigt att ha ett enhetligt likformigt regelsystem med få undantag. Ett likformigt skattesystem förhindrar också inlåsningseffekter och en snedvriden konkurrens. vidhåller dock tidigare förslag om att bolagsskatten ska uppgå till . vill vi rikta satsningar till små och medelstora företag. Det handlar bl.a. om att små företag inte ska behöva betala sjuklönekostnader. Vi vill också stimulera forskning och utveckling genom en generös skattereduktion. Stödet ska avse högst av företagets kostnader upp till ett tak på . Alla företag med 250 anställda ska omfattas. Regeringens förslag till utökade avdragsmöjligheter för forskning och utveckling avvisas. har medverkat till de förändringar i 3:12-reglerna som gjorts . Vi vill erinra om att de särskilda reglerna för beskattning av utdelning från och kapitalvinst vid avyttring av andelar i ett fåmansföretag syftar till att förhindra att det som rätteligen ska betraktas som tjänsteinkomster inte omvandlas till kapitalinkomster. Vi välkomnar därför de förslag i budgetpropositionen som syftar till att motverka vissa skatteupplägg. Däremot avvisar vi förslagen om att ytterligare höja nivån på schablonbeloppet i förenklingsregeln och att införa en takregel för beskattning av utdelning i inkomstslaget tjänst. Eftersom förslaget om höjd räntefördelningsränta hänger samman med ändringarna i 3:12-reglerna avstyrker vi även detta förslag. Reglerna bör bli föremål för en översyn innan man beslutar om att genomföra ytterligare förenklingar i regelverket. Regeringens förändringar av fastighetsskatten och slopandet av förmögenhetsskatten har bidragit till att inkomstklyftorna i har ökat. Personer som äger lyxvillor har fått en rejäl skattesänkning medan vanliga småhusägare bara har fått se sin fastighetsskatt byta namn till fastighetsavgift. Vår principiella hållning är att fastigheter är tillgångar som ska beskattas. Fastigheter är också en viktig och stabil skattebas. Vi menar att beskattningen måste utformas med krav på förutsägbarhet, men också uppfattas som rättvis. Därför bör marknadsvärdet tillåtas slå igenom mer i beskattningen av ägda bostäder än vad det gör . Med utgångspunkt i dagens regler föreslår vi att villor, utöver fastighetsavgiften, ska beskattas av den del av taxeringsvärdet som överstiger . Det innebär att av småhusen får höjd skatt jämfört med dagens regler. föreslår vi att begränsningsregeln i fastighetsskatten ska finnas kvar och utvidgas till att omfatta alla. Ingen kommer därmed att betala av sin inkomst i fastighetsskatt, inklusive den s.k. kommunala fastighetsavgiften. Vi anser också att möjligheten till uppskov med kapitalvinsten vid försäljning av en bostad ska tas bort. I ett första steg föreslår vi att taket för uppskovsbelopp sänks till . Vidare anser vi att skattemässig neutralitet ska råda mellan olika boendeformer. är hyresrätten missgynnad och vi vill därför ta bort fastighetsskatten på hyresfastigheter. Därigenom skulle boendekostnaderna för hyresgästerna kunna sänkas. I syfte att sänka hyran för studenter föreslår vi att det, i stället för dagens beskattning per rum, införs en fastighetsavgift för studentboende som fördelas som avgift per korridor. Därmed skulle även neutralitet i skattetryck uppnås vid en jämförelse med hyreslägenhet. Regeringens förslag om höjt schablonavdrag vid andrahandsuthyrning av bostäder avvisas. Vi satsar i stället stort på nyproduktionen av miljövänliga hyresrätter. En skatt på förmögenhet bör enligt vår mening återinföras. som den förra förmögenhetsskatten hade brister kan vi konstatera att de som tidigare betalade förmögenhetsskatt tillhörde de övre inkomstskikten. Vi vill utreda utformningen av en förmögenhetsskatt som kan införas . I en sådan översyn kan andra metoder prövas för en stabilare skattebas och för att förmögenhetsskatten ska upplevas som mer rättvis. Även den tidigare arvs- och gåvoskatten hade en utjämnande effekt på inkomst- och förmögenhetsfördelningen. Vi föreslår därför att även en sådan skatt införs 2013. Utgångspunkten ska vara att arv mellan makar och sambor undantas liksom näringstillgångar vid företagsövertagande. Arvsskatt bör kunna tas ut av kvarlåtenskapen efter ett grundavdrag på . För att undvika skatteundandragande bör det införas en skatt på gåvor. anser att den föreslagna sänkningen av mervärdesskatten på restaurang- och cateringtjänster med är oansvarig och ett rent slöseri med skattebetalarnas pengar. Det finska försöket med sänkt moms på frisörtjänster och krogar har inte lett till ökad sysselsättning. Vi avvisar därför sänkningen av krogmomsen och använder samma budgetutrymme för ett treårigt program för generationsväxling i arbetslivet. vill intensifiera arbetet för en bättre folkhälsa och minska tobakens skadeverkningar. Vi välkomnar därför regeringens förslag om höjd tobaksskatt. Vi vill dessutom genomföra den höjning av alkoholskatterna som regeringen aviserade . Vårt förslag innebär att en flaska vin blir ca dyrare. Bensin- och dieselskatten är ett effektivt ekonomiskt styrmedel för att styra till transporter som är bättre för miljön, liksom satsningar som skapar möjligheter för fler att resa kollektivt. Vi bedömer att det finns ett behov av att höja drivmedelsskatterna . Det innebär att bensinen blir ca dyrare per liter och år och dieseln blir dyrare per liter. vill kompensera människor med låg inkomst och boende i glesbygd för höjda drivmedelsskatter. Vi föreslår bl.a. ytterligare sänkt fordonsskatt i 35 glesbygdskommuner, bidrag till efterkonvertering av äldre fordon så att de kan köras på mer hållbara bränslen och en satsning på utbyggnad av förnybara bränslen genom ett investeringsprogram för el och biogas. Vi vill också gynna kollektivtrafiken och verka för ett ökat utbud. Busstrafiken ska inte belastas med ökad skatt på drivmedel när skatten på diesel höjs. Skatten på trafikförsäkringspremien för bussar avskaffas, vilket betyder ca mer till busstrafiken.