bet · GY01UbU11 · 2011-03-14 00:00:00 — 2010/11:UbU11 Högskolan I betänkandet behandlas närmare 90 motionsyrkanden om högskolan från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena avser bl.a. framtida förstärkningar av vissa utbildningar och lärosäten, nya högskoleutbildningar och deras innehåll, breddad rekrytering och tillträdesfrågor. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, aviserade propositioner, planerade eller vidtagna åtgärder samt i övrigt pågående utrednings- och beredningsarbeten. I betänkandet finns reservationer från Socialdemokraterna, . Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2010/11:Ub254, 2010/11:Ub282, 2010/11:Ub385, 2010/11:Ub398, 2010/11:Ub445, 2010/11:Ub485 yrkande 1 och 2010/11:N405 yrkande 2. Reservation 1 (S, SD, V) avslår motion 2010/11:Ub485 yrkande 2. Reservation 2 (S, V) Höjd kvalitet i undervisningen m.m. avslår motion 2010/11:Ub485 yrkande 3. Reservation 3 (S, V) avslår motion 2010/11:Ub485 yrkande 5. Reservation 4 (S, V) Framtida förstärkningar av vissa utbildningar och lärosäten avslår motionerna 2010/11:Ub216, 2010/11:Ub300, 2010/11:Ub306, 2010/11:Ub334, 2010/11:Ub382, 2010/11:Ub391, 2010/11:Ub396 yrkande 7, 2010/11:Ub399, 2010/11:Ub463, 2010/11:Ub474, 2010/11:T332 yrkande 5 och 2010/11:N323 yrkande 5. Reservation 5 (V) avslår motionerna 2010/11:Ub342, 2010/11:Ub397, 2010/11:Ub436, 2010/11:Ub452, 2010/11:Ub461, 2010/11:Ub470 yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:N421 yrkande 10. Reservation 6 (MP) Reservation 7 (SD) avslår motionerna 2010/11:So239 yrkande 3, 2010/11:So503 yrkande 2, 2010/11:So573 yrkande 14, 2010/11:Ub201, 2010/11:Ub206, 2010/11:Ub222, 2010/11:Ub246 yrkandena 2 och 3, 2010/11:Ub255, 2010/11:Ub269, 2010/11:Ub272, 2010/11:Ub301, 2010/11:Ub320, 2010/11:Ub325, 2010/11:Ub330, 2010/11:Ub345, 2010/11:Ub370, 2010/11:Ub395, 2010/11:Ub409, 2010/11:Ub412, 2010/11:Ub413, 2010/11:Ub438 yrkande 4, 2010/11:Ub462, 2010/11:Ub469, 2010/11:Ub476 och 2010/11:MJ422 yrkande 6. Reservation 8 (V) avslår motion 2010/11:A407 yrkande 4. Reservation 9 (MP, V) avslår motion 2010/11:Ju401 yrkande 16. Reservation 10 (MP, V) avslår motionerna 2010/11:Ub277 yrkande 2, 2010/11:Ub307, 2010/11:Ub344 yrkande 1, 2010/11:Ub357 yrkande 1, 2010/11:Ub363, 2010/11:Ub375, 2010/11:Ub438 yrkande 3 och 2010/11:Ub482 yrkande 7. Reservation 11 (S) Reservation 12 (V) Lärarutbildning med inriktning mot fritidspedagogik avslår motion 2010/11:Ub285 yrkande 4. Reservation 13 (V) Breddad rekrytering och tillträdesfrågor avslår motionerna 2010/11:Ub284 yrkande 1, 2010/11:Ub312 yrkandena 1 och 2, 2010/11:Ub364 och 2010/11:Ub485 yrkande 4. Reservation 14 (S) Reservation 15 (V) avslår motionerna 2010/11:Ub284 yrkande 2 och 2010/11:Ub387 yrkande 1. Reservation 16 (S, MP, V) Återinförande av 25:4-regeln och urval till högskoleutbildning avslår motionerna 2010/11:Ub257, 2010/11:Ub284 yrkandena 3 och 4, 2010/11:Ub387 yrkandena 2 och 3 samt 2010/11:Ub485 yrkande 6. Reservation 17 (S, MP, V) avslår motionerna 2010/11:Ub384 och 2010/11:Ub386. Reservation 18 (S) avslår motionerna 2010/11:Ub322, 2010/11:Ub336 och 2010/11:Ub472. Reservation 19 (S) avslår motionerna 2010/11:Ub227 och 2010/11:Ub274. Reservation 20 (S, MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), i (C), (S), (FP), (MP), (KD), (SD), (V), (S), (M) och (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som gäller övergripande högskolefrågor. Jämför reservationerna 1 (S, SD, V), 2 (S, V) och 3 (S, V). Socialdemokraterna anför i motion 2010/11:Ub485 yrkande 1 att ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Utbildning och forskning har en central betydelse för välfärdens tillväxt och utveckling. Satsningar på utbildning på alla nivåer bryter väg för kunskapssamhället. Av samma motions yrkande 2 framgår att Socialdemokraterna är principiellt öppna för att delar av anslagen till grundutbildning fördelas efter nationella kvalitetskriterier. Det främjar utveckling och kan även ge bättre information till studenterna om var kvaliteten är särskilt god. För att en sådan resursfördelning ska fungera väl måste dock kriterier tas fram i nära dialog med landets alla lärosäten. Kriterierna har alltför litet fokus på själva utbildningarnas kvalitet och genomförande. Kriterierna bör därför ses över och ändras i god dialog med akademin och dess olika aktörer. I motionens yrkande 3 begär Socialdemokraterna investeringar i höjd kvalitet. Kvaliteten måste lyftas fram i högskolan, särskilt inom de ämnesområden som har en liten andel lärarledd tid. På många utbildningar, inte minst inom samhällsvetenskap och humaniora, behöver studenterna fler föreläsningar och seminarier. I motion 2010/11:Ub398 (S) anför motionärerna bl.a. att det krävs riktade insatser för att fullfölja den process som påbörjades av statsmakterna i och med besluten om nya universitet. bör därför ge regeringen i uppdrag att överväga riktade insatser till de nya universiteten. Behovet av gynnsamma förutsättningar för de nya lärosätena framhålls också i motion 2010/11:N405 (S) yrkande 2. I motion 2010/11:Ub445 (S) betonas betydelsen av det livslånga lärandet och högre utbildning. Enligt motion 2010/11:Ub282 (M) finns det behov av att se över hur man kan öka de svenska universitetens självstyre och stärka den akademiska friheten. Enligt motion 2010/11:Ub385 (M) ska studenter bl.a. kunna premieras för studier eller praktik utomlands. eller någon annan myndighet bör ges i uppdrag att ta fram sådana premieringskoefficienter. Förutsättningarna för att hjälpa kommunerna med finansiering av distansundervisning bör ses över, enligt motion 2010/11:Ub254 (FP). En fortsatt utbyggnad av antalet regionala högskolor är inte trolig, vilket medför att kommunala lärcentrum får en strategisk roll när det gäller att öka tillgängligheten till högre utbildning i hela landet. För att ska kunna klara den internationella konkurrensen krävs utbildning och forskning i världsklass. Utskottet har tidigare uttryckt (senast i bet. 2009/10:UbU13 s. 7) och vill återigen understryka vikten av att koncentrerar sina utbildnings- och forskningsresurser för att stärka sin internationella konkurrenskraft och fortsätta att utvecklas som en ledande utbildnings- och forskningsnation. Utskottet delar uppfattningen i motionerna om att frågor om högskolans kvalitet och utveckling är angelägna och viktiga. Utskottet har tidigare behandlat liknande yrkanden om särskilda satsningar på kvalitet, utbyggnad av högskolan och nya reformer. I budgetbetänkandet 2010/11:UbU1 (s. 51) uttalar utskottet bl.a. följande. Satsningar på ökad kvalitet i högskolans utbildningar har gjorts under förra mandatperioden, både 2007 och 2008 (bet. 2006/07:UbU1, rskr. 2006/07:54, bet. 2007/08:UbU1, rskr. 2007/08:70). satsades för att höja ersättningsnivåerna till utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. satsades ytterligare för att höja kvaliteten i utbildningen. Förstärkningarna har bl.a. syftat till att öka undervisningstiden. Regeringen beräknar en höjning av grundutbildningsanslagen på inledningsvis 2012 och totalt . En sådan höjning bör enligt regeringen läggas på utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap, där behovet bedöms vara som störst, genom att ersättningen per helårsstudent inom dessa områden höjs. Ersättningen per helårsstudent inom samhällsvetenskap och humaniora skulle därmed öka med ca eller 2012. Ökningen skulle motsvara eller . beslutade dessutom att resurser för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska fördelas även på grundval av kvalitetsutvärderingar av utbildningarnas resultat (prop. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320). Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen ska påbörjas och vara fullt utbyggd . Fullt utbyggd omfattar den kvalitetsbaserade resurstilldelningen . De första medlen som tilldelas 2013 avses att omfatta och kommer att baseras på utbildningsutvärderingar som ska genomföras av 2011 och 2012. Det behövs, enligt utskottet, ett nationellt kvalitetssäkringssystem som stärker drivkrafterna för att uppnå högt ställda krav på kvalitet med fokus på resultat i utbildningarna, inte minst mot bakgrund av den ökade internationalisering och konkurrens som svenska lärosätena ställs inför. Enligt utskottet bör de universitet och högskolor som har utbildningar av hög kvalitet premieras genom ökade anslag. Yrkanden om lärcentrum har tidigare behandlats av utskottet, senast i betänkande 2009/10:UbU13 om högskolan (se även bet. 2008/09:UbU15 och 2007/08:UbU9). Utskottet anser att lärcentrum fyller en viktig funktion och att det är befogat att kommunerna bidrar med vissa resurser för att deras invånare ska kunna bedriva distansutbildning på hemorten. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2010/11:Ub254, 2010/11:Ub282, 2010/11:Ub385, 2010/11:Ub398, 2010/11:Ub445, 2010/11:Ub485 yrkandena 13 och 2010/11:N405 yrkande 2. Framtida förstärkningar av vissa utbildningar och lärosäten m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som gäller utbyggnad av högskolan och framtida förstärkningar av vissa utbildningar och lärosäten. Jämför reservationerna 4 (S, V) och 5 (V). Socialdemokraterna anför i motion 2010/11:Ub485 yrkande 5 att högskolan bör byggas ut, och detta inte bara som en temporär konjunkturåtgärd. Enligt motionerna 2010/11:Ub216 (S), 2010/11:Ub334 (S), 2010/11:Ub391(S) och 2010/11:Ub474 (C) bör behovet av fler läkare i ses över, och enligt motion 2010/11:Ub300 (S) bör behovet av att öka antalet utbildningsplatser för tandläkare ses över. I motion 2010/11:Ub396 (S) yrkande 7 framhålls behovet av en fortsatt utbyggnad av den högre utbildningen. I motion 2010/11:Ub306 (S) framhålls särskilt behoven på . Enligt motion 2010/11:Ub399 (S) måste ett helhetsgrepp tas vad gäller förändringar i högskolans resurstilldelningssystem. Det nya systemet måste också innebära att det kan bedrivas högkvalitativ utbildning och forskning i hela landet, och då är det naturligt att Högskolan på är en viktig del i detta. Enligt motion 2010/11:Ub463 (S) behövs det fortsatta satsningar på universitet, högskolor och forskning i . I motion 2010/11:T332 (S) anförs betydelsen av utbildning för utveckling. Möjligheterna till högskoleutbildning är av central betydelse för den regionala utvecklingen. betonar i motion 2010/11:N323 yrkande 5 betydelsen av utbildning i de landsbygdsdominerade regionerna. Regionaliseringen av högskolorna har, enligt , betytt mycket för att jämna ut skillnaderna i utbildningsnivåer mellan storstäder och övriga . anser bl.a. att högskolorna i ökad omfattning måste stärka sin närvaro på fler orter. Behovet av fler utbildade teckenspråkslärare understryks i motion 2010/11:Ub382 (KD). Teckenspråket är erkänt som dövas första språk, och det är även erkänt som ett språk bland andra som kan läsas i grundskola och gymnasium. När det gäller frågan om en ytterligare utbyggnad av högskolan vill utskottet erinra om att en av de stora satsningar som regering och riksdag beslutat om inom utbildningsområdet är den tillfälliga satsningen på 10 000 nya platser vid universitet och högskolor (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126). Utbildningsplatserna fördelas framför allt mot bakgrund av de bedömningar som lärosätena själva har gjort av möjligheterna att med bibehållen kvalitet tillfälligt öka antalet platser. Utskottet har välkomnat denna satsning och ansett den vara tillräcklig utifrån de givna förutsättningarna (bet. 2009/10:UbU1 s. 47). Utskottet vill här återigen framhålla att en utbyggnad av högskolan alltid bör ske med bibehållen kvalitet. Utskottet har avstyrkt yrkanden om fler utbildade teckenspråkslärare, senast i betänkande 2009/10:UbU13 (s. 12). Utskottet hänvisar till befintliga utbildningar och bl.a. till att universitet och högskolor ansvarar för utbudet av högskoleutbildningar. Av utskottets budgetbetänkande 2010/11:UbU1 (s. 62) framgår att antalet platser på läkarutbildningen ökar i enlighet med vad regeringen presenterat i budgetpropositionerna , 2007, 2008, 2009 och 2010 om att utöka antalet platser på läkarutbildningen vid , , , , och . I samma betänkande (s. 63) konstaterar utskottet att antalet platser på läkarutbildningen ökat och att, som anges i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1 utg.omr. 16), utbyggnaden motsvarar en ökning av antalet nybörjarplatser . Därtill kommer att starta läkarutbildning . Därmed avstyrker utskottet motionerna 2010/11:Ub216, 2010/11:Ub300, 2010/11:Ub306, 2010/11:Ub334, 2010/11:Ub382, 2010/11:Ub391, 2010/11:Ub396 yrkande 7, 2010/11:Ub399, 2010/11:Ub463, 2010/11:Ub474, 2010/11:Ub485 yrkande 5, 2010/11:T332 och 2010/11:N323 yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som gäller nya högskoleutbildningar. Jämför reservationerna 6 (MP) och 7 (SD). Enligt motion 2010/11:Ub397 (S) bör regeringen undersöka om redan befintliga internationella utbildningar med inriktning mot rehabilitering och arbetsförmågebedömning går att överföra till svenska förhållanden samt utifrån detta utforma utbildning och fortbildning som ger kompetens för att stödja sjukskrivna som ska tillbaka till arbetslivet. Enligt motion 2010/11:Ub436 (S) är det hög tid att ge generell rätt att utfärda doktorsexamen och få benämnas universitet. Enligt motion 2010/11:N421 (MP) yrkande 10 är socialt företagande ett alternativ för att bl.a. integrera de mest utsatta grupperna både i samhället och i arbetslivet. Ledningskompetensen inom den sociala ekonomin behöver stärkas. menar att frågan om stärkande av ledningskompetensen är så viktig att den bör utredas. I en sådan utredning bör man t.ex. titta på om ledning av socialt företagande bör tydliggöras som en egen disciplin och ett eget yrke samt på om det bör inrättas relevanta högskoleutbildningar för detta. Av motion 2010/11:Ub452 (M) framgår att i samarbete med har arbetat med att ta fram en helt ny studiemöjlighet för begåvningshandikappade. Utbildningarna kommer i huvudsak att gälla områdena trädgård och byggnadsvård. Detta är ett helt nytt sätt att arbeta, och om verksamheten lyckas bör fler skolor för långsamt lärande startas. Enligt motion 2010/11:Ub461 (M) har haft och har ambitioner att utvecklas till ett universitet. En minst lika bra väg att gå i det närmaste perspektivet är, enligt motionären, att inleder ett mycket nära samarbete med . En översyn om ett framtida samarbete mellan och bör göras. I motion 2010/11:Ub470 (M) yrkande 1 anförs det att universitet behöver hålla en hög standard för att ha trovärdighet. Regeringen bör därför se över landets samtliga lärosäten med universitetsstatus för att utreda varje universitets kompetens, kapacitet och kvalitet. Vidare begärs i yrkande 2 att får universitetsstatus. I motion 2010/11:Ub342 (KD) framför motionären att det bör utredas hur möjligheter kan skapas för elitidrottare att kombinera högre studier med elitidrottssatsningar. Trots att det finns ett väl utbyggt system på gymnasial nivå finns det inget motsvarande inom högre utbildning. Utskottet anser att förstklassig forskning och forskarutbildning kan bedrivas vid såväl större som mindre lärosäten och att det finns anledning att ta vara på de mindre högskolornas starka sidor, t.ex. att forskningen där ofta sker i nära samverkan med aktörer utanför högskolan, vilket kan främja en forskarutbildning som är anpassad till arbetsmarknaden utanför högskolan. De högskolor som inte är universitet ska därför kunna ges möjlighet att utfärda examina på forskarnivå inom områden där de har särskilt goda förutsättningar. beslutade om en ny ordning för beslut om tillstånd att utfärda examen inom forskarutbildningen. I propositionen Forskarutbildning med profilering och kvalitet (prop. 2008/09:134) föreslog regeringen att alla högskolor ska ha möjlighet att ansöka om tillstånd att utfärda examina på forskarnivå. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276). Examenstillstånd kan efter ansökan och prövning ges inom avgränsade områden som är smalare än de tidigare vetenskapsområdena. beslutar om sådana tillstånd. Tillståndet att utfärda en examen på forskarnivå inom ett visst område kan också dras in för såväl universitet som högskolor, om det finns brister i utbildningens kvalitet. Den nya lagstiftningen trädde i kraft . Frågan om universitetsstatus togs upp i samma ärende som ovan (prop. 2008/09:134, bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276). Mot bakgrund av dels de nya möjligheterna för högskolorna att söka tillstånd att utfärda examina på forskarnivå, dels en bedömning av vad som är forskningsstrategiskt lämpligt och statsfinansiellt möjligt, föreslog regeringen att tidigare ställningstagande beträffande universitetsbegreppet och förutsättningarna för att ett statligt lärosäte ska få benämnas universitet inte längre skulle gälla. Det innebar att den dittillsvarande ordningen för lärosätenas ansökan om universitetsstatus skulle tas bort. Av dessa skäl skulle regeringen inte heller bifalla redan inkomna ansökningar om universitetsstatus. Utskottet instämde i regeringens bedömning att det principiellt bör vara regeringen och inte som beslutar om benämningen universitet. Utskottet delade även regeringens bedömning att det inte är aktuellt med uppbyggnad av nya universitet och uttalade (bet. 2008/09:UbU18 s. 1819) bl.a. att de nya möjligheterna för högskolorna att dels få tillstånd att utfärda examina på forskarnivå, dels höja sina forskningsanslag genom att prestera hög kvalitet sammantaget gör att de skäl som främst legat bakom ansökningarna om universitetsstatus inte längre finns kvar. Utskottet ansåg att högskolorna fått nya goda förutsättningar att profilera sig och koncentrera sina resurser till att uppnå en kvalitet som i sin tur leder till nya resurser. Utskottet ville också understryka att det naturligtvis inte finns något som hindrar eller regeringen från att göra bedömningen att särskilda resurser ska satsas på att bygga ut något eller några lärosäten till universitet. Utskottet hade inte ändrat uppfattning om detta. Av webbplats framgår att har rätt att utfärda forskarexamina inom områdena historiska studier, kritisk kulturteori, miljövetenskapliga studier samt politik, ekonomi och samhällets organisering. Vad gäller yrkanden om inrättande av nya utbildningar, konstaterar utskottet att ansvaret för högskolans utbildningsutbud, inklusive start av nya utbildningar, huvudsakligen ligger hos landets lärosäten. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2010/11:Ub342, 2010/11:Ub397, 2010/11:Ub436, 2010/11:Ub452, 2010/11:Ub461, 2010/11:Ub470 yrkandena 12 och 2010/11:N421 yrkande 10. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som gäller högskoleutbildningars innehåll. Jämför reservationerna 8 (V), 9 (MP, V) och 10 (MP, V). Utbildningarna till lärare, polis och jurist ska genomsyras av ett genusperspektiv enligt motion 2010/11:Ub222 (S). Om dessa yrkesgrupper har med sig ett genusperspektiv ut i yrkeslivet kommer samhället att ta ytterligare steg mot ett mer jämställt samhälle. Enligt motion 2010/11:Ub246 (S) yrkande 2 finns det anledning att se över såväl geriatrikens omfattning som dess kvalitativa innehåll i svensk läkarutbildning. Den geriatriska kompetensen måste förbättras i all medicinsk vård- och omsorgsutbildning. Ett sätt att göra detta på är att verka för en bättre integrering av gerontologi och geriatrik i läkarutbildningens olika delmoment. Dessutom kan det finnas anledning att också stärka den geriatriska kompetensen hos andra yrkesgrupper än läkare, exempelvis sjuksköterskor och sjukgymnaster. För att trygga den framtida personalförsörjningen krävs också enligt samma motions yrkande 3 insatser så att geriatriken bättre lockar unga som står inför studie- och yrkesval. Också i motion 2010/11:Ub320 (S) betonas behovet av utbildning i demens- och äldrefrågor i läkarutbildningen. Utvecklingen av läkarutbildningen, liksom forskningen om äldre och deras vårdbehov, kan enligt motionärerna med fördel förläggas till . Enligt motion 2010/11:Ub345 (S) är en femårig sjukgymnastutbildning en förutsättning för att svensk sjukgymnastutbildning även ska hålla en god internationell standard som motsvarar de krav den moderna hälso- och sjukvården ställer på sjukgymnaster. Enligt motion 2010/11:Ub438 (S) yrkande 4 måste kunskapen om hbt-personers situation öka. Ett förtydligande av examensordningen i högskoleförordningen bör därför göras för exempelvis följande yrkesexamina: läkar-, psykolog- och sjuksköterskeexamen, examen i social omsorg och socionomexamen samt juris kandidat- och polisexamen. Enligt motion 2010/11:A407 yrkande 4 är utbildningssystemet svagt vad gäller utbildning om arbetsmiljö och vikten av skyddsarbete. Regeringen bör därför vidta åtgärder som innebär att arbetsmiljökunskap förmedlas i utbildningssystemet. Därutöver bör regeringen ge uppdraget att aktivt bidra med arbetsmiljökunskap i bl.a. högskolornas utbildningar. Enligt motion 2010/11:Ju401 yrkande 16 bör utbildning i hbt-frågor integreras i all grundutbildning som bedrivs vid högskolor och universitet i syfte att ge nödvändig hbt-kompetens. Detta gäller i synnerhet vissa utbildningar inom humaniora, samhällsvetenskap och medicin. Regeringen bör därför ge i uppdrag att ta fram förslag till nödvändiga ändringar i högskoleförordningens examensordningar i syfte att integrera hbt-frågor i undervisningen. anför i motion 2010/11:So573 yrkande 14 att geriatrik, gerontologi och demenskunskap bör ingå på samtliga grundutbildningar inom vård och omsorg. En bred kompetenssatsning bör göras för att öka spetskompetensen hos alla yrkesgrupper som arbetar inom demensvården. Enligt motion 2010/11:Ub272 (M) bör innehållet i de grundläggande arkitektutbildningarna ändras så att kunskaper i fastighetsekonomi ingår. I motion 2010/11:Ub301 (M) framförs att masterutbildningen bör delas upp i två delar, dels en mer teoretisk del som är forskarförberedande, dels en del som är mer inriktad mot arbetsmarknaden. Enligt motion 2010/11:Ub330 (M) bör högskoleutbildningar inom ekonomi, ledarskap, organisation, projektledning etc. inkludera kurser som behandlar hur IT kan användas för att utveckla en verksamhet. Enligt motion 20010/11:Ub370 (M) bör behovet av en allmäntjänstgöring för nyutexaminerade sjuksköterskor ses över. Ett viktigt skäl till införandet av allmäntjänstgöring är att det skulle öka patientsäkerheten. Enligt motion 2010/11:Ub325 (M) bör möjligheten till en nationell strategi för att specialistutbilda sjuksköterskor ses över. Undervisning i försäkringsmedicin bör enligt motion 2010/11:Ub469 (M) ingå i läkarutbildningen. Enligt motion 2010/11:Ub269 (M) behövs en personalförsörjningsstrategi för hälso- och sjukvården. Frågan om den framtida personalförsörjningen inom vården måste lösas långsiktigt, men särskilt för läkare där signalerna om kommande personalbrist är stora. Enligt motion 2010/11:Ub395 (M) bör regeringen intensifiera arbetet med att uppmuntra sjuksköterskor att vidareutbilda sig till specialistsjuksköterskor. Ett sätt att göra det är att se över villkoren för de sjuksköterskor som väljer att vidareutbilda sig. I motion 2010/11:Ub412 (M) framförs att det är angeläget att införa en allmän tjänstgöring också för sjuksköterskor liksom en specialisttjänstgöring för legitimerade sjuksköterskor. I motion 2010/11:Ub413 (M) framhålls behovet av geriatrik på läkarutbildningen. Enligt motion 2010/11:Ub462 (M) bör få i uppdrag att anpassa utbildningarna inom traditionella vårdyrken så att entreprenörskap och företagande blir ett naturligt inslag inom dessa utbildningar. Enligt motion 2010/11:Ub476 (M, FP) bör man göra en samlad satsning på läkemedelsforskning inriktad mot den äldre befolkningen och en därtill hörande nationell utbildningssatsning inom sjukvården i ämnet geriatrisk klinisk farmakologi (läkemedelslära för äldre). Grund- och vidareutbildning av läkare i ämnena geriatrik och klinisk farmakologi bör nu snabbt öka i omfattning.