bet · GY01KrU6 · 2011-03-08 00:00:00 — 2010/11:KrU6 Kultur och fritid för barn och unga Kultur och fritid för barn och unga I betänkandet behandlar utskottet 20 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Motionsförslag om barns och ungas rätt till kultur, barnkulturplaner och barnkulturår 2012 avstyrks med hänvisning till att barns och ungas rätt till kultur lyfts fram som mycket viktigt i arbetet med att nå de nya kulturpolitiska målen. Barns och ungas rätt till kultur utgör också en av regeringens tre kulturpolitiska prioriteringar , vilket bl.a. visat sig i den utvidgade satsningen Skapande skola. Utskottet konstaterar med anledning av två motionsyrkanden att Unga lyfts fram i Statens kulturråds regleringsbrev som en verksamhet som ska erhålla statligt stöd. Med anledning av några motionsförslag påminner utskottet om att ansvaret för ungdomars fritidsverksamhet i huvudsak är ett ansvar för kommunerna. Det statliga stödet till ungdomsorganisationer och lokal barn- och ungdomsverksamhet syftar till att barns och ungdomars självständiga organisering och inflytande i samhället ska öka. För att skapa stabila och förutsägbara bidrag till ungdomsorganisationerna har det stöd som tidigare beräknades som en andel av AB Svenska Spels överskott ersatts av ett förhöjt bidrag via statsbudgeten. Även motionsförslag om stöd till , att motverka självmord på Internet, unga transpersoners livsvillkor, ett folkbildningslyft för barn och föräldrar, möjlighet för tonåringar att studera på folkhögskola och skolresor till koncentrationsläger avstyrks. Utskottet biträder inte heller motionsförslag om stöd till politiska ungdomsorganisationer på särskilda villkor eller stöd till mindre föreningar. I betänkandet finns åtta reservationer och två särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Barns och ungas rätt till kultur 2010/11:Kr285 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2010/11:Kr288 av och (båda S). Reservation 1 (S, MP, V) 2010/11:Kr332 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 2 (V) 2010/11:Kr285 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 3 (S) 2010/11:Kr285 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2010/11:Kr332 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 4 (S, MP, V) 2010/11:Kr234 av och (båda M) och 2010/11:Kr286 av och (båda KD). 2010/11:Kr247 av (S), 2010/11:Kr294 av m.fl. (S) och 2010/11:Kr318 av m.fl. (S). Reservation 5 (S) Motverka självmord på Internet 2010/11:Kr279 av (FP) yrkande 1 och 2010/11:Kr296 av Skånberg (KD) yrkande 1. Reservation 6 (SD) 2010/11:So493 av m.fl. (S) yrkande 4. Reservation 7 (S, MP) Ett folkbildningslyft för barn och föräldrar 2010/11:Kr273 av och (båda S). Möjlighet för tonåringar att studera på folkhögskola 2010/11:Kr315 av m.fl. (S). 2010/11:Kr206 av och (båda FP). Reservation 8 (SD) Bidrag till politiska ungdomsorganisationer 2010/11:Kr202 av och (båda FP) yrkandena 1 och 2. Stöd till små föreningar 2010/11:Kr226 av (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (FP), (M), (M), (S), (M), (M), Per (S), (S), (C), (S), (MP), (KD), (SD), (V), (S), (M) och (S). Ärendet och dess beredning Vid beredningen av ärendet har utskottet uppvaktats av representanter från och föreningen för Barnkulturcentra samt uppvaktats av representanter från den ideella föreningen . Utskottet har vidare besökt Palatset i Gamla på i . Gamla ägs av staten och förvaltas av . Stiftelsen hyr Gamla och genomför i samarbete med en renovering av byggnaden för att göra om den till ett barnkulturcentrum. Palatset, som planerar att öppna , vill vara en nationalscen för alla sorters kulturupplevelser och aktiviteter för barn och unga. Barns och ungas rätt till kultur Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om barns och ungas rätt till kultur. Barn och unga prioriteras redan i de kulturpolitiska målen. Vidare innebär Skapande skola-satsningen att fler ungdomar får del av kulturen i skolan. Jämför reservation 1 (S, MP, V) och särskilt yttrande 1 (MP). m.fl. (S) begär i motion Kr285 ett tillkännagivande till regeringen om att de kommunala kultur- och musikskolorna måste göras tillgängliga för alla och att det är angeläget att professionella kulturarbetare ges plats i skolans arbete med kultur (yrkande 2). Motionärerna understryker att det är en grundbult i Socialdemokraternas politik att barn och unga har rätt att ta del av och själva utöva kultur i olika former. I motion Kr288 begär och (båda S) ett tillkännagivande om att fortsätta att prioritera barns och ungas kulturskapande och kulturupplevelser. Motionärerna anser att kultur ska komma alla till del. Kommunernas svåra ekonomiska situation gör emellertid att kulturen får stå tillbaka. För att bryta klyftan mellan olika barnfamiljers kulturkonsumtion måste samhället säkerställa och prioritera satsningar på barns och ungas kulturskapande och kulturupplevelser. Statens kulturråds rapport och ungas kultur, Kulturen i siffror 2010:1 visar att antalet elever i musik- och kulturskolorna varit relativt och pendlat mellan som högst 380 000 (2006) och som lägst 340 000 (2000). behandlade i betänkande 2009/10:UbU21 Ny skollag en motion med förslag om att skollagen borde ändras så att det klart framgick att det ska finnas kultur- och musikskolor i alla kommuner och att ett tak borde sättas för hur höga avgifter som får tas ut. framhöll att det delade motionärernas uppfattning att kultur och musik är viktiga för att utveckla elevernas personlighet och intressen och att musik- och kulturskolorna fyller en viktig uppgift, både med den breda verksamheten och genom att stimulera och ta till vara talanger. Utskottet ansåg att skolans möjligheter att organisera undervisningen efter lokala behov och intressen är stora. Utskottet konstaterade att avgifterna för musik- och kulturskolorna varierar kraftigt mellan kommunerna, men ansåg att detta är en angelägenhet för kommunerna. I övrigt hänvisade utbildningsutskottet till betydelsen av Skapande skola-satsningen som innebär en tydligare samordning mellan skolans kunskapsmål och kulturpolitikens mål vad gäller barns och ungdomars rätt till kulturell delaktighet och eget skapande. Utskottet delar uppfattningen i motionerna att kulturen ska komma alla till del och inte minst de unga. har också ställt sig bakom detta genom beslutet om de nya kulturpolitiska målen som antogs (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Av målen framgår att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att man för att uppnå målen särskilt ska uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. I konsekvens med detta är också en av regeringens tre kulturpolitiska prioriteringar barns och ungas rätt till kultur. Prioriteringen visar sig bl.a. i att Skapande skola-satsningen byggs ut till att omfatta hela . Syftet med satsningen är att integrera kulturella och konstnärliga uttryck i skolans lärande samt att bidra till en ökad måluppfyllelse i skolan. Satsningen innebär en tydligare samordning mellan skolans kunskapsmål och kulturpolitikens mål vad gäller barns och ungdomars rätt till kulturell delaktighet och eget skapande. Genom satsningen ökar möjligheten för alla barn oavsett förutsättningar att få del av kulturella upplevelser och ägna sig åt eget skapande. Satsningen bidrar till att kulturen integreras i skolans verksamhet och inte enbart betraktas som ett tillfälligt avbrott i den ordinarie undervisningen. Vid utgången av 2010, dvs. efter tre verksamhetsår, beräknas ca 750 000 elever ha arbetat med olika Skapande skola-aktiviteter. Totalt avsätts för så att verksamheten kan byggas ut och omfatta alla årskurser i . Utskottet vill också framhålla att många kommuner bedriver ett aktivt kulturarbete riktat mot barn och unga. Till exempel införde kommun 2007 en egen kulturpeng inom förskole- och grundskoleverksamheten. har avsatt resurser till musikverksamhet i enligt El sistema-modellen som innebör att skoleleverna erbjuds musikundervisning tre till . I har kommunen inrättat Kronans Kulturhus där man samlat kulturhus, bibliotek, fritidsgård, skola och medborgarservice i ett och samma hus. Utskottet är medvetet om att avgifterna för kultur- och musikskolorna varierar mellan kommunerna. Utskottet delar emellertid utbildningsutskottets uppfattning att detta är en angelägenhet för kommunerna. Med det ovan anförda avstyrks motionerna Kr285 (S) yrkande 2 och Kr288 (S). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att kommunerna bör åläggas att upprätta årliga barnkulturplaner. Skapande skola-satsningen är ett mer effektivt sätt att föra in kulturen i skolan än kravet på nya planer. Jämför reservation 2 (V). m.fl. (V) anför i motion Kr332 att förskolan och skolan har ett stort ansvar för barnens tillgång till professionell kultur och för att de deltar i skapande verksamhet och utvecklas på jämlika och jämställda villkor. Kulturskolor kan om de används rätt vara en viktig del i den reguljära undervisningen och öka kvaliteten i skolans kulturutbud. För att stärka barns och ungas rätt att utöva och tillägna sig kultur bör alla kommuner åläggas att redovisa årliga kulturplaner (yrkande 3). Av kulturplanerna ska det också framgå hur barn och unga kommit till tals i utarbetandet av planerna. Utskottet biträder inte motionärernas förslag om att ålägga kommunerna att utveckla årliga kulturplaner. har beslutat om en ny skollag och i lagen tagit bort bl.a. kravet på skolplan och kvalitetsredovisningar. Utskottet anser inte att kommunerna nu ska åläggas att upprätta nya planer. Utskottet anser att satsningen på en utbyggnad av Skapande skola till att omfatta hela är ett mer effektivt sätt att föra in kulturen i skolan än kravet på nya planer. Motion Kr332 (V) yrkande 3 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utlysa till ett barnkulturår. Den fortsatta utbyggnaden av Skapande skola-satsningen liksom uppdraget till att genomföra en nationell konferens med utgångspunkt i barns och ungas rätt till kultur innebär ett effektivare sätt att vidareutveckla arbetet med att lyfta fram barns och ungas kultur. Jämför reservation 3 (S). m.fl. (S) föreslår i motion Kr285 att regeringen utlyser ett barnkulturår 2012 för att uppmärksamma betydelsen av barns och ungas skapande (yrkande 3). I budgetpropositionen (prop. 2006/07:1, utg.omr. 17) framhöll den då nybildade regeringen att den inte ansåg att något barnkulturår borde genomföras såsom den tidigare socialdemokratiska regeringen föreslagit. Som skäl för detta anfördes att ett särskilt temaår för barn- och ungdomskultur riskerade att bli kortsiktigt utan en tydlig strategi för hur kulturen skulle kunna stärkas för barn och unga . Regeringen aviserade att den avsåg att med hög ambition vidareutveckla arbetet med barn- och ungdomskulturen utan att det behövde byggas upp en särskild byråkrati kring ett temaår. Utskottet påminner igen om att barns och ungas rätt till kultur lyfts fram som mycket viktigt i arbetet med att nå de nya kulturpolitiska målen. Av regleringsbreven till alla kulturmyndigheterna framgår att barn- och ungdomsverksamheten ska prioriteras. Regeringen satsar nu på att vidareutveckla arbetet med barn- och ungdomskulturen genom en successivt utbyggd Skapande skola-satsning men också i ett uppdrag till att genomföra en nationell konferens med utgångspunkt i barns och ungas rätt till kultur. Den första konferensen kommer att hållas i under höstlovet 2011. Förutom medverkar Kommuner och Landsting och samt värdregionen . Målet är att få ökad kunskap om barn- och ungdomskultur. Utskottet anser att detta är ett effektivare sätt att vidareutveckla arbetet med att lyfta fram barns och ungas kultur. Motion Kr285 (S) yrkande 3 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om att satsa på Unga som en nationell scen. Unga har beviljats stöd och är utpekat i regleringsbrevet till som en verksamhet som ska erhålla statligt stöd. Jämför reservation 4 (S, MP, V). m.fl. (S) begär i motion Kr285 ett tillkännagivande om att satsa på Unga som nationell scen för barn- och ungdomsteater (yrkande 4). Motionärerna anser att det är önskvärt att den särskilda pedagogik som Unga utvecklat sprids över hela landet. Samma förslag lämnas av m.fl. (V) i motion Kr332 (yrkande 2). Motionärerna pekar på att det saknas en nationalscen med övergripande ansvar för scenkonst för barn och unga. Unga skulle kunna fylla denna plats. har Unga skapat teater för barn och unga, bedrivit forskning och utvecklingsarbete samt utbildat rader av teaterarbetare. Statens kulturråds styrelse beslutade att utreda hur Unga skulle kunna bevaras och utvecklas utifrån ett nationellt perspektiv då verksamheten fr.o.m. skulle upphöra att vara en del av . I utredningen föreslog att regeringen skulle lyfta fram Unga som en aktör av kulturpolitiskt intresse och att man skulle försöka hitta en långsiktig lösning för verksamheten för att skapa ett nationellt scenkonstnärligt centrum med ett barnperspektiv och en internationell räckvidd. beviljade vidare Unga ett utvecklingsbidrag på för en förstudie för att möjliggöra en organisation och planering för den fortsatta verksamheten vid Unga . är Unga en ideell förening och ett aktiebolag. Unga vänner är en ideell förening som är ensam ägare till , som driver teaterverksamheten. Verksamheten finansieras via anslag från stiftelser, fonder och andra enskilda och allmänna finansiärer. Utskottet vill framhålla att Unga produktion i många avseenden varit nyskapande och gått i bräschen för barn- och ungdomsteatern. har man arbetat med forsknings- och utvecklingsfrågor, kompetensöverföring och egna produktioner. Verksamheten är av såväl nationellt som internationellt intresse. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att regeringen i Statens kulturråds regleringsbrev för såväl 2010 som 2011 pekat ut Unga som en verksamhet som ska beviljas statligt stöd. erhöll Unga från . har stödet räknats . Utskottet konstaterar vidare att Föreningen har beviljats stöd från Allmänna arvsfonden med för år ett i det treåriga projektet Vad ska ni ha oss barn till? Barns berättelser om uppfostran. Syftet är att skapa ett utrymme och en arena där barn och unga kan göra sina röster hörda och att lyfta fram barns och ungas perspektiv inom föräldrastödsområdet. Föreningen vill använda teaterns möjligheter till fördjupad dialog och gestaltning i angelägna frågor om uppfostran. Tillsammans med genomförs uppsökande seminarier i bl.a. , och . Projektet är nationellt och prioriterar föräldrastöd och främjande av ett stärkt föräldraskap. Stöd lämnas också från . Utskottet anser inte att motionerna Kr285 (S) yrkande 4 och Kr332 (V) yrkande 2 bör föranleda något initiativ från sida. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om . tas upp i två motioner. I motion Kr234 föreslår och (båda M) att ett nationellt uppdrag ges till för ett långsiktigt bevarande, tillgängliggörande och utveckling av det immateriella och materiella arvet efter . I motion Kr286 av och (båda KD) yrkas att regeringen undersöker möjligheterna till en långsiktig finansiering av forsknings- och informationsverksamheten i . Kulturkvarteret är ett av helägt aktiebolag. Bolagets uppgift är att driva och utveckla ett kultur- och i , med gärning som grund och med en publik verksamhet riktad till såväl kommunens invånare som besökare och turister från hela världen. Utskottet behandlade en likartad motion som de nu aktuella i betänkande 2009/10:KrU1. Utskottet erinrade då om det principuttalande som utskottet tidigare gjort om att man från statlig sida bör vara restriktiv med att binda upp sig för finansieringen av nya museer (bet. 2007/08:KrU6). Staten har en central roll då det gäller att uppmuntra och stödja museiväsendet. Det görs bl.a. genom att staten medverkar till att upprätthålla en infrastruktur som möjliggör för museer ute i landet att fånga in de regionala och lokala initiativ som finns. Utskottet anser att detta principuttalande är giltigt även vid bedömningen av de nu föreliggande motionsförslagen. Utskottet har inhämtat att samtal förts mellan representanter för och angående möjligheten att få stöd för utveckling av verksamheten. Från uppges att en ansökan om bidrag kommer att sändas in . Utskottet vill påminna om den nya modell för fördelning av statliga medel till regional och lokal kulturverksamhet som håller på att successivt införas. Modellen innebär att landstingen eller regionerna, i samverkan med länets kommuner, ska ta fram en regional kulturplan som utgör underlaget för statens bidragsgivning. Detta innebär att de prioriteringar som länen väljer att göra kommer att få stor betydelse för fördelningen av statliga medel till regional och lokal kulturverksamhet. Motionera Kr234 (M) och Kr286 (KD) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår tre motionsyrkanden om ungdomars fritidsverksamhet med hänvisning till kommunernas ansvar samt till pågående arbete på området. Jämför reservation 5 (S) och särskilt yttrande 2 (S). (S) begär i motion Kr247 ett tillkännagivande om behovet av fler kvälls- och nattöppna fritidsgårdar. Motionären anser att stödet till föreningsliv och organisationer måste öka och utvecklas. För att förebygga kriminalitet och otrygghet bland ungdomar bör man erbjuda kvälls- och nattöppna fritidsgårdar där verksamheten sker på ungdomarnas premisser. I motion Kr294 begär m.fl. (S) ökade insatser för att bekämpa ungdomars utsatthet. pekar på att det vuxit fram en våldskultur i vissa ungdomsgäng. Motionärerna konstaterar att barnfattigdomen ökar och att det därför behövs ytterligare stöd till föräldrar och barn. De anser vidare att vuxenvärlden måste satsa mer på ungdomars utveckling och hälsa och framhåller att ungdomshus, samlingslokaler, idrotts- och kulturverksamhet ger alternativ till destruktiva gäng. m.fl. (S) begär i motion Kr318 ett tillkännagivande till regeringen om vikten av förebyggande arbete bland barn och unga i utsatta områden, för att undvika kravaller, våld och skadegörelse. Motionärerna anser att det behövs en dialog och en aktiv ungdomspolitik där unga får många möjligheter att förverkliga sina drömmar och skapa en bra framtid. Utskottet vill inledningsvis påminna om att ansvaret för den offentligt finansierade och organiserade fritidsverksamheten för ungdomar i huvudsak är ett ansvar för kommunerna. Ansvaret är inte reglerat i lag, men av 5 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) framgår det att socialnämnden ska verka för att barn och ungdomar växer upp under trygga och goda förhållanden och i nära samverkan med hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling. Därutöver ska man också aktivt arbeta för att förebygga och motverka missbruk. Av den senaste kartläggning som Kommuner och Landsting har gjort på området framgår att det fanns ca 1 500 fritidsgårdar, och musikhus i . Det var en liten ökning jämfört med , men en minskning med sedan kartläggningen 1990. Antalet idrottshallar hade ökat med nästan 350 anläggningar och uppgick till ca 1 550 anläggningar. En ny kartläggning kan, enligt uppgift, komma att göras . Det statliga bidraget till ungdomsorganisationer och lokal barn- och ungdomsverksamhet syftar till att barns och ungdomars självständiga organisering och inflytande i samhället ska öka. Att främja ungdomars inflytande i samhället är ett viktigt led i att motverka utanförskap bland ungdomar, anser utskottet. För att skapa ett stabilt och förutsägbart bidrag till ungdomsorganisationerna har det statliga bidrag som tidigare beräknats som en andel av det totala överskottet från AB ersatts av ett förhöjt bidrag via statsbudgeten till nationell och internationell ungdomsverksamhet. För har anvisat till anslaget. Vidare har en ny förordning antagits enligt vilken bidrag lämnas i form av organisations- och projektbidrag (SFS 2011:65). Utskottet vill vidare lyfta fram att bl.a. har i uppdrag att arbeta med utvecklingsinsatser för en kunskapsbaserad ungdomspolitik och att stödja ungdomsorganisationer som vill arbeta med engagemangsguider och liknande metoder av uppsökande karaktär bland ungdomar i bostadsområden med lägre organisationsgrad. Att utveckla ett verktyg för uppföljning av lokala åtgärder för att stödja ungdomar som varken arbetar eller studerar är ett annat uppdrag. har vidare ett uppdrag att genomföra en analys med inriktning på ungdomars kulturutövande och om det finns skillnader mellan unga mäns och unga kvinnors fritidsaktiviteter. Detta uppdrag ska redovisas . Här kan också nämnas det samarbetsuppdrag som regeringen gett till , , och om samverkan för att främja en hållbar stadsutveckling. Ett syfte med uppdraget är att visa vilka möjligheter som finns för att förbättra stadsdelar och förorter med ett brett utanförskap, både fysiskt, socialt och med minskad klimatpåverkan. Med det ovan sagda avstyrks motionerna Kr247 (S), Kr294 (S) och Kr318 (S). Motverka självmord på Internet Utskottets förslag i korthet avslår två motioner om att motverka självmord på Internet med hänvisning till insatser som görs för att stödja ungdomar på nätet. Jämför reservation 6 (SD). Skånberg (KD) begär i motion Kr296 att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om sökoptimering för att via Internet motverka självmord bland unga (yrkande 1). Motionären begär att statliga medel används för en sökordsoptimering så att den som söker på ord kopplade till självmord som första länk får hjälp och stöd att inte begå självmord. Inte minst unga människor söker information på Internet. Då är det viktigt att de i första hand får information om var de kan få hjälp och stöd. I motion Kr279 av (FP) föreslås ett tillkännagivande till regeringen om nödvändigheten av att få till stånd etiska riktlinjer på nätsidorna (yrkande 1). Motionären konstaterar att en svensk självmordsguide kommer upp som första träff för den som söker på nätet. Även många andra webbsidor förespråkar självmord som en lösning på livsproblem. Då många unga med självmordstankar inte söker hjälp på traditionell väg utan använder sig av Internet som en viktig social samvaro är det angeläget att upprätta etiska riktlinjer. Utskottet delar motionärernas upprördhet över att ungdomar i kris kan riskera att som första alternativ få upp råd om hur man begår självmord i stället för råd och stöd vid datorsökning. Vad gäller sökoptimering råder det dock delade meningar om i vilket mån detta är en möjlig väg att gå. Utskottet vill understryka att ungdomars trygghet på nätet är en angelägen fråga. som bildades har arbetat med dessa frågor som en kommitté, , under . Myndigheten ska verka för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem från skadlig mediepåverkan. Den ska vidare följa medieutvecklingen när det gäller barn och unga samt sprida information och ge vägledning om barns och ungas mediesituation. Myndigheten ska inom sitt verksamhetsområde särskilt beakta och utveckla sin myndighetsroll, tillvarata forskning och annan kunskap samt tillvarata barns och ungas egna erfarenheter. Myndigheten ska även verka för mediebranschernas självreglering samt följa och delta i internationellt arbete. Också för har ungdomars användande av Internet varit en angelägen fråga . var bl.a. en av initiativtagarna till startandet av en virtuell ungdomsmottagning dit ungdomar kan vända sig med olika livsfrågor. bedriver utbildningar kring unga, sex och Internet för att höja kunskapsnivån bland personalgrupper som arbetar med ungdomar. Styrelsen har tagit fram läromedlet Ses offline! för högstadiet och gymnasiet. har också ett utvecklat samarbete med tjejjourer på nätet som stöder unga kvinnor. Här kan också nämnas nätvandrare där vuxna finns på nätet i syfte att finnas som någon att tala med för ungdomar och för att erbjuda stöd och vid behov hjälp med att komma i kontakt med andra professionella. Onlineverksamheten innefattar Internet, Communitys, chatprogram och andra onlinemiljöer såsom sociala datorspel. Nätverket är en del av verksamheten Nätvandrarna som innefattar ideella organisationer och samtliga kommuner i landet.