bet · GY01KU20d3 · 2011-01-01 00:00:00 — Till yttermera visso är det så att ju snabbare vi gör en insats , desto lägre blir kostnaden för beredskapen. Ju längre vi väntar, desto högre blir kostnaden för beredskapen, och sedan kommer insatsen till. Det här är anledningen till att det är först i samband med en proposition, som alltid beslutar om vad gäller internationella insatser, som man kan redovisa den exakta kostnaden. beslutar inte på förbandsnivå om enskilda förband och kostnaderna för enskilda förband, inte gällande detta och inte gällande andra förband heller. (C): Det har framkommit att det var en alltför hög ökning av Nordic Battlegroups omfattning . Ledde det till att det uppkom extra kostnader dels för utbildning av dem som då var enrollerade i styrkan, dels för avveckling av dem som inte behövdes i styrkan? Försvarsminister (M): Herr ordförande! Så är det ju. Om man har ett par tusen anställda i stället för tusen förklarar det en mycket betydande del av en kostnadsökning, men jag tror inte att det är hela svaret. Jag nämnde tidigare att det var första gången gjorde detta. Det var också ett nytt fenomen i EU, så man lärde sig efter hand. Jag tror också att man lärde sig att inte försöka materielförsörja med annan materiel än den som används i den övriga insatsorganisationen eftersom det medför risker för förseningar och kostnadsökningar. Den kunskapen är omhändertagen. (SD): Herr ordförande! budgetproposition redovisas Försvarsmaktens kostnadsprognoser för NBG över perioden 2008. skriver sedan att Försvarsmakten fortsatte att redovisa uppdaterade kostnadsprognoser i budgetunderlagen till regeringen, men regeringen vidarebefordrade inte den informationen till . Då undrar jag: Varför inte? Försvarsminister (M): Herr ordförande! Det är först, som uttryckligen noterar, som ges informationen. Men jag kommenterar och bedömer ogärna vad mina företrädare skulle ha gjort. Jag kommenterar hellre vad jag gjorde och framåt. Jag hämtar stöd i att noterar att det är först då får informationen. (V): Även om du inte var försvarsminister 2006 vill jag ta upp att du började din inledning med att säga att i budgeten angavs att uppbyggnaden fortgick och förväntades slutföras . I våra frågor till Försvarsdepartementet, som har besvarats nu när du är försvarsminister, har vi bland annat frågat om innehållet i budgetpropositionen och tagit upp att den inte innehöll information om de inriktningsbeslut som hade fattats. De svarar att det var för att utforma den här budgeten och man kan förstå det så att det var därför man inte hade all information med i budgeten. Hur kunde man göra en bedömning att uppbyggnaden skulle vara klar om man inte hade koll på vad som faktiskt fanns med inriktningsbeslutet? Jag får inte ihop det. Jag vill att du utvecklar det. Försvarsminister (M): Herr ordförande! Jag refererade kort de formella delarna av informationen som lämnades till innan mitt tillträde. Jag tror att det var två regeringar som sade att utformningen skulle fastställas . Sedan noterade jag också att det var mellan valet och den nya regeringens tillträde inför den budgetpropositionen. Den tid som jag är ansvarig för, , redovisades storleken på NBG, beredskapskostnaden, särutgiftsmodellen, kostnaden för ett par typinsatser, för att ge en så rimlig uppfattning som möjligt av vad olika saker kan kosta, och Athenamekanismen för . påpekar också tydligt, vilket framgår av de handlingar från er som jag har läst, att det var först som fick en redovisning av ökningen. När försvarsutskottet behandlade budgetpropositionen kvitterade man att insatsorganisationen hade den av godkända storleken och inriktningen som jag tolkade det. Sedan är det återigen så att jag ogärna kommenterar vad som skedde före min egen tid. Jag kan berätta vilken formell information som lämnats, men bedömningar som gjordes före min tid gjordes ju inte av mig. Skånberg (KD): Herr ordförande! Vi förstår och respekterar naturligtvis att försvarsministern inte vill recensera tidigare försvarsministrar, men vi kanske kan prata om saken ur en mer principiell synvinkel. I en utfrågning som denna kommer sakskäl, politiska skäl, upp men också konstitutionella överväganden. Det är utskottets uppgift att granska ämbetsutövningen ur konstitutionell synvinkel. Det kokar väldigt mycket ned till frågan vad som är att ha informerat . Skulle försvarsministern vilja utveckla hur han rent principiellt ser på information till ? Vad är det? Är det artiklar, att informera ett utskott, interpellationer, skriftliga och muntliga frågor, propositioner, skrivelser och så vidare? Var anser försvarsministern att gränserna går för att ha informerat ? Försvarsminister (M): Herr ordförande! Jag tror att det samtal vi just nu har illustrerar vikten av att informationen är formell. Det finns ett värde i att så mycket information som är rimligt och behövligt finns i budgetpropositionen och i skrivelser och därutöver i det som Skånberg nämner, nämligen det som blir riksdagstryck. Annars hamnar man i en diskussion om vem som har lämnat informationen och vad och när. Det blir svårt att gå tillbaka och återge när man själv inte har varit en del av sammanhanget. Artiklar är ingenting som man skriver själv i många fall, och det tycker jag inte heller är en formell information till . Det är mitt sätt att se på detta. Jag är glad att jag här för er kan hänvisa till saker som lämnats i proposition och skrivelse. Utöver det vet jag att det kan fungera väl med utskottsinformation också. Skånberg (KD): Då blir min fråga: Tycker försvarsministern, och talar vi generellt, att det räcker med att ha information till utskott eller behövs det, just som försvarsministern sade, att det hamnar i riksdagstrycket? Försvarsminister (M): Herr ordförande! Jag tycker också att det är väldigt mycket upp till hur vill att det ska vara. I det här fallet valde vi att lämna information i budgetproposition och skrivelse. Jag kan inte dra mig till minnes att vi därutöver i hanteringen av dem har haft en särskild utskottsinformation i just det här fallet. Det kan ha varit så att företrädare har haft det, men det är av naturliga skäl inget jag kan gå in på. (S): Jag har ytterligare en fråga. Jag kan konstatera att jag har lite svårt att få svar på mina frågor. Det hänvisas ofta till tidigare försvarsministrar, men jag förbehåller mig rätten att hålla mig , och då gäller det nuvarande försvarsminister. Under den tiden har Försvarsmakten använt pengar på annat sätt än vad har bestämt. Det gäller i storleksordningen fyra gånger mer än vad förespeglats. Man har inte kommit tillbaka och begärt några högre anslag som försvarsministern har varit försvarsminister. Det borde ha påverkat övrig försvarsverksamhet om man har velat ha en budget i balans. På vilket sätt har det påverkat övrig försvarsverksamhet? Och på vilket sätt har man redovisat det för ? Försvarsminister (M): Herr ordförande! Jag vill vara tydlig. Under större delen av 2007 var jag inte försvarsminister. Jag blev försvarsminister . Då var ett kvartal kvar på 2007. Rätt ska vara rätt. Dessutom vill jag säga att inte har bestämt, som frågeställaren uttryckte sig, eller beslutat något anslag för den nordiska stridsgruppen. Det svaret gäller även för mina företrädare. Det har beställt är en förmåga. Försvarsmakten ska sätta upp och från stå i beredskap. Vi ska leda en nordisk stridsgrupp. Såvitt jag har kunnat finna, inte ens om jag går tillbaka i tiden till andra regeringar, finns inte något pengabeslut som säger att det finns ett maxtak för en kostnad eller en viss summa som ska anslås. Såvitt jag förstår fanns det en uppskattning. Jag vill sedan återknyta till ett svar jag lämnade tidigare. Det är min bedömning att det faktum att NBG tilläts öka okontrollerat utifrån politikens utgångspunkt, om än inte från uppgiften, i storlek och att materielförsörjningen gick till på ett annat sätt än det sätt på vilket man försörjde den övriga insatsorganisationen har inneburit betydande ökade kostnader, precis som pekar på. De gick inte heller tidigare att uppskatta. Det var därför som vi bad att hjälpa till med ekonomistyrningen. Jag nämnde också tidigare att jag tror att underskottet Försvarsmakten fick i förbandsverksamheten till stor del berodde på att NBG hade ökat i storlek. Men jag kan inte se de formella beslut som frågeställaren hänvisar till om att skulle ha beslutat eller bestämt en viss summa för den nordiska stridsgruppen. Ordföranden: går över till nästa ärende som handlar om försvarets personalförsörjning. Det är fråga om , sedan beslut fattades om en ny organisation som inte bygger på värnplikt utan i större utsträck- ning handlar om heltidsanställda soldater. Även här gäller det i granskningen av frågan om har blivit informerad på ett bra sätt och om beslut har genomförts ordentligt. Försvarsministern får inleda. Jag ber om att vi får en något kortare inledning den här gången. Försvarsminister (M): Herr ordförande! Jag är ständigt angelägen om att KU får utförlig och korrekt information. I de två första rekryteringsomgångarna har nära 10 000 unga människor sökt de 1 200 platser som har funnits öppna på den frivilliga militära grundutbildningen. Det motsvarar cirka åtta sökande per plats. Det finns anledning att tro att den tredje rekryteringsomgången kommer att bli lika framgångsrik. Det är väldigt bra att så många visar intresse. Det ger Försvarsmakten möjlighet till ett gott urval och tar också höjd för att unga människors intresse kan förändras när livssituationen förändras. Det finns alltså inte tecken nu på att intresset för Försvarsmaktens rekrytering på frivillig grund skulle vara lågt. tillämpas inte längre totalförsvarsplikten som grund för militär utbildning. Plikten har gjorts både könsneutral och vilande. I stället rekryteras unga kvinnor och män på lika villkor. Eget intresse och lämplighet för uppgiften styr rekryteringen. Förändringen från tillämpad värnplikt till frivillig rekrytering sker stegvis under . De som gjorde värnplikt när förändringen inträdde erbjöds att fullgöra utbildningen på frivillig grund. De som mönstrat och skulle rycka in som totalförsvarspliktiga erbjöds att få sin plats och genomföra motsvarande utbildning frivilligt. Parallellt inleddes rekryteringen till det nya. inleddes grundläggande militär utbildning, som förkortas GMU, på försök inom hemvärnet. Först påbörjades den första ordinarie genomgången av GMU på frivillig grund. Det innebär, herr ordförande, att en av de artiklar som refereras i underlaget skrevs efter att det nya började verkställas. Värnplikten var inte längre ändamålsenlig. kallades alla unga män in. har det varit fråga om av en manlig årskull och om man också räknar in kvinnor, vilket jag anser att man ska göra. var män krigsplacerade till . var man krigsplacerad i insatsorganisationen i två till . av de värnpliktiga ville inte vara en del av försvarets framtid och lämnade försvaret efter utbildningen. Vi utbildade alltså till fel soldater. Värnplikten var också den sista lagstadgade negativa särbehandlingen på grund av kön i . som ett par dussin unga män ställdes inför straffansvar för vägran fanns tusentals unga som ville men inte fick rycka in. Ett annat problem var att värnpliktsförband inte kan användas med mindre än att Försvarsmakten mobiliseras och att man aldrig kan använda värnpliktiga i fredsfrämjande insatser. Därför har försvaret tvingats ha en särskilt anställd utlandsstyrka vid sidan av den nationella insatsorganisationen. Därför har också våra förband lagts ned när de har varit som allra bäst utbildade, övade och erfarna, när de har kommit hem från en insats. kommer Försvarsmakten att behöva anställa ca 16 000 personer som kontinuerligt eller tjänstgörande soldater, sjömän och gruppbefäl. Behovet är enligt planeringen, som finns i utskottets handlingar, 6 900 heltidstjänster och 9 200 deltidstjänster. Den nya insatsorganisationen ska vara intagen vid utgången av 2014, alltså /15. Enligt Försvarsmaktens planering kommer påfyllnad av anställda i de nya förbanden att fortgå , till 20182019. Försvarsmakten ansvarar som alla myndigheter för sin rekrytering och för att ha rätt personal för uppgiften anställd. har via Försvarsmaktens budgetunderlag tagit del av denna planering. Den har delgetts försvarsutskottet. I takt med att de nya anställningarna sker ersätter Försvarsmakten gradvis krigsplacerade värnpliktiga med anställda soldater och sjömän. Ingenstans finns från regeringen eller beslutat hur fördelningen mellan kontinuerligt och tjänstgörande soldater ska se ut åren fram tills den nya insatsorganisationen har intagits och bemannats. Det regeringen sade i inriktningspropositionen var i kort sammanfattning följande: En mindre andel av soldaterna vid arméstridskrafterna bör utgöras av kontinuerligt tjänstgörande soldater och bör inte överstiga . Andelen bör dock vara tillräckligt stor för att kunna uppfylla de krav som ställs på kompetens, samövning och tillgång till förband i hög beredskap. Regeringen avser att följa hur dessa krav uppfylls så att fördelningen i arméstridskrafterna är ändamålsenlig. Regeringen avser att återkomma till med redovisning av detta 2012. Jag stannar där för tids vinnande, herr ordförande, och kan återvända med en del formalia i senare inlägg. Ordföranden: Jag vill också påminna ledamöterna i utskottet om att vi kanske kan avhålla oss från att ställa frågor om det blir upprepningar eller om saker som inte tillför jättemycket. (S): Herr ordförande! Tack för redovisningen! När tog beslutet om att avskaffa värnplikten fanns ju ett underlag från regeringen för hur den framtida personalförsörjningen skulle se ut. Mellan en tredjedel och hälften av den personalstat som förespeglades saknas nu och kommer att göra så framöver. Vad kommer det att få för konsekvenser? Försvarsminister (M): Ordförande! Försvarsmakten saknar inga soldater. är fullt uppfylld. Det beror på att man gradvis skiftar ut värnpliktiga som har bemannat insatsorganisationen och skiftar in de nya anställda soldaterna och sjömännen. Det är därför processen sker under , just därför att det inte ska uppstå några glapp. Sedan vill jag bara nämna att värnpliktslagen inte är avskaffad. Den är vilande därför att vi inte behöver tillämpa den . Men den finns formellt fortfarande kvar. (S): Hur bedömer försvarsministern att beslut om personalförsörjningen kommer att kunna förverkligas? Försvarsminister (M): Herr ordförande! Som vi ser , och det tycker jag är fantastiskt roligt, har vi ett betydande söktryck till den nya frivilliga grundutbildningen. Sju till åtta gånger fler än det finns platser för har sökt till både utbildningsomgång 1 och 2. De indikationer jag har är att det kommer att se likadant ut också för omgång nummer 3. Det är tanken att vara vägen in till Försvarsmakten. Man gör tre månaders grundläggande utbildning, där endast eget intresse och personlig lämplighet, inte grupptillhörighet, är grund för uttagning. När man har gjort det avgör den enskilde: Var det här rätt för mig? Och Försvarsmakten avgör: Var det här rätt för oss? Om så var fallet går man vidare till en längre utbildning med sikte på de nya hel- och deltidsanställningarna eller en anställning vid de kontrakterade och stående förbanden. Min bedömning, också efter samtal med ÖB, är att Försvarsmakten kommer att ha förmåga och möjlighet det framgår också i KU:s underlag att ta igen att man just nu ligger lite efter sin egen planering, inte beslut utan sin egen planering, gällande de tjänstgörande. Om jag får ge en bild inte visa en bild, herr ordförande, utan ge en bild kan jag säga att det är så att Försvarsmakten försöker fylla flera badkar . Inflödet är från den nya utbildningen. Man har ett badkar för de heltidsanställda, de kontinuerligt tjänstgörande, och ett annat för de anställda, de deltidsanställda. Man kan så att säga rikta vattenslangen intervallmässigt mot de olika badkaren. har man börjat fylla badkaret med stående, alltså heltidsanställda soldater, och man avser att senare fylla upp och komma i kapp också vad gäller de tjänstgörande. (S): Är trycket på att få anställning som tjänstgörande detsamma som för kontinuerlig tjänstgöring? Försvarsminister (M): Ordförande! Det är Försvarsmaktens val att avvakta lite med detta. Det är nämligen så att slöt arbetsmarknadens parter kollektivavtal gällande de heltidsanställda, alltså de som kallas kontinuerligt tjänstgörande. Det tycker jag var alldeles utmärkt. Min ingång i detta har varit just att det i , med den svenska modellen, i första hand är arbetsmarknadens parter som kommer överens. Skulle de sedan önska lagstöd är jag helt öppen för det. Det visade sig att de gjorde det vad gällde de deltidsanställda. Därför har vi haft en utredning som har tagit fram ett förslag till regelverk som sedan har remitterats och som kommer att bli föremål för en proposition. Försvarsmakten hade från början avsett att använda interimskontrakt, alltså temporära kontrakt, för de deltidsanställda. Det gjorde man också i 200300 fall, inte minst i . Men man avstod från att gå vidare upp till sin egen planering, som var ca 2 000, därför att man ville invänta den nya lagstiftningen med de nya kontrakten och därefter ägna full kraft åt att fylla dessa tjänster. Också under detta år kommer man att använda interimskontrakt tills den nya lagstiftningen är på plats, men bedömningen är att man hinner i kapp. Vi talar ju om en reform som genomförs under just därför att den är komplex. (S): I det budgetunderlag som regeringen har fått från Försvarsmakten när det gäller personalförsörjningen skriver man ned målet för rekryteringen 2012 och 2013 ganska kraftigt. Skulle det verkligen behövas om det fanns en sådan tillgång på personal som försvarsministern hänvisar till? Försvarsminister (M): Ordförande! Det jag hänvisar till är ju ingen bedömning utan det är faktiska ansökningar som har gjorts på riktigt. Det är inte fråga om den tillgången finns, utan så är det. Det är nästan 10 000 som har sökt de två första utbildningsomgångarna om sammantaget 1 200 platser. Den ögonblicksbild jag får från rekryteringsomgång 3 är att det ser ut på ungefär samma sätt också för den. (M): Herr ordförande! Tack försvarsministern för en bra redogörelse för hur det ser ut och . Jag hade några frågor just om hur man säkerställer att personalstyrkan blir rätt. Att det är många som söker är ju tillfredsställande, liksom att det är många kvinnor som söker. Försvarsministern sade att fel soldater utbildades . Bara en liten fråga: Hur säkerställer man att det är rätt personer som utbildas och att det är rätt personer som kommer in i försvaret? Försvarsminister (M): Ordförande! Först vill jag som en komplettering till en tidigare fråga bara nämna att vi också har skrivit i propositionen att vi vill återkomma till med en rapportering just för att kunna lämna mer detaljerade svar på de frågor som utskottet ställer, men också i allmänhet. Som jag nämnde är vi precis i början av genomförandet av en mycket stor reform. Det är en av de största reformerna i svenskt försvar på många decennier. Det finns anledning att återkomma förutom i budgetpropositionen och liknande. fel grundar sig på att det var av dem som vi med plikt gav utbildning som sedan inte själva ville vara kvar i Försvarsmakten, göra internationella insatser eller bli officerare. Det är väldigt dyrt att utbilda personer som inte vill. Vi vill från början hitta dem som vill. Därför finns det, om man förenklar det, två kriterier: eget intresse, att man själv vill, det är en väldigt viktig faktor, och sedan att man också är lämplig för uppgiften. Det går ut på att man får anmäla sitt intresse. Sedan genomgår man det som tidigare skulle ha kallats en mönstringsprocess helt enkelt, en rekryteringsprocess där en av faktorerna är att man verkligen själv vill vara med. Jag kan bara nämna, det är i alla fall viktig information för mig, att kostnaden som länder i investerar per soldat har ökat med ett par hundra tusen på ungefär . Det betyder att säkerheten för soldaterna och förmågan att lösa uppgiften påverkas väldigt mycket av hur mycket utbildning man investerar i varje soldat, hur mycket övning, att utrustningen är rätt och så vidare. I ett sådant perspektiv vill man gärna behålla soldaterna längre. Då är frågan: Hur vet man det? Man frågar dem. Det är första kriteriet. Det gjorde vi ju inte tidigare. Därför blev det fel. Sedan tror jag trots det att det är en läroprocess att göra rekryteringen på ett bra vis. (SD): Min fråga om interimskontrakt är redan besvarad. (C): Av försvarsministerns tidigare svar har framgått att det pågår ett arbete med att ta fram en proposition om anställning av dem som ska vara anställda inom försvaret. En viktig del i styrningen är ju att få rätt proportioner mellan antalet som är anställda och de som är kontinuerligt anställda. Av Försvarsmaktens beräkningsunderlag framgår att man räknar med att de kontinuerligt anställda soldaterna i genomsnitt ska tjänstgöra . Finns det i avtalen när det gäller de kontinuerligt anställda regler som gör att man kan begränsa anställningstiden så att den genomsnittligt blir , så att man på det sättet kan styra fördelningen? Försvarsminister (M): Jag vill först göra en reflexion. När förändringen infördes var många rädda för att skulle få ett yrkesförsvar i meningen livstidssoldater. Jag tror inte att det är utmaningen. Jag tror utmaningen snarare ligger åt det hållet frågeställaren pekar på, nämligen att behålla soldater . Vi pratar om unga människor som är attraktiva på arbetsmarknaden och som får med sig erfarenheter som gör dem intressanta för andra. Det är därför vi vill ha avtal som medger långa tidsbegränsade anställningar. Vi avser att återkomma till med lagstöd i de delarna. (S): När fattade beslut om värnplikten och den frivillighet som förespeglades , tog man i beredningen av framställan av propositionen hänsyn till att personer som söker till Försvarsmakten och som har exempelvis a-kassa inte är frivilliga utan blir tvungna att ta ett anvisat arbete även hos Försvarsmakten? Försvarsminister (M): Ordförande! Jag vill hänvisa utskottet till en interpellationsdebatt jag hade om detta. Jag citerade där chefen för Hon klargör att detta icke är fallet. En anställning i Försvarsmakten innebär internationell arbetsskyldighet. Man kommer inte att anvisa till det. Det redogjorde jag för . (S): Jag vill bara tala om att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen säger att Arbetsförmedlingen och arbetslöshetskassorna har skyldighet att vidta sanktioner mot personer som undandrar sig olika typer av arbete, inklusive arbete inom försvaret. Fanns detta med i beredningen av propositionen? Försvarsminister (M): Ordförande! Om jag minns rätt sade man detta i ett remissvar. Därmed finns frågan med i beredningen. Det jag återgav var Arbetsförmedlingens uttolkning av detta regelverk. Jag vill vara tydlig med att jag inte styr eller på något sätt ägnar mig åt ministerstyre. Jag läste upp i kammaren ett antal papper från Arbetsförmedlingen där de uttolkade sin syn på regelverken. Jag vill också nämna för utskottet att hela tanken är frivillighet. Kriteriet för Försvarsmakten att anställa en person är att personen vill. Om någon inte vill kommer inte den personen att klara konkurrensen. Eget intresse och vilja är ett av kriterierna för rekrytering. Här finns papper, dock inte från mitt ansvarsområde utan från arbetsmarknad, det vill säga Arbetsförmedlingen, om hur de uttolkar detta. Försvarsmakten har ett avtal med Arbetsförmedlingen om matchning, inte anvisning. Ordföranden: Då avslutar vi det ärendet, och vi går över till det sista ärendet för dagen. Det berör också Försvarsmakten. Det är en fråga som ligger nära den vi har pratat om , nämligen hanteringen av förbandsorganisationen. En ledamot har bett att granska om Försvarsmaktens organisering är förenlig med de beslut har fattat när det gäller till exempel förmågan att verka i vinterklimat och att finnas över hela landet. Försvarsminister (M): Ordförande!