bet · GY01FiU20 · 2011-06-15 00:00:00 — Låt oss konstatera att vi är ett av få länder som har kunnat göra detta, och det är första gången vi har kunnat göra det . Då bör vi följaktligen vara försiktiga när vi blickar framåt. När det gäller när högkonjunkturen tar slut tycker jag att har ett i grund och botten rimligt resonemang. Vi ska anta att en högkonjunktur eller en återhämtning varar i fyra och att vi får en lågkonjunktur det fjärde, femte, sjätte eller sjunde året. har vi haft uppemot långa högkonjunkturer, men har de varit kortare. Låt oss därför anta att vi ska ha den här marginalen för att vidta konjunkturstimulerande åtgärder någonstans runt 20142015. Då ska vi ha så mycket sparat i ladorna att det finns en möjlighet att dämpa också nästa lågkonjunktur utan att vi kör in i det här kravet på 3 procents underskott. Jag tror att om man ligger under 3 procents underskott så kommer man att stå sig relativt väl gentemot andra länder, och då minskar riskerna för att vi får negativa marknadsreaktioner. När det gäller den nordiska modellen och jämnstarka parter beskrev det som att vi systematiskt har undergrävt den ena parten. Jag bara konstaterar att i EU:s presenterade statistik har alltjämt den högsta fackföreningsanslutningsgraden av EU-länderna. Vi och möjligtvis är de länder som har den högsta anslutningsgraden till fackliga organisationer och den största täckningsgraden av kollektivavtal. Det är viktigt att veta att när vi jämför med andra länder ser vi att det alltjämt är så att en grundläggande nordisk arbetsmarknadsmodell består. Det vi i , precis som , , och andra nordeuropeiska länder med den här typen av stor och omfattande välfärdsstat och en arbetsmarknadspolitik som vår, har gjort är att öka graden av flexibilitet på ett sätt som gör att vi ger starkare drivkrafter för sysselsättning. Det påtagliga är ju att alla de här länderna nu har gjort det och att det har bidragit till att minska problemen med hög arbetslöshet, som i fall plågade dem under . Varje kris ledde till högre arbetslöshet. går de igenom en kris med lägre. Det är klart att Hartzreformerna rimligen måste ha bidragit till detta. När det gäller kvalifikationskrav och kontroll kan vi konstatera att en optimal och rimlig a-kassa har en ersättning som gör att man har drivkrafter att komma tillbaka och att dessa drivkrafter förstärks löpande utanför arbetsmarknaden, det vill säga gradvis trappas av och inte leder till en evig försörjning, utan det finns någon typ av bortre parentes i systemet. har det från ekonomers sida argumenterats att ersättningsnivåerna inte är avgörande, och så är det förmodligen. Det är därför vi har gjort rätt begränsade sänkningar av ersättningsnivåerna. Det som däremot är avgörande är hur ersättningsnivåer kombineras med kvalifikationskrav och kontroll. Det finns en etableringseffekt i socialförsäkringarna som är viktiga, det vill säga, har man kvalifikationskrav så att man får förmånen av inkomsttrygghet när man etablerat sig på arbetsmarknaden så ökar värdet av att etablera sig på arbetsmarknaden, och då kan det bidra till att fler jobbar. Det är därför det är väldigt farligt att till exempel ta bort alla kvalifikationskrav så att man i praktiken kan gå direkt från studenten rakt in i a-kassan. Då finns det inte något särskilt värde i att faktiskt ha etablerat sig på arbetsmarknaden. Det där är samma resonemang som har legat bakom utformningen av den svenska föräldraförsäkringen: Det är viktigt att kvinnor och män för den delen etablerar sig på arbetsmarknaden, för då gör det inte så mycket om de sedan är hemma och vårdar barn . Etableringseffekten undergrävs alltså om man tar bort kvalifikationskraven, därtill sänker kontrollen, höjer ersättningen och sedan tar bort avtrappningen. Då gör man fyra åtgärder som alla leder till en sämre fungerande arbetslöshetsförsäkring. Enligt min syn har vi en stark nordisk modell som likt i andra nordeuropeiska länder har fungerat väl under krisen just därför att vi genomfört strukturreformer. Ordföranden: har kvar av den utsatta tiden. Eftersom det är många som har kommit och många som önskar ordet ska jag försöka knö in lite till. Två korta frågor hinner vi; utmaningen är att panelisterna också ska hinna svara, så jag ber samtliga att fatta sig kort. (S): konstaterar följande: Ungdomar var den grupp som drabbades hårdast av den senaste krisen. Arbetslösheten steg från . Den har minskat något men ligger fortfarande på en hög nivå, trots det förbättrade arbetsmarknadsläget. Långtidsarbetslösheten bland utrikes födda är upp till fyra gånger så hög som bland inrikes födda, och arbetslösheten fortsätter öka trots det förbättrade arbetsmarknadsläget. Läget för lågutbildade utan gymnasiekompetens är särskilt besvärligt. Den höga långtidsarbetslösheten har bitit sig fast trots det förbättrade arbetsmarknadsläget. Det här är kalla fakta som visar hur verkligheten ser ut, och frågan är hur trovärdiga regeringens ambitioner är dels att nå målet om full sysselsättning, dels att öka sysselsättningsgraden till 2020. Regeringens egen kalkyl visar att sysselsättningen kommer att öka mest på grund av jobbskatteavdrag och lägre ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen. Jag noterar dock att arbetslösheten inte kommer att minska mycket på grund av den egna arbetsmarknadspolitiken. Den tror man endast kan ge marginell effekt. Något jag saknar är kopplingen till insatser inom utbildningssektorn, för någon sådan görs inte. Det förvånar mig. Vi vet att svenska elever halkar efter i internationella jämförelser. Fler hoppar av, och många fastnar i långtidsarbetslöshet. I rapporten omnämns ett antal genomförda reformer, men i rådet är man inte nöjd. Man säger att det behövs bättre träffsäkerhet för de insatser som ska komma. Därför vill jag fråga om regeringen kommer att föreslå mer träffsäkra utbildningsinsatser så att fler ungdomar ökar sina chanser till jobb, fler träffsäkra åtgärder för att utrikes födda inte ska fastna i långtidsarbetslöshet, oavsett konjunktur, och mer träffsäkra åtgärder för att minska den höga ungdomsarbetslösheten generellt. (M): besöktes utskottet av en utvärderingsgrupp från . De berömde systemet med ett finanspolitiskt råd, men de tyckte att rapporten var väldigt lång och efterlyste en sammanfattning på en mening. Därför skulle jag vilja höra om kan ge en sådan sammanfattning. Jag skulle också vilja höra ett mycket kort utlåtande om den sammanfattningen från och . Ordföranden: Då får vi börja med att ge den chansen eller möjligheten. : Rapporten är ju lång. Därför bestämde vi oss för att skriva sammanfattningar. De blev tyvärr också långa, vilket ledde till att vi också har en sammanfattning av sammanfattningen på två sidor. Om jag ska ge en sammanfattning i en mening skulle det i så fall vara att bara för att man har uppnått goda resultat i de offentliga finanserna ska man inte ta detta för givet, utan man måste fortsätta att både vårda ramverket och se till att det fungerar på avsett sätt. Där gör vi en annan bedömning än vad finansministern gör. Jag förstår inte resonemang, måste jag säga. Man har alltid sagt att vi ska ha större budgeteringsmarginaler framåt, så de stiger enligt regeringens riktlinjer från av de takbegränsade utgifterna år . Så har det alltid varit, men ligger man med en budgeteringsmarginal på av utgifterna. Det gav inte något svar på. Jag kunde inte följa resonemanget där. En kort kommentar också om det här med hur lågt vi ska ned i statsskuld: Där har jag svårt att förstå varför man är så inriktad på att genom privatiseringar och försäljning av aktier få ned statsskulden. Det kan finnas andra skäl till privatisering, men av statsskuldsskäl ser jag inga starka skäl till det. En sista kommentar medan jag har ordet: Jag tycker att det har varit ett mycket intressant uppdrag att bygga upp den här verksamheten , och det har varit väldigt bra diskussioner i utskottet. Jag tycker också att det är väldigt bra att det nu finns en politisk enighet bakom rådet, vilket det inte gjorde från början. Det var naturligtvis ett mål att vi skulle bli accepterade av oppositionen och fortfarande vara tolererade av regeringen. Jag tror att vi har uppnått båda målen, det sista kanske med viss tvekan. Det är ganska naturligt att det har funnits en del motsättningar och mycket diskussion i sak. Jag tycker att det har varit intressanta diskussioner med finansministern. Om inte de här ganska skarpa åsiktsskillnaderna hade funnits, hade regeringen antingen haft en ofelbar politik eller så hade vi inte gjort vårt jobb. Jag tror att man ska vänta sig att det blir ungefär så som det blivit. Ordföranden: tack för det! Sista ordet går till finansministern. Finansminister (M): Låt mig börja med att ta vid där slutade och passa på att tacka inte bara honom för den här rapporten utan hela rådet som har suttit för de fyra rapporter vi har fått. De har bidragit till en diskussion kring finanspolitiken som är bra. Låt mig också säga någonting om den frågeställning som restes kring ungdoms- och invandrararbetslöshet. Till att börja med ska vi inte förringa problemet. har vi, om jag förstod siffrorna som redovisades korrekt och de siffrorna är korrekta, ett socialbidragsberoende bland invandrare på . Det är klart att om man sedan skulle lägga till de bidragsberoende vi förmodligen har i andra transfereringssystem så är det ett mycket stort problem. Det är ett mycket stort integrationsproblem, för om vi ska ha så pass mycket invandring som vi har i och den ska fungera väl, då måste vi få upp sysselsättningsgraderna. Vi vet att det är nödvändigt att fler kommer i arbete, och det är klart att det också är relativt stora kostnader förknippade med ett så utbrett bidragsberoende. Det är det som är själva poängen med att man strukturerar om integrationen nu och tar bort förbudet mot att börja arbeta . Det är säkert problem i början, men vi överför ansvaret till Arbetsförmedlingen där jag tror att det i grund och botten bör ligga. Vi har via instegsjobb och satsningar på sfi försökt förbättra detta. Men det är klart att har man så långa etableringstider som vi har i så är det bekymmersamt, och det har regeringen säkert anledning att återkomma till. Jag skulle verkligen vilja säga att förbättrad integration måste vara ett väldigt centralt mål för politiken . När det gäller ungdomsarbetslösheten är vår bedömning att vi även där har ett antal strukturella problem. Det är framför allt på yrkesutbildningssidan vi har kunnat se en alltför långt driven akademisering av yrkesutbildningen med väldigt små inslag av praktik. Man ska komma ihåg att vi i har 17 veckors praktik i på yrkesutbildningar, medan man i de flesta andra europeiska länder gör dem som renodlade lärlingssystem. Det andra land som har samma yrkesskolor som vi har, , har också mycket hög ungdomsarbetslöshet, trots att man ju i har en skola som i övrigt fungerar relativt väl. Genom att förstärka utbildningen på det sätt vi gjort dels temporärt via yrkeshögskolor, yrkesvux och sådant, dels med den stora omläggning som vi nu gör av yrkesutbildningen med framför allt en ökad betoning av lärlingssystem, så tror jag att vi, precis som , , och ett antal andra av de länder som jag tidigare nämnde, ska kunna få ned ungdomsarbetslösheten och behålla vår grundläggande samhällsmodell med starka kollektivavtal och en bra balans mellan parterna som vi ofta beskriver som vår nordiska arbetsmarknadsmodell. Ordföranden: Det får bli slutorden för den här utfrågningen. För utskottets del är denna utfrågning tidsmässigt startpunkten för arbetet med de ekonomisk-politiska riktlinjerna, det vill säga vårpropositionsbehandlingen. Jag vill tacka alla inledare så mycket för mycket intressanta inlägg, för svaren på frågor och naturligtvis och dess avgående ordförande för och det här arbetet. Allra sist ett stort tack till alla er som har följt detta på plats och utifrån! Ni kommer också att kunna gå tillbaka till och se det här. Därmed är utfrågningen avslutad. Det går bra för . Tillväxten är hög. Jobben kommer och rikedomarna växer. Men ökar klyftorna. Jag tänker på långtidsarbetslösheten som biter sig fast och på barnfattigdomen som tilltar.Så här berättar en ensamstående mamma med två barn, , om sin situation:"Utflykter, teaterbesök och resor med skolan kostar ju alltid extra, och de ska ha egen matsäck med sig. Har jag inga pengar försöker jag låna av goda vänner eller så. Då brukar jag skylla på en räkning eller annat, jag kan ju inte säga att jag inte har råd med barnens utflykter. har de faktiskt fått vara sjuka, när jag inte har fått ihop det. "Barn som tvingas avstå från fritidsaktiviteter, skolresor eller utflykter isoleras. Familjer som inte har råd att åka på semester känner sig utanför. Fattigdomen gör sig i de här fallen ständigt påmind - en ständig påminnelse om att inte räcka till i ett samhälle där framgång mäts i pengar.Det är något snett när barn måste sjukskrivas därför att de inte har råd att följa med sina kompisar på utflykt.Det är något snett när barnfattigdomen växer som vi har rekordtillväxt i ekonomin. Detta är inte värdigt. Barnfattigdomen måste avskaffas. Därför kommer vi socialdemokrater att ta fram ett brett program mot barnfattigdomen. En viktig del i detta är att fler föräldrar får fotfäste på arbetsmarknaden samt rätt till heltid och fast anställning.Det är också något snett när långtidsarbetslösheten biter sig fast som svenska företag har svårt att rekrytera personal. Denna misslyckade matchning på arbetsmarknaden är ett resultat av en kraftig neddragning av antalet platser i yrkes- och komvuxutbildning. Missmatchningen riskerar att hämma goda tillväxt . Missmatchningen leder också till att allt fler får svårare att ta de jobb som finns och de jobb som kommer. Det enda som erbjuds är ineffektiva arbetsmarknadsåtgärder. Fas 3 är något som har debatterat den senaste våren och som är ett exempel på denna misslyckade arbetsmarknadspolitik. av dem som lämnar fas 3 lämnar den åtgärden för arbete eller studier.Den höga arbetslösheten och den mycket höga långtidsarbetslösheten bidrar till att fler människor får allt större svårigheter att försörja sig. De omfattande nedskärningarna inom arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen spär på denna utveckling. Hundratusentals människor har lämnat a-kassan, och tiotusentals människor har utförsäkrats. När arbetslöshet och sjukdom slår till tvingas många leva på försörjningsstöd - det vi tidigare kallade för socialbidrag. I tre av fyra kommuner ökar kostnaden för försörjningsstöd, för socialbidrag. Så blev arbetslinjen en bidragslinje.För att möta utmaningar har vi i vår vårbudget, vårmotion, några viktiga initiativ till sådant som kan genomföras här och för fler jobb och för en minskad arbetslöshet - med sikte på att klara barnfattigdomen och att se till att fler kan gå i arbete och lämna bidragen.Vi prioriterar att bryta ungdomsarbetslösheten, pressa tillbaka långtidsarbetslösheten och förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Vi vill att en kompetenskommission inrättas som ska föreslå åtgärder som gör att företag och branscher hittar rätt kompetens vid rätt tillfälle, inhandlar utbildningar, ger stöd till arbetsgivare och analyserar vad som kan göras för att öka söktrycket till utbildningar som bedöms vara strategiska för näringsliv och offentlig sektor.Sverige behöver en starkare utbildningslinje för att förbättra matchningen på arbetsmarknaden och pressa tillbaka långtidsarbetslösheten. I vår budgetmotion presenterar vi förslag till förstärkta möjligheter för unga att jobba och utbilda sig. Vi lägger bland annat fram förslag om en ökning av antalet sommarkurser på högskolan redan nu . Sammantaget handlar det om 30 000 jobb och utbildningsplatser för unga.En väl fungerande kollektivtrafik är en central del för att utvidga arbetsregionerna och därmed skapa förutsättningar för en bättre fungerande arbetsmarknad. Vi föreslår regeringen att återkomma med ett program för att säkerställa att trafiken på järnväg uppfyller rimliga kvalitetskrav, såsom att tågen går även på vintern.Vårt mål är full sysselsättning. Den ofrivilliga deltidsarbetslösheten kostar samhället mycket stora resurser. I lägger vi nu fram ett skarpt förslag. Vi vill att regeringen tar fram ett konkret förslag till en modell där staten ger en bonus till de kommuner som lyckas minska det ofrivilliga deltidsarbetet i välfärden.Vi vill investera i en stärkt svensk konkurrenskraft. Vi vill inleda - - en särskild satsning på att främja svensk export. I vår globaliserade värld är det inte bara företag som konkurrerar med varandra utan också länder. Vi vill bland annat stärka exportstödet gentemot viktiga tillväxtekonomier som , , och Argentina.Alla de här förslagen syftar till ett viktigt mål: målet om full sysselsättning. Massarbetslösheten måste brytas. Därför sätter vi jobben först. För att klara det måste vi investera för framtiden.Det finns ett växande reformutrymme i statens budget. Det kan inte slösas bort på stora skattesänkningar, utan det måste användas till att investera för framtiden och till att se till att flaskhalsarna byggs bort.Det som förs i är en räntedrivande politik. Å ena sidan har vi de stora skattesänkningar som genomförs i en uppåtgående konjunktur och som riskerar att spä på överhettningen och att driva på inflation och räntor. Å andra sidan har vi flaskhalsarna samt missmatchning och kompetensbrist som leder till löneglidning. Vi har brist på bostäder i våra tillväxtregioner. Vi har eftersatt underhåll i infrastrukturen.Till detta kommer att vi har en elmarknad som inte fungerar. Den senaste vintern har de skenande elpriserna drivit på inflationen och i slutändan också räntorna. Det är en tung börda för de människor som har investerat i sitt boende. Det handlar om flera tusenlappar för ett normalhushåll här i . Det är det räntebärande folket som får betala priset för en politik som inte klarar att lösa flaskhalsarna och att vara en finanspolitik som inte driver på ekonomin i riktning mot överhettning.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till Socialdemokraternas budgetmotion, vårmotion. har en vision för . Vi vill se ett modernt, hållbart där människor känner sig delaktiga och trygga, ett som är öppet mot omvärlden där alla kan utvecklas och ges möjligheter till ett gott liv. För att uppnå detta behöver ha sunda offentliga finanser. behöver en ekonomisk politik som är långsiktig, ansvarstagande och utgår från en helhetssyn på människor, resurser och arbete. Genom överskott i goda tider förhindrar vi nedskärningar i sämre, när välfärden och offentliga satsningar ofta behövs som mest. offentliga finanser är även en fråga om rättvisa mot kommande generationer.De budgetpolitiska målen om utgiftstak för staten och överskottsmål är centrala grundbultar i statens ekonomi och hushållandet av skattebetalarnas medel. En ansvarsfull ekonomisk politik handlar dock inte bara om utgiftstak och överskottsmål utan också om människor och människors vardag. Det handlar om trygghet i barn- och ungdomsåren och möjligheter att utveckla sin fulla potential i skola och arbetsliv. Det handlar om förutsättningar för nya jobb.En ansvarsfull ekonomisk politik innehåller också en strävan mot minskade klyftor. Alla ska kunna vara delaktiga i samhället på lika villkor, och människor som har svårt att komma in på arbetsmarknaden ska ha stöd. Det handlar om tillgänglighet och kvalitet i den kommunala omsorgen och hälso- och sjukvården. En ansvarsfull ekonomisk politik hushållar med jordens begränsade resurser och belastar inte miljön med mer än vad den klarar av att hantera och återskapa. Vi vill komplettera bnp och andra befintliga ekonomiska indikatorer med mått som tar hänsyn till en långsiktig hushållning med de globala naturresurserna. I vårbudgetmotion föreslår vi strategier för en aktiv och framtidsinriktad politik som moderniserar . Det är strategier för hur med framgång kan möta de miljö- och klimatutmaningar vi står inför och behovet av fler nya jobb och välfärd. Det är otroligt viktigt att vi har flera strategier för fler och nya jobb. ser företagande och entreprenörskap som en möjlighet för människor att förverkliga idéer och skapa fler jobb. Vi vill förbättra villkoren för småföretagen bland annat genom att avskaffa sjuklöneansvaret för företag med färre än tio anställda. Sjuklöneansvaret är något som företagen själva pekat ut som ett stort hinder för att expandera. Sänkta arbetsgivaravgifter och fortsatta regelförenklingar är andra viktiga åtgärder för att underlätta och göra det billigare för små företag. Vi uppskattar regeringens avsikt att genomföra ett av förslag om sänkt moms i restaurangbranschen. Vi vill gå vidare och också sänka momsen i flera delar inom tjänstesektorn, exempelvis för frisörer och cykelverkstäder. Vi vill att det ska vara billigare att reparera än att köpa nytt. Miljö- och klimatomställningen utgör också en grön jobbmotor. som vi tar oss an den nödvändiga omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle skapas nya gröna jobb inom förnybar energiproduktion, industri, hållbara kommunikationer och tjänstesektorn. vill använda ROT-avdraget till att uppmuntra småhusägare att energieffektivisera. Vi vill dessutom utvidga till att även omfatta flerfamiljshus och upprustning av miljonprogramsområden där renoveringsbehoven är som störst. vill tillvarata unika förutsättningar att bygga ut bioenergi, vindkraft och andra förnybara energislag och skapa ett säkert och långsiktigt hållbart energisystem.Bra kommunikationer och ett väl fungerande transportsystem är viktigt för att nya jobb ska växa fram. Det nuvarande transportsystemet kräver stora investeringar för att ta igen år av bristande underhåll och investeringar. Det behöver också klimatanpassas. En grön modernisering av energi- och transportsektorn skapar också många arbetstillfällen. har goda förutsättningar att bli en god förebild för omvärlden inom klimat- och miljöomställningen och på det området utveckla sina exportmarknader. I ett samhälle med ständig utveckling och ett blomstrande näringsliv behöver vi nyfikna människor med kompetens och engagemang. För det behöver vi ett väl fungerande utbildningssystem. Vi vill se en skola som ger våra barn och unga livsglädje, framtidstro och förmåga att kliva ut i en global värld och etablera sig på sina egna villkor. Våra ungdomar måste ges möjlighet att komma till sin rätt i skolan och skaffa sig verktyg för att möta det framtida yrkeslivet.Kvaliteten behöver höjas på högskolorna. Vi vill se fler lärarledda undervisningstimmar, fler doktorander, slopade avgifter för utländska studenter och en starkare koppling mellan högskolan och arbetsmarknaden. Arbetslösheten går åt rätt håll men ligger fortfarande kvar på höga nivåer. Speciellt långtidsarbetslösa och ungdomar med låg utbildning halkar efter. Satsningar på utbildning hjälper även dessa grupper att matcha mot jobb när arbetslösheten sjunker. Vi vill införa ett särskilt gymnasielyft för unga med oavslutad gymnasieutbildning - öka resurserna till komvux, folkhögskolor och yrkesutbildningar.Fru talman! En ansvarsfull ekonomisk politik med satsningar på nya jobb inom den gröna sektorn, entreprenörskap och företagande måste gå hand i hand med satsningar på välfärd och ett tryggare samhälle. menar att reglerna i trygghetssystemen behöver anpassas så att fler människor än kan omfattas och ges trygghet den dag de behöver det. Vi vill införa ett och samma trygghetssystem - arbetslivstrygghet - för den som är sjuk, arbetslös eller söker försörjningsstöd. Människor ska slippa bollas runt mellan olika myndigheter och handläggare. Man ska veta vart man ska vända sig och vilket stöd man kan förvänta sig när man behöver det. Som ett steg på vägen mot arbetslivstrygghet har vi föreslagit ett antal förändringar både i vårbudgetmotionen och i andra sammanhang, i sjukförsäkringen och a-kassan.Fru talman! För någon vecka sedan fick jag en bok från som berörde mig djupt. Boken innehåller några av de 56 200 ansökningar om bidrag till barn i fattiga familjer som Majblomman fick ta emot .