bet · GZ01NU1 · 2011-12-09 00:00:00 — 2011/12:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv Utskottet tillstyrker de av regeringen i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) föreslagna anslagen för inom utgiftsområde 24 Näringsliv, totalt ca . Motioner med förslag om andra anslagsbelopp än vad regeringen föreslagit avstyrks av utskottet. Företrädarna i utskottet för Socialdemokraterna, har avstått från att delta i beslutet om anslag. De erinrar i särskilda yttranden om de budgetförslag som lagts fram av respektive parti. Utskottet föreslår att , med bifall till en motion, ska göra ett förnyat tillkännagivande om SIQ). uppmanade regeringen genom ett tillkännagivande att se till att en långsiktig lösning när det gäller huvudmannaskap och basfinansiering för SIQ kommer till stånd. Frågan är inte slutbehandlad, anser utskottet enhälligt och uppmanar regeringen att återkomma till med de förslag om institutets verksamhet som krävs, efter det att en av regeringen planerad utvärdering av SIQ är genomförd. bör enligt utskottet avslå samtliga motionsyrkanden om näringspolitikens inriktning. Utskottet redogör för sin syn på denna inriktning och erinrar om det mål för näringspolitiken som har beslutat om. Målet är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. I fyra reservationer (S; MP; SD; V) presenteras dessa partiers respektive uppfattning i frågan. Utskottet tillstyrker slutligen att bemyndigar regeringen att avveckla bolaget genom likvidation. Bolaget är ett vilande statligt helägt aktiebolag som förvaltat resterande del av köpeskillingen från försäljningen av . Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:T445 av m.fl. (S) yrkande 4, 2011/12:N214 av m.fl. (S), 2011/12:N224 av (S), 2011/12:N238 av (FP) yrkandena 13, 2011/12:N243 av och (båda M), 2011/12:N291 av m.fl. (S), 2011/12:N322 av m.fl. (S), 2011/12:N344 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 8 samt 2011/12:N414 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 13. Reservation 1 (S) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) Reservation 4 (MP) motiveringen bemyndigar regeringen att avveckla genom likvidation. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 24 punkt 1. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv Bemyndigande för anslaget 1:2 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 under 20132017. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 24 punkt 2. Bemyndigande för anslaget 1.5 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20132015. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 24 punkt 3. Bemyndigande för anslaget 1:9 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:9 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20132015. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 24 punkt 4. Bemyndigande om kapitaltillskott till Ersättningsmark i bemyndigar regeringen att besluta om kapitaltillskott på högst 1 till Ersättningsmark i . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 24 punkt 5. Bemyndigande för anslaget 2:3 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 24 punkt 6. bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar intill ett belopp av 500 för exportkreditgarantier. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 24 punkt 7. bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar intill ett belopp av 10 för investeringsgarantier. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 24 punkt 8. Bemyndigande avseende upplåningsrätt för bemyndigar regeringen att besluta att får obegränsad upplåningsrätt i för skadeutbetalning. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 24 punkt 9. Bemyndigande avseende lån till AB bemyndigar regeringen att besluta om lån till AB intill ett belopp av 100 . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 24 punkt 10. Bemyndigande avseende kreditgaranti till AB bemyndigar regeringen att besluta om en kreditgaranti till AB intill ett belopp av 250 . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 24 punkt 11. Anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv anvisar för anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 24 punkt 12. Motioner om anslagen m.m. 2011/12:Ub461 av m.fl. (S) yrkande 5, 2011/12:N245 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2011/12:N344 av m.fl. (S) yrkandena 911, 2011/12:N348 av m.fl. (S), 2011/12:N365 av m.fl. (V), 2011/12:N414 av m.fl. (V) yrkandena 4, 5 och 712, 2011/12:N418 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2011/12:N420 av m.fl. (SD). tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om . 2011/12:N213 av (FP). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (M), (S)1, (M), (S)2, (M), (S)3, (S)4, (S)5, (C), (S)6, (M), (SD)7, (V)8, Boriana (M), (MP)9 och (FP). Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. I detta betänkande behandlas proposition 2011/12:1 (budgetpropositionen) vad gäller utgiftsområde 24 Näringsliv 34 motionsyrkanden från allmänna motionstiden. En skrivelse från organisationen har inkommit. fattade beslut om ramarna för de olika utgiftsområdena och en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden för 20132015 och ställde sig då bakom de ramar för utgiftsområde 24 Näringsliv som angetts i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU1). I reservationer (S, MP, SD, V) förordades avvikelser från dessa ramar. Av följande tabell framgår regeringens och oppositionspartiernas förslag. Ramen för utgiftsområde 24 är ca . Tabell Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 24 Näringsliv 2012 (föresl. 2013 (utgiftsberäkning) 2014 (utgiftsberäkning) 2015 (utgiftsberäkning) Efter inledande avsnitt om näringspolitikens inriktning och om behandlas i det följande regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 24 och motsvarande förslag i de aktuella motionerna. De förslag som lagts fram i motionerna har dock som utgångspunkt en annan ram för utgiftsområdet än vad regeringen har föreslagit och vad har ställt sig bakom. Beslut om anslag inom ett utgiftsområde ska, enligt budgetprocessens regler, fattas genom ett beslut. De olika anslagen ska alltså fastställas i ett och samma beslut. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om näringspolitikens inriktning. Utskottet redogör för sin syn på denna inriktning och erinrar om det mål för näringspolitiken som har beslutat om. Målet är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (SD), 3 (V) och 4 (MP). Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. Utgiftsområde 24 Näringsliv omfattar dels näringspolitik, dels utrikeshandel och handels- och investeringsfrämjande. Inom näringspolitiken ryms insatser för att skapa goda ramvillkor för företag, företagsutveckling, främjande av entreprenörskap, arbete för att stärka innovationskraften, arbete för att förenkla för företagen, konkurrensfrämjande arbete, turistfrämjande samt immaterial- och associationsrättsliga frågor. Vidare ingår undersökning av och information om landets geologi och mineralhantering samt tillstånd och tillsyn enligt minerallagen (1991:145) samt miljösäkring. Därutöver ingår bidrag till forskning och utveckling inom bl.a. metrologi, stöd till den svenska standardiseringsorganisationen samt ansvar för säkerhetsfrågor inom elområdet. Myndigheter som verkar inom näringspolitiken är Verket för innovationssystem (), , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), geologiska undersökning (SGU), Patentbesvärsrätten (PBR), (), , , , och . Rymdstyrelsen, som tidigare redovisats under näringspolitiken, flyttas till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Statligt ägda bolag och stiftelser m.m. som är verksamma inom näringspolitiken är (), , AB kanalbolag, , samt Standardiseringsråd (SSR), Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen Svensk Industridesign (Svid). Under rubriken säger regeringen att ett livskraftigt och dynamiskt näringsliv är en central förutsättning för ökad sysselsättning och att grunden för arbete, hållbar tillväxt och välfärd läggs genom fri företagsamhet. Genom att entreprenörskapet stärks och näringslivet breddas blir det fler som kan och vill driva företag, inte minst bland kvinnor, unga och personer med utländsk bakgrund. Goda ramvillkor för företag och företagande är därför av central betydelse för utveckling. Det är angeläget att fortsätta arbetet med att förenkla vardagen för entreprenörer och företag och att förbättra trygghetssystemen för företagare. Det är också betydelsefullt att det svenska skattesystemet utformas så att är ett attraktivt land att driva företag, investera och arbeta i. Genom öppna marknader med väl fungerande konkurrens, tydliga regler och villkor för det offentliga åtagandet i förhållande till den privata sektorn och en effektiv och rättssäker ordning för statsstöd skapas goda förutsättningar för ett livskraftigt, innovativt och dynamiskt näringsliv som kan anpassa sig till nya förutsättningar. För att ska behålla och stärka sin position som innovationsland i den globala konkurrensen krävs ständig förnyelse, då innovationsklimatet i andra länder ständigt utvecklas. Långsiktiga och kraftfulla satsningar från privata och offentliga aktörer på innovationsaktiviteter, som forskning och utveckling, är avgörande för att skapa framgångsrika företag och bättre livskvalitet för alla invånare. I arbetet med den nationella innovationsstrategin kommer frågan om en ökad samordning av innovationspolitiken med andra politikområden att behandlas. Ett innovations- och näringslivsklimat som stärker konkurrens och attraktionskraft förutsätter insatser inom många olika politikområden. Skatter, transporter, it, forskning, utbildning, handels- och investeringsfrämjande, arbetsmarknad, sociala trygghetssystem för företagare, energi, miljö, landsbygdsutveckling, kultur och regional tillväxt är exempel på områden med stor betydelse i ett näringspolitiskt perspektiv. Det är viktigt att stödja utvecklingen av företagandet i och att prioritera åtgärder för att stimulera fler företag i hela landet att växa. Företagens innovationsförmåga är grundläggande för tillväxt och konkurrenskraft. Ett gynnsamt innovations- och företagsklimat är centralt för att företagen ska kunna hantera utmaningar i omvärlden och för att skapa fler jobb. Grundläggande förutsättningar för de statliga insatserna för att främja företagsutveckling är att de ska möta näringslivets behov och vara marknadskompletterande samt att de inte ska snedvrida konkurrensen. Företagsfrämjande insatser och statligt finansierade aktörer ska inte tränga undan privata tjänster och utförare. Med detta som utgångspunkt behövs det såväl generella insatser som riktade åtgärder för att skapa förutsättningar för fler och växande företag. Det ska vara enkelt och mer lönsamt att starta och driva företag. För att fler ska bli företagare krävs det att fler individer ser företagande som lika självklart och möjligt som en anställning. Regeringens politik för området Fler och växande företag redovisas under rubrikerna Förenklingar i företagens vardag, Förbättrade trygghetssystem, Anpassad statlig kapitalförsörjning, Utvecklad information och rådgivning och Riktade åtgärder för ökad tillväxt. Politiken för området Ett dynamiskt och innovativt näringsliv redovisas under rubrikerna Forskning och innovation samt Miljödriven näringslivsutveckling. Slutligen redovisas regeringens politik för områdena Ramvillkor för företag, Konkurrens och Statsstöd. Utrikeshandel och handels- och investeringsfrämjande består av följande verksamhetsområden: handels- och investeringsfrämjande, EU:s inre marknad och internationell handelspolitik. Inom utrikeshandel och handels- och investeringsfrämjande finns följande myndigheter och andra statliga verksamheter: , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac), (), Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ), exportråd () samt Aktiebolaget (). Förvaltningen av SEK överfördes till . Vidare anslås medel för svenskt deltagande i internationella handelsorganisationer och bidrag till (). Handels- och investeringsfrämjandet ska stärka svenska företags förmåga att ta till vara de möjligheter som globaliseringen medför. Detta sker genom att svenska små och medelstora företags export och internationalisering samt svenska företags affärer på viktiga marknader främjas. Det sker också genom att attrahera utländska direktinvesteringar. I den ekonomiska krisens spår riskerar trösklarna för svenska företags handel med omvärlden att öka. När villkoren för den globala handeln försämras eller snedvrids är det särskilt angeläget att insatserna för en stärkt frihandel kompletteras med ett effektivt handels- och investeringsfrämjande. Regeringen fäster stor vikt vid ett internationellt affärsfrämjande som skapar förutsättningar för marknads- och företagsutveckling och ämnar fortsätta att effektivisera och vidareutveckla denna verksamhet. Den potential som finns bland småföretag att ta steget ut på exportmarknaden ska tas till vara genom att deras förmåga till internationalisering främjas. Exportfrämjandet ska göra det enklare för svenska företag att växa internationellt. För att de offentliga insatser som görs på området ska nå så många företag som möjligt och ha förutsättningar att uppnå största möjliga effekt, krävs en ökad samverkan, inklusive mellan statliga, regionala och lokala främjandeaktörer. I syfte att stärka företagens förmåga att växa och verka på den globala marknaden avser regeringen inom ramen för statens åtaganden att fortsätta arbetet med att främja internationalisering med fokus på små och medelstora företag, t.ex. genom de regionala exportrådgivarna. EU:s inre marknad är grundstenen i det europeiska samarbetet. En väl fungerande inre marknad är avgörande för unionens tillväxt och därmed för ökad sysselsättning och välfärd. Den inre marknaden intar en central plats i den övergripande EU-politiken för hållbar tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. För att den inre marknaden ska kunna fungera som en hemmamarknad för svenska företag krävs att 500 miljoner konsumenter och ca 20 miljoner företag har enkel och problemfri tillgång till den. Det är därför av stor vikt att arbetet med att förvalta och utveckla de system och regelverk som utgör ramen för den inre marknaden uträttas väl. Då finns förutsättningar för en ökad export, konkurrenskraft och tillväxt. Handelspolitiken kan utgöra ett viktigt instrument för att tillvarata globaliseringens möjligheter och hantera dess möjliga avigsidor. Tydliga, icke-diskriminerande, globala regler för internationell handel är avgörande för hållbar tillväxt och utveckling. I kommittémotion 2011/12:N344 (S) begärs tre tillkännagivanden om inriktningen på svensk näringspolitik, om behovet av företagsfrämjande, entreprenörskap och näringslivsutveckling samt om vikten av att främja samspelet mellan industrin och tjänstesektorn. Motionärerna anser att näringspolitiken ska byggas på insikten om en värdeburen tillväxt och den kunskapsbaserade ekonomin, i syfte att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa jobb. måste konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor och inte med låga löner om landet ska stå starkt i en globaliserad ekonomi. Tillväxten ska inte ske på bekostnad av framtida generationers möjligheter att leva ett gott liv, och måste sträva efter såväl hållbar ekonomisk utveckling som ökad jämlikhet, anför motionärerna. De vill ha ett samhälle där välfärd och möjligheter kommer alla till del och vill arbeta för en modern näringspolitik, där kunskap och kreativa idéer står i fokus för människors företagande. Motionärerna förespråkar en kunskapsbaserad ekonomi, där ska konkurrera med höga förädlingsvärden, högt kunskapsinnehåll, forskning och innovationskraft inte med låga löner och billiga produkter. behöver fler företag som kan skapa välfärd, tillväxt och näringslivsutveckling. Villkoren för entreprenörskap måste förbättras om framtida arbetstillfällen ska komma till stånd i de små och medelstora företagen. Det måste bli lättare att starta, driva och växa som företag, anser motionärerna. De framhåller att framskjutna plats i världsekonomin vilar på gemensamma investeringar i forskning och utveckling men att konkurrenskraften inte kan tas för given utan ständigt måste tryggas. Därför behövs, enligt motionärerna, en ny politik för uthållig ekonomisk tillväxt och för att utveckla den svenska konkurrenskraften. Genom en nära samverkan mellan staten, näringslivet, de fackliga organisationerna och forskningen kan det ske en utveckling av den kunskapsbaserade delen av ekonomin, där har konkurrensfördelar. En framåtsyftande näringspolitik ska främja samspelet mellan den konkurrenskraftiga industrin och tjänstesektorn i hela landet. För att ska stå starkt måste det finnas strategier för att den svenska industrin ska konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor, anför motionärerna. I motion 2011/12:T445 (S), med , föreslås åtgärder för att underlätta företagande. Intresset för entreprenörskap behöver stimuleras och förutsättningarna för småföretagare förbättras ekonomiskt och administrativt, anför motionärerna. Det handlar om tillgång till riskvilligt kapital, trygghetssystem för småföretagare, fortsatt förenkling av regelsystemen för småföretagen, företagens tillgång på ett enkelt sätt till statlig service i form av skattemyndighet, försäkringskassa, arbetsförmedling m.fl. och företagens tillgång till kommersiell service. bör göra ett tillkännagivande om behovet av att kartlägga basindustrins villkor ur ett internationellt perspektiv, anförs det i motion 2011/12:N214 (S). Basindustrin, dvs. skogs-, pappers-, kemi-, gruv-, järn- och stålindustrierna, är av största vikt för tillväxten och välståndet, och basindustrins framtida villkor är avgörande för hur kan konkurrera internationellt, säger motionärerna. De anser att basindustrin är i behov av en långsiktig energipolitik, av insatser för forskning och utveckling, av tillgång till en god infrastruktur och av kvalificerad arbetskraft. I motion 2011/12:N224 (S) föreslås ett tillkännagivande om vikten av att satsa på fler jobb i små och medelstora företag. För att klara den internationella konkurrensen måste svenska företag utvecklas och nya företag växa fram, anför motionären. Han anser att det behövs mer forskning, fler innovationer, mer riskkapital, bättre villkor för små och medelstora företag, innovationsprogram, forskningsavdrag, regelförenkling, en förbättring av företagens möjligheter att själva välja karenstid i sjukförsäkringen, stärkt tillgång till riskkapital genom inrättande av en riskkapitalfond, investeringar i kommunikationer och en sänkning av socialavgifterna för småföretag. Ett tillkännagivande om åtgärder för att förbättra villkoren för småföretagare begärs i motion 2011/12:N291 (S). Ett stort problem är tillgång till riskvilligt kapital, säger motionärerna. De påpekar att löntagarägda företag och kooperativ inte är särskilt vanliga i men att de bör uppmärksammas och stimuleras. I andra länder är s.k. non-profit-bolag viktiga samhällsaktörer, och det bör övervägas vilka åtgärder som behövs för att en sådan bolagsform ska etableras i , anser motionärerna. Andra viktiga frågor för små och medelstora företag är skatter, trygghetssystem och en trygghetsgaranti som ska underlätta en övergång från anställning till företagande. I motion 2011/12:N322 (S) begärs ett tillkännagivande om åtgärder för tillväxt och hållbar utveckling för industrin i . Åtgärder i följande avseenden förordas i motionen: Det krävs ett bättre samarbete mellan forskningsinsatser som finansieras av staten och de som finansieras av näringslivet, i linje med de tidigare branschforskningsprogrammen; Grundläggande forskning inom bör omsättas i företagen och omvänt bör många forskningsfrågor ta avstamp i konkreta behov inom företag och samhället; Det behövs statliga insatser som stimulerar fler små och medelstora företag att satsa på forskning och att utveckla innovativa lösningar; Staten bör satsa på att utveckla industriella samarbeten mellan små och stora företag som tillsammans med industriforskningsinstituten och andra forskningsaktörer utvecklar demonstratorer inom prioriterade områden; Det bör byggas upp ett nät av regionala industriella utvecklingsresurser som stöd för de små företagens utvecklingsprojekt; Statens riskkapitalverksamheter bör samlas hos färre aktörer och främst inriktas på finansiering i tidiga faser; Det bör utformas en strategi för teknikutveckling genom offentlig upphandling; Det bör göras en nationell satsning på att stödja ökad produktivitet i företag och offentliga verksamheter genom ett utvecklat arbetsliv; Det behövs ett nationellt kunskaps- och utvecklingscentrum för produktiva arbetsorganisationer inom industri, vård och omsorg m.fl. sektorer. Ett tillkännagivande om behovet av ökade satsningar för ett bättre företagsklimat för att skapa fler jobb och minska utanförskapet föreslås i motion 2011/12:N243 (M). Entreprenörskap och företag kan inte planeras fram, men finans- och utbildningspolitiska styrmedel kan göra det mer sannolikt att framgångsrika företag kan etableras, säger motionärerna. De anser att ett viktigt led i att skapa ett där egenföretagande snarare är regel än undantag är att se till att en entreprenöriell anda genomsyrar hela utbildningssystemet. Med minskad byråkrati och ökade satsningar på entreprenörskap ges företagarna ökade möjligheter att utvecklas, anför motionärerna. I motion 2011/12:N238 (FP) föreslås tre tillkännagivanden om en samlad inriktning för entreprenörskapspolitiken, om en bättre koordinering av de statliga insatserna för finansiering, rådgivning och ekonomiskt stöd till nystartade företag samt om systematiska utvärderingar av entreprenörskapspolitiken. saknar en nationell entreprenörskapspolitik, säger motionären. Han anser att den omläggning av politiken som krävs på en lång rad områden behöver ett samlat mål för att kunna realiseras. En sådan inriktning ska fokuseras på växande, innovativa företag med utgångspunkt i de krav och utmaningar som globaliseringen innebär. Det finns ett stort antal myndigheter och institutioner som utför verksamhet i syfte att stödja företagande och entreprenörskap. Många organisationer är aktiva när det gäller frågor rörande finansiering, och ett relativt stort antal är aktiva inom någon form av rådgivning, säger motionären. Han påpekar att programmen är många och spridda även i statens budget. bör sätta som mål att i internationella rankningar och mätningar vara ledande för innovativa företag, anser motionären.