bet · GY01CU15 · 2011-02-17 00:00:00 — Jämställdhet är en fråga om mänskliga rättigheter, demokrati och rättvisa, men också om att ta till vara alla människors kompetens. Om kompetensen hos både kvinnor och män i näringslivet tillvaratas får företagsledningarna den bästa sammansättningen, vilket gynnar företagen och därmed tillväxten. Forskning visar att ledande befattningshavare inte väljs enbart på grundval av kompetens. Män, som i de flesta fall styr nomineringsprocessen, väljer ofta män just därför att de är män. Enligt vår uppfattning finns det ett behov av kvinnlig representation i företagens valberedningar. När det gäller aktiebolag i vilka staten har ett bestämmande inflytande hade den tidigare regeringen ställt upp delmålet att andelen kvinnliga styrelseledamöter skulle vara 2003. Målet uppnåddes genom ett kontinuerligt och systematiskt nomineringsarbete. är det svårt för kvinnor att ta sig upp till de privata bolagens ledningsgrupper och styrelser. Djupt rotade traditioner och värderingar är ofta skälet till att kvinnor hindras att ta sig till toppen inom näringslivet. För det är varken så att kvinnor har lägre kompetens, lägre utbildning eller kortare arbetslivserfarenhet. Den kvinnliga representationen i bolagsstyrelserna har förbättrats något men är fortfarande ojämställd. Vi kan konstatera att denna förändring aldrig hade skett utan den debatt och det hot om lagstiftning som den förra regeringen med sina samarbetspartier initierade. har vi dock kunnat konstatera att den positiva trenden avstannat. Den socialdemokratiska regeringen gav en sakkunnig person i uppdrag att överväga frågan om en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser. Uppdraget redovisades i departementspromemorian Könsfördelningen i bolagsstyrelser (Ds 2006:11). I promemorian föreslås bl.a. regler i aktiebolagslagen om könsfördelningen i styrelser för publika aktiebolag. Den nuvarande regeringen har beslutat att avskriva förslagen i departementspromemorian. Vi anser att detta är djupt beklagligt, och vi är mycket oroade över vad regeringens politik kommer att få för konsekvenser för jämställdheten inom näringslivet. I sammanhanget vill vi uppmärksamma att man i införde lagstiftning som innebär att av vardera könet ska vara representerat i de stora bolagens styrelser. Lagstiftningen uppfattas där , efter visst inledande motstånd, som positiv. I är kvoteringsfrågan en självklarhet. Enligt vår uppfattning har de svenska bolagen redan fått god tid på sig att själva försöka komma till rätta med problemet med mansdominerade styrelser. har otillräckliga initiativ tagits från näringslivets sida för att förändra situationen. Vi kräver därför att åtgärder vidtas mot mansdominansen i bolagens styrelser. Enligt vår mening bör regeringen lägga fram lagförslag som innebär att andelen kvinnor i privatägda aktiebolags styrelser och valberedningar måste vara så får en lagstiftning som den norska. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motionerna 2010/11:C201, 2010/11:C217, 2010/11:C248, 2010/11:C259 yrkande 1 och 2010/11:C270, som sin mening ge regeringen till känna. Ytterligare lagstiftning om franchising, punkt 7 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:C239 och bifaller delvis motion 2010/11:C219. Liksom motionären i motion 2010/11:C239 anser vi att en franchisetagare i egenskap av den svagare parten i ett franchiseförhållande kan befinna sig i en utsatt situation. Lagen (2006:484) om franchisegivares informationsskyldighet, som trädde i kraft , syftar till att stärka en blivande franchisetagares ställning i de förhandlingar och diskussioner som föregår undertecknandet av ett franchiseavtal. Lagstiftningen är därför primärt inriktad på den information som franchisegivaren ska tillhandahålla inför ett avtalsslut. Vi tycker att lagstiftningen är bra och att den fyller en viktig funktion. Vi anser dock att det behövs ytterligare lagstiftningsåtgärder för att stärka en franchisetagares ställning. Enligt vår uppfattning bör regeringen bl.a. överväga att införa en förhandlingsrätt för franchisetagare, bestämmelser om uppsägning av avtalen och ekonomisk kompensation vid inlösen i samband med uppsägning samt förbjuda oskäliga avtalsvillkor. Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion 2010/11:C239 och delvis bifall till motion 2010/11:C219, som sin mening ge regeringen till känna. Lagen om ekonomiska föreningar, punkt 4 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Kooperationen är en stor och viktig del i den svenska ekonomin, och de flesta kooperativ drivs i form av ekonomiska föreningar. För att upprätthålla konkurrensen mellan olika associationsformer anser vi att det är av yttersta vikt att lagstiftningen är neutral i förhållande till olika associationsformer. har presenterat sitt slutbetänkande som är föremål för remissbehandling. Vi förutsätter att det pågående arbetet leder till att den ekonomiska föreningen blir en mer flexibel företagsform som kan vara konkurrenskraftig i förhållande till andra associationsformer. Med hänvisning till det pågående arbetet har vi valt att inte reservera oss. Vi kommer dock att noga följa frågan. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:C201 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om diskriminering i privata bolagsstyrelser. 2010/11:C217 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra reglerna i aktiebolagslagen så att av vartdera könet är representerat i de större bolagens styrelser. 2010/11:C219 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagen om franchisegivares informationsskyldighet. 2010/11:C233 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kravet på eget kapital i aktiebolag. 2010/11:C239 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagen om franchising. 2010/11:C248 av och (båda MP): begär att regeringen lägger fram lagförslag om kvotering i bolagsstyrelser. 2010/11:C258 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avskaffande av bolagsstämmokravet för små privata aktiebolag. 2010/11:C259 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en kvotering för börsnoterade bolagsstyrelser. 2010/11:C270 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler kvinnor i bolagens valberedningar och styrelser. 2010/11:C305 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förslaget på en bolagsform utifrån konceptet stakeholder companies. 2010/11:C322 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upphävande av 6 kap. 4 a § stiftelselagen. 2010/11:C347 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ekonomiska föreningar. 2010/11:N421 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör utredas om en särlagstiftning för sociala företag behövs även i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen om ekonomiska föreningar bör ses över med syftet att undersöka eventuella fördelar med att dela upp den juridiska personen i två delar för att tydliggöra den icke vinstdrivande formen.