bet · GY01FiU20 · 2011-06-15 00:00:00 — 2010/11:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken Riktlinjer för den ekonomiska politiken BNP ökade med , vilket betyder att svensk ekonomi just nu tillhör de snabbast växande i . Också arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas starkt, och antalet sysselsatta är nu fler än före krisen. Den globala återhämtningen fortsätter, även om utvecklingen ser mycket olika ut för olika länder och regioner. Det är framför allt tillväxtländerna i och som driver utvecklingen, men även i och ökar den ekonomiska aktiviteten. Utskottet menar att den sannolikt viktigaste riskfaktorn för den svenska ekonomins återhämtning och tillväxt är att oron på de finansiella marknaderna kan öka om situationen i de statsfinansiellt svaga länderna i försämras. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottet konstaterar att den starka återhämtningen i ekonomin medför en snabbare återhämtning av de offentliga finanserna än väntat. Utskottet anser att det goda utgångsläget med överskott när krisen bröt ut gjorde det möjligt att motverka den kraftiga konjunkturnedgången med finanspolitiska stimulanser utan att äventyra de offentliga finanserna. Till skillnad från många andra länder som pressades in i en svår finanspolitisk konsolidering, kunde möta krisen med kraftfulla åtgärder och vårda återhämtningen. Utskottet ställer sig bakom regeringens bedömning att även nästa lågkonjunktur ska kunna mötas utifrån överskott i de offentliga finanserna. Utskottet anser att regeringen tar ansvar för genom att säkra buffertar och säkerhetsmarginaler i offentliga finanser. Utskottet ställer sig bakom regeringens bedömning att reformambitionerna betingas av att det uppstår ett varaktigt reformutrymme. Utskottet noterar att regeringens bedömning av den lämpliga nivån för utgiftstaket innebär att det ökar med jämfört med . Eftersom de takbegränsade utgifterna bedöms öka något mer än utgiftstaket kommer budgeteringsmarginalen att minska jämfört med . Den säkerhetsmarginal till överskottsmålet som regeringen även fortsättningsvis anser behövs vid bedömningen av reformutrymmet kan enligt utskottet bidra till en mer nyanserad bedömning av vilket reformutrymme som är förenligt med överskottsmålet. betonar utskottet vikten av en transparent uppföljning av överskottsmålet och att det är en förutsättning för ett välfungerande finanspolitiskt ramverk. Utskottet ställer sig också bakom nödvändigheten av att förlänga prognoshorisonten med för att förstärka kontrollen av de offentliga finanserna men betonar att regeringen bör utveckla sin syn på huruvida man avser att tillämpa ett fyraårsperspektiv även när de offentliga finanserna är under kontroll. Även om den finansiella sektorn fungerar tillfredsställande kan obalanser snabbt uppstå. Finanssektorn kan inte tillåtas sätta ekonomin i gungning och ska, om det krävs för en trygg tillväxt, kunna gå före andra länder i att säkra ett robust finansiellt system. I likhet med regeringen anser utskottet att det är viktigt att pröva olika åtgärder för att motverka risker kopplade till hushållens höga skuldsättning samt bankernas risktagande och exponering i utlandet, särskilt med hänsyn till storleken på banksektor. Regeringens förda politik för att stärka arbetslinjen har enligt utskottet spelat en avgörande roll för styrkan i återhämtningen i ekonomin. De nya beräkningar som regeringen presenterar i vårpropositionen visar att genomförda reformer förväntas få större positiva effekter på långsiktiga produktionsförmåga än vad som tidigare antagits. Jämviktsarbetslösheten väntas sjunka till och sysselsättningen öka , vilket motsvarar ca 215 000 personer fler varaktigt sysselsatta. Detta är mycket glädjande siffror. Utskottet anser också att det är bra att regeringen ökat transparensen i hur reformernas effekter är beräknade. Trots genomförda reformer som stärkt arbetslinjen kvarstår höga tröskeleffekter för många av dem som står utanför arbetsmarknaden. Framtida reformer bör därför inriktas på ytterligare åtgärder för att få fler i arbete och stärka långsiktiga tillväxtförutsättningar. Utskottet ställer sig bakom regeringens inriktning att införa ytterligare jobbskatteavdrag och delar också regeringens syn att antalet löntagare som betalar statlig inkomstskatt bör minska. Enligt utskottet är det centralt att ersättningen i såväl arbetslöshetsförsäkringen som sjukförsäkringen ger incitament för personer att återgå i arbete. Dock är det enligt utskottet ett stort problem att så många står utanför arbetslöshetsförsäkringen och därmed inte påverkas av den incitamentsstruktur som försäkringen innehåller. Företagens roll är central för utveckling av innovationer, ett dynamiskt näringsliv och en långsiktigt hållbar tillväxt. Viktiga strukturella åtgärder har genomförts i syfte att stimulera företagandet. Utskottet ställer sig bakom regeringens ambition att utöka avdragsrätten för företags utgifter för forskning och utveckling, förenkla expertskatten samt genomföra vissa förändringar i 3:12-reglerna och i reglerna för enskilda näringsidkare. Vidare stöder utskottet regeringens ambition att sänka mervärdesskatten på restaurang- och cateringtjänster. I likhet med regeringen anser utskottet att den enskilt viktigaste faktorn för att på lång sikt finansiera en offentlig välfärd som omfattar alla är hur många människor som arbetar och därmed ges möjlighet att bidra till den gemensamma välfärden. Utskottet välkomnar regeringens fortsatta strävan efter att nå en ökad mångfald av utförare av välfärdstjänster. En ökad mångfald gynnar både patienter och personal, och det är enligt utskottet positivt för utvecklingen av kvaliteten och effektiviteten i de kommunala verksamheterna. Regeringens arbete med att främja en ökad konkurrens och entreprenörskap inom vård och omsorg är enligt utskottet en viktig del i arbetet med att stimulera förnyelse, vilket även bidrar till att öka produktiviteten och effektiviteten inom välfärdssektorn. kommer att bli två av de mest reformintensiva åren i svensk utbildningshistoria, bl.a. stärks lärarkvaliteten genom ett omfattande lärarlyft och en reformerad lärarutbildning. Det kan emellertid behövas ytterligare åtgärder för att möta kvarvarande brister inom utbildningssystemet, varför utskottet ställer sig bakom regeringens bedömning att det även fortsättningsvis är angeläget att stärka lärarnas kvalitet och höja statusen på läraryrket, exempelvis genom att pröva olika sätt att premiera duktiga lärare. Det är också viktigt att följa upp den nya gymnasieskolan som införs . Utskottet konstaterar att effekterna av den ekonomiska krisen på kommunsektorn bedöms bli kortvarigare och mindre omfattande jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen . Invandrare utgör en stor resurs för ekonomi och för mångfalden i vårt samhälle. ska ha en human asylpolitik och vara en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck. Migrationspolitiken ska vara human, rättssäker och ordnad. Den som vill komma till för att arbeta ska kunna göra detta. Utskottet välkomnar vidare regeringens ambition att bl.a. utvidga rätten till subventionerad hälso- och sjukvård till vissa grupper som uppehåller sig i landet och som inte har tillgång till sådan vård. Regeringens miljöambitioner, kombinerat med en framsynt och kostnadseffektiv klimat- och energipolitik, skapar enligt utskottet förutsättningar för ett fortsatt starkt svenskt ledarskap i de pågående internationella klimatförhandlingarna. Enligt utskottet har regeringen i sin energi- och klimatöverenskommelse 2009 lagt grunden för en långsiktig, hållbar och kostnadseffektiv klimat- och energipolitik. Viktiga inslag är att få en ökad energieffektivisering och en fossiloberoende transportsektor samt att främja förnybar energi. Visionen är att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Genom satsningar på förnybar energi och effektivare energianvändning stärks den svenska konkurrenskraften. Satsningarna ger svensk forskning och svenska företag en ledande roll i den globala klimatomställningen. Utskottet välkomnar regeringens handlingsplan som omfattar såväl skatteförändringar som förnybara drivmedel och utveckling av alternativa tekniker. I betänkandet finns 4 reservationer. Flera olika studier av jobbskatteavdragets effekter har gjorts . Flertalet av dessa visar på väsentliga effekter på arbetskraftsutbudet och sysselsättningen, men också på att osäkerheten i beräkningarna är stor. I likhet med skatteutskottet anser finansutskottet att jobbskatteavdraget bör utvärderas och dessutom prövas mot andra reformer som ger liknande effekt. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Därmed bifaller proposition 2010/11:100 punkt 1 och avslår motionerna 2010/11:Fi9 av m.fl. (S) yrkandena 17, 2010/11:Fi10 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 36, 2010/11:Fi11 av m.fl. (SD) yrkandena 19, 2010/11:Fi12 av m.fl. (MP) yrkandena 111 och 1318, 2010/11:A342 av m.fl. (S) och 2010/11:A386 av m.fl. (V). Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (V) ger som sin mening regeringen till känna vad utskottet anfört om en utvärdering av jobbskatteavdraget. Därmed bifaller delvis motion 2010/11:Fi12 av m.fl. (MP) yrkande 12. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V) och (M). Ärendet och dess beredning I det här betänkandet behandlar finansutskottet ekonomiska vårproposition (prop. 2010/11:100). behandling avser propositionens yrkande 1 om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt de motioner som väckts med anledning av riktlinjerna. Propositionens övriga yrkanden behandlas av i betänkande 2010/11:KU32. De motioner som behandlas här är 2010/11:Fi9 (S), 2010/11:Fi12 (MP), 2010/11:Fi11 (SD) samt 2010/11:Fi10 (V). Därutöver behandlas två motioner från allmänna motionstiden; A342 (S) och A386 (V). En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Regeringens förslag om vårtilläggsbudget (prop. 2010/11:99) behandlas i betänkande 2010/11:FiU21. och arbetsmarknadsutskottet har yttrat sig över propositionen och motionerna. Yttrandena (SkU3y och AU4y) finns i bilaga 2 och 3 i betänkandet. Som ett led i beredningen av vårpropositionen höll finansutskottet tillsammans med arbetsmarknadsutskottet en offentlig utfrågning om . Protokoll från denna utfrågning finns i bilaga 4. offentliggjorde sin rapport finanspolitik . Rapporten är ställd till regeringen och är således inte ett ärende för . Utskottet har emellertid ändå skäl att beakta rapporten. anordnade en offentlig utfrågning om rapporten med finansminister och med företrädare för , och . Protokoll från denna utfrågning finns i bilaga 5. Betänkandet är upplagt enligt följande. Inledningsvis presenteras vårpropositionens och motionernas huvudsakliga innehåll översiktligt. Därefter, i avsnitt 1, redogörs för regeringens, oppositionspartiernas och utskottets syn på den ekonomiska utvecklingen. I avsnitt 2 behandlas riktlinjerna för den ekonomiska politiken tematiskt. Regeringens främsta mål är att föra mot full sysselsättning och därigenom minska utanförskapet. har internationellt sett en fördelaktig position, med hög tillväxt, starka offentliga finanser och sjunkande arbetslöshet. Framtida reformer bör inriktas på ytterligare åtgärder för att få fler i arbete och stärka långsiktiga tillväxtförutsättningar. offentliga finanser är en i arbetet med att nå full sysselsättning och ökat välstånd. Att återvända till och upprätthålla överskott i de offentliga finanserna i linje med överskottsmålet har därför högsta prioritet. Ytterligare förstärkningar av jobbskatteavdraget skulle sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och öka utbudet för dem som redan har ett arbete. Också höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt kombinerat med sänkt skatt för pensionärer och en sänkt restaurangmoms är prioriterade. I syfte att trygga den finansiella stabiliteten ska åtgärder för att motverka risker kopplade till hushållens skuldsättning och bankernas risktagande och exponering i utlandet prövas. Bland annat ska möjligheten att öka bankernas kapitalkrav ses över. Ytterligare åtgärder behövs för att möta kvarvarande brister i utbildningssystemet. Det är även fortsättningsvis angeläget att stärka lärarnas kvalitet och höja statusen på läraryrket. Den offentliga och solidariskt finansierade välfärden ska hålla högsta möjliga kvalitet och komma alla till del. Framöver inriktas politiken bl.a. mot att fortsätta att stärka kvaliteten, tillgängligheten och valfriheten i sjukvården och äldreomsorgen samt att förbättra situationen för utsatta barn och unga. Dessutom ska resultaten och effektiviteten i rättsväsendet ytterligare förbättras. Förutsättningarna för hållbar tillväxt i alla delar av ska förbättras. måste även hantera långsiktiga utmaningar kopplade till den åldrande befolkningen och globaliseringen. Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar och därmed regeringens högst prioriterade miljöfråga. Full sysselsättning är målet för Socialdemokraternas ekonomiska politik. Enligt motion Fi9 är sunda offentliga finanser en förutsättning för uthållig hållbar tillväxt och stabil välfärd. Socialdemokraterna står för en värdeburen tillväxt. ska konkurrera med höga förädlingsvärden, högt kunskapsinnehåll, forskning och innovationskraft inte med låga löner och billiga produkter. Ett konstruktivt samarbetsklimat ska återupprättas mellan politik, näringsliv, fackföreningar och forskning i syfte att utveckla den kunskapsintensiva delen av ekonomin genom bl.a. nya branschprogram. Investeringar ska göras i klimatomställning och miljöteknik. Försämringarna i trygghetssystemen har urholkat inkomstbortfallsprincipen och därmed försvagat arbetslinjen. Välutbildade människor är grundläggande för ett lands utveckling. En storsatsning ska göras på lärande och högre kvalitet i undervisningen. Motionärerna vill se en nolltolerans mot ungdomsarbetslöshet och anser att unga ska mötas av aktiva insatser. I närtid vill motionärerna se en sommarsatsning för unga. Långtidsarbetslösa ska ges möjlighet till studier och kompetensutveckling. Infrastruktur och bostäder ska byggas ut i syfte att vidga arbetsregionerna. En kompetenskommission ska tillsättas som ska hantera bristande matchning på arbetsmarknaden. Arbetsvillkor och karriärvägar i välfärden ska utvecklas. Socialdemokraterna vill också utveckla ett program för generationsväxling för att hantera kommande pensionsavgångar. En översyn bör göras av de avregleringar som genomförts i . Vidare behövs en grundlig utvärdering av pensionssystemet. Ett brett program mot barnfattigdomen ska utvecklas. Motionärerna aviserar en översyn av skattesystemet men anser att det finns små möjligheter och heller inga direkta behov av att kraftigt höja eller sänka skatterna. vision är ett hållbart där människor känner sig delaktiga och trygga, ett som är öppet mot omvärlden och där alla kan utvecklas och ges möjlighet till ett gott liv. Enligt motion Fi12 ska vara föregångare i omställningen till en hållbar ekonomi och samhällsutveckling. Genom moderna lösningar, slutna materialflöden och förnybar energi ska en hållbar ekonomisk utveckling byggas. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor ska konsumtion och investeringar styras i en mer hållbar riktning. Den gröna omställningen innebär en strukturomvandling av svensk ekonomi som kommer att skapa nya gröna jobb inom tjänstesektorn och i miljöteknikföretag men även i traditionell industri. Detta ska åstadkommas genom investeringar i forskning och utveckling, infrastruktur, förnybar energi och energieffektiva bostäder. Villkoren för entreprenörskap och företagande ska förbättras, bl.a. genom sänkta kostnader för att anställa och genom sänkt tjänstemoms. Det ska finnas större möjligheter än till en paus i arbetslivet, kanske för att vidareutbilda sig eller starta företag. Kvaliteten i grundskola, gymnasieskola och högskola behöver förbättras. Nya vägar måste skapas för dem som saknar tillräcklig utbildning och erfarenhet. vill införa ett och samma trygghetssystem, arbetslivstrygghet, för den som är sjuk, arbetslös eller söker försörjningsstöd. En individuell bedömning av arbetsförmågan ska ersätta dagens fasta tidsgränser i sjukförsäkringen. En fungerande hälso- och sjukvård, barnomsorg och äldreomsorg av hög kvalitet ökar människors trygghet och gör att vardagen fungerar. Investeringar i välfärden, den gröna omställningen och nya jobb går före fortsatta skattesänkningar. avvisar regeringens förslag om ett femte jobbskatteavdrag. politik syftar till att värna den svenska nationens frihet och självbestämmande samt att skapa välstånd och trygghet för medborgare. I motion Fi11 ställer sig bakom de finanspolitiska hörnstenarna med överskottsmål, utgiftstak för staten och balanskrav i kommunerna. konkurrensmöjligheter i en globaliserad värld är beroende av förbättringar i utbildningssystemet. vill göra kvalitetsförbättrande satsningar på den högre utbildningen med särskilt fokus på de naturvetenskapliga ämnena. I syfte att komma till rätta med såväl ungdomsarbetslöshet som matchningsproblem vill avsätta resurser till lärlingsanställningar, där arbetsgivaravgiften slopas helt. Taket i a-kassan bör höjas, och motionärerna vill även i övrigt se en återgång till tidigare regler. ställer sig bakom grundprincipen att det ska vara lönande att arbeta men förhåller sig tills vidare avvaktande till ytterligare jobbskatteavdrag. Nuvarande jobbskatteavdrag ska också omfatta inkomst av pension. Välfärdssatsningar är prioriterade, och omfattande satsningar ska göras på välfärdens kärna, dvs. på skola, vård och omsorg. I syfte att återupprätta en sjukvård i världsklass vill motionärerna se en rad åtgärder, bl.a. ett utökat antal vårdplatser och satsningar på akutvård. En omfattande satsning ska vidare göras på det kriminalpolitiska området samt på försvaret. Enligt motionärerna har det förts en extrem massinvandringspolitik i . vill reformera invandringspolitiken så att den blir ansvarsfull, human och samhällsvårdande. Asyl- och anhöriginvandringen bör minska , och besparingar bör göras på biståndet genom fokus på effektivitet snarare än regelrätta bidrag. För är full sysselsättning det överordnade målet för den ekonomiska politiken. I motion Fi10 presenteras en politik för ökad kvalitet i välfärden, investeringar i framtidens infrastruktur och bostäder och en utbildnings- och arbetsmarknadspolitik som skapar plats för fler på arbetsmarknaden. samhällsinvesteringar ska genomföras för att bygga samhället starkt och jämlikt samt för att öka jämställdheten. Ordning och reda i de offentliga finanserna är viktigt, men de ekonomiska ramverken måste utformas så att de understöder målet om full sysselsättning. Motionärerna vill ha en välfärd utan privata vinstintressen och där den fria etableringsrätten är avskaffad. Statsbidragen till kommunerna ska värdesäkras och en satsning göras på det förebyggande arbetet mot ohälsa. De som har utförsäkrats ur sjukförsäkringen ska återförsäkras, och försäkringen ska förstärkas på en rad områden. En grön omställning av samhället ska genomföras genom satsningar på bostäder, järnväg och grön teknik. Ett investeringsstöd ska utformas med målet att det byggs 40 000 bostäder , varav en majoritet hyresrätter. Motionärerna vill se en bred satsning på utbildningsplatser och arbetsmarknadspolitiska åtgärder som leder till anställning. Arbetslöshetsförsäkringen ska stärkas genom en sänkt avgift, ett höjt tak och en förstärkt grundförsäkring. RUT-avdraget ska avskaffas och medlen i stället läggas på barnomsorg på obekväm arbetstid. För investeringar i välfärd och i grön omställning m.m. krävs större skatteintäkter än . vill stegvis avskaffa jobbskatteavdraget till förmån för en rättvis och likformig beskattning. Löntagare som tjänar ska inte få höjd inkomstskatt. vill att marknadsvärdet i fastighetsskatten ska slå igenom mer än , och partiet vill också utreda utformningen av en förmögenhetsskatt. Utförsäljningarna av statliga bolag bör stoppas och järnvägen återregleras. tillstyrker i sitt yttrande SkU3y regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar som avser skatteområdet. I fyra avvikande meningar tillstyrker oppositionspartierna de förslag till riktlinjer som lagts fram av respektive parti. föreslår vidare ett tillkännagivande till regeringen om utvärdering av jobbskatteavdraget. I denna del har regeringspartierna en avvikande mening. tillstyrker i sitt yttrande AU4y regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar som avser arbetsmarknadsområdet. I fyra avvikande meningar tillstyrker oppositionspartierna de förslag till riktlinjer som lagts fram av respektive parti. 1 Den makroekonomiska utvecklingen Utskottets bedömning i korthet Den svenska ekonomin har fortsatt att växa starkt. BNP ökade med vilket betyder att svensk ekonomi just nu tillhör de snabbast växande i . Också arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas starkt, och antalet sysselsatta är nu fler än före krisen. Den globala återhämtningen fortsätter, även om utvecklingen ser mycket olika ut för olika länder och regioner. Det är framför allt tillväxtländerna i och som driver utvecklingen, men även i och ökar den ekonomiska aktiviteten. Utskottet menar att den sannolikt viktigaste riskfaktorn för den svenska ekonomins återhämtning och tillväxt är att oron på de finansiella marknaderna kan öka om situationen i de statsfinansiellt svaga länderna i försämras. Global och finansiell ekonomi Den globala ekonomin är inne i en återhämtningsfas. Bakom konjunkturåterhämtningen ligger en stark inhemsk efterfrågan i tillväxtekonomierna och en expansiv ekonomisk politik i stora delar av världen. Detta har lett till en betydande uppgång i världshandeln, vilket har gynnat exportorienterade länder som . Bilden av världsekonomin är emellertid splittrad. I tillväxtekonomierna är resursutnyttjandet nära normalt och ekonomisk-politiska åtstramningar väntas dämpa BNP-tillväxten framöver. Trots detta kommer tillväxtekonomierna att fortsätta att driva tillväxten i den globala ekonomin . bedöms BNP-tillväxten bli måttlig i euroområdet och . En bidragande orsak till detta är att flera länder i euroområdet har svaga offentliga finanser och därför kommer att föra en åtstramande finanspolitik . Resursutnyttjandet stiger därmed långsamt, och återhämtningen präglas av låg tillväxt. I är återhämtningen på väg in i en mer självbärande fas. Tillväxten är dock låg jämfört med hur snabbt amerikansk ekonomi brukar återhämta sig efter en recession. Detta beror främst på att hushållen har ett fortsatt behov av att minska sin skuldsättning. Sammantaget bedöms återhämtningen i den globala ekonomin fortsätta 20112015, men i en lugnare takt än . Den global bruttonationalprodukten bedöms öka med , som världsmarknadsefterfrågan ökar med . Återhämtningen av den globala konjunkturen i kombination med oroligheter i flera länder i har drivit upp oljepriset. Under framför allt 2012 och 2013 bedöms efterfrågan på olja öka snabbare än produktionskapaciteten, vilket medför stigande oljepris. De finansiella marknaderna har steg för steg börjat fungera bättre. De grundläggande statsfinansiella problemen i flera sydeuropeiska länder och kvarstår dock, vilket bl.a. återspeglas i att de måste betala en hög riskpremie för att låna. Även andra europeiska ränteskillnader, t.ex. mellan interbank- och statspappersräntor med kort löptid (s.k. TED-spread), är även fortsättningsvis något högre än normalt. Detta indikerar att läget på de finansiella marknaderna ännu inte fullt ut har normaliserats. Svensk efterfrågan och produktion Svensk ekonomi var inne i en stark återhämtningsfas , och BNP ökade .