bet · GY01KrU8 · 2011-05-24 00:00:00 — 2010/11:KrU8 Insatser för läsfrämjande och digitalisering Insatser för läsfrämjande och digitalisering I betänkandet behandlar utskottet 24 motionsyrkanden om läsfrämjande insatser och övergripande digitaliseringsfrågor på biblioteks- och kulturarvsområdet. Förslag om läsfrämjande insatser avstyrks med hänvisning till att en utredning har tillsatts med uppdrag att bl.a. analysera och lämna förslag till hur litteraturens ställning kan stärkas i skolan och bland lässvaga grupper. Även förslag som syftar till att tillgången till bibliotek ska öka avstyrks. Bibliotekslagen anger att varje kommun ska ha folkbibliotek, medan kommunerna själva avgör omfattningen av biblioteksservicen och hur verksamheten ska organiseras. Yrkanden som syftar till en utredning av dels problem som är förknippade med folkbibliotekens nättjänster, dels ett nationellt lånekortssystem avstyrks. Dessa frågor bör i första hand lösas inom ramen för den kommunala kompetensen. Även förslag om en folkbildningssatsning för att minska den digitala klyftan bland medborgarna avstyrks. Inom bl.a. folkbildningen pågår redan ett sådant arbete. Med hänvisning bl.a. till att en nationell digitaliseringsstrategi på kulturområdet håller på att utarbetas och till att ett samordningssekretariat för digitaliseringsfrågor har inrättats vid avstyrks förslag om digital tillgång till kulturarvet. Ett motionsförslag går ut på att den nya definitionen av begreppet kulturtidskrift ska ändras och återfå sin tidigare lydelse. Förslaget avstyrks med hänvisning till att som bidragsgivande myndighet har i uppgift att tolka innebörden i den nya definitionen. Även motionsförslag om att punktskriften ska få officiell status som läs- och skriftspråk avstyrks. Genom inrättandet av en punktskriftsnämnd inom Talboks- och har staten nämligen tagit ett ansvar för att punktskriften ska främjas och utvecklas. Slutligen avstyrks ett motionsförslag om att Kurdiska ska ges ett särskilt statligt stöd som garanterar dess fortlevnad. Det är en uppgift för regeringen att inom ramen för budgetarbetet bedöma om ett sådant särskilt stöd bör anvisas. I betänkandet finns nio reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2010/11:Kr237 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3, 2010/11:Kr260 av och i (båda S), 2010/11:Kr266 av (S), 2010/11:Kr281 av och (båda FP) yrkandena 1 och 2, 2010/11:Kr331 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2010/11:Kr338 av m.fl. (MP) yrkande 8. Reservation 1 (S, MP, V) Reservation 2 (SD) 2010/11:C311 av (KD) yrkande 28, 2010/11:Kr237 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2010/11:Kr332 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 3 (MP) Reservation 4 (V) 2010/11:Kr284 av och (båda KD). Reservation 5 (SD) Digitala bibliotek och satsning på digital folkbildning 2010/11:Kr285 av m.fl. (S) yrkandena 10 och 14, 2010/11:Kr292 av (S), 2010/11:Kr331 av m.fl. (V) yrkande 3, 2010/11:Kr333 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2010/11:Kr338 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 6 (S, MP, V) Digital tillgång till kulturarvet 2010/11:Kr268 av (M) och 2010/11:Kr331 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 7 (S, MP, V) 2010/11:Kr337 av m.fl. (MP). Reservation 8 (S, MP, V) 2010/11:Kr265 av (S) och 2010/11:Kr274 av och (båda S). Reservation 9 (SD) 2010/11:Kr217 av (FP). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (M), (M), (S), (M), (S), (M), Per (S), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som syftar till läsfrämjande insatser. Regeringen har utfärdat direktiv till en kommitté som ska analysera litteraturens ställning i . Kommitténs uppdrag ska till stor del inriktas på läsfrämjande insatser och ligger därmed väl i linje med syftet bakom samtliga här aktuella yrkanden. Jämför reservationerna 1 (S, MP, V) och 2 (SD). m.fl. (MP) föreslår i motion Kr237 att de läsfrämjande insatser som står för ska stärkas för att därigenom öka förståelsen för språket och möjligheten för var och en att aktivt forma sitt språk (yrkande 2). Motionärerna föreslår också att de regionala biblioteken ska få ett utökat uppdrag som litterära centrum i sina regioner och att de ska hitta nya former för läsfrämjande verksamheter riktade till barn och unga (yrkande 3). I motionerna Kr338 yrkande 8 av m.fl. (MP) och Kr331 yrkande 7 av m.fl. (V) framhåller motionärerna att skillnaderna i läsvana är stora framför allt mellan arbetare och akademiker samt mellan låg- och medelinkomsttagare. Motionärerna föreslår därför riktade insatser till läsovana grupper, som t.ex. Läs för mig, pappa, vägkrogsbibliotek, arbetsplatsbibliotek, en ny serie till skolan med böcker för de yngre barnen, böcker på de nationella minoritetsspråken och ett nytt och breddat uppdrag till En bok för alla. I motion Kr260 av och i (båda S) beklagar motionärerna att statsbidraget till En bok för alla för utgivning av billiga pocketböcker har dragits in. Därigenom har man övergivit både barn och vuxna som är ovana att läsa. Det innebär att stora delar av satsningen med En bok för alla på kommer att gå förlorad om inte läget förändras. Förslaget i motionen torde syfta till att staten på nytt ska stödja bokutgivningen. I motion Kr266 föreslår (S) att stödet till En bok för alla ska återinföras för att öka läsningen bland traditionellt sett svaga grupper. och (båda FP) framhåller i motion Kr281 att en lyckad satsning på att förmå fler människor att läsa böcker skulle stärka samlade förmåga att konkurrera med kunskap och bildning. Motionärerna föreslår därför att genom ett tillkännagivande till regeringen ska framföra att behöver en nationell strategi för läsning och en politik som stärker bokens ställning i samhället. Exempelvis skulle en tjänst som nationell lässtrateg kunna inrättas med uppdrag att hålla samman olika insatser för att stimulera läsning och varna när politiska beslut inverkar negativt på läsningen (yrkande 1). I samma motion påpekar motionärerna att det hör till allmänbildningen att läsa författare vilkas verk har haft stor betydelse för och andra nationers utveckling. För att öka bildningen i vårt land borde en litteraturkanon kunna fungera som en värdefull vägledning i läsningen (yrkande 2). Några enskildheter i de aktuella motionerna kommenteras här, nämligen En bok för alla Läs för mig, pappa länsbiblioteken som litterära centrum Vidare tas Statens kulturråds bidragsformer upp. Stiftelsen startade med statligt stöd 1976 utgivning av pocketböcker i serien En bok för alla. Kvalitetslitteratur gavs ut i stora upplagor och kunde tack vare den statliga subventionen säljas till lågt pris. Utgivningen övertogs 1992 av ett aktiebolag med ABF, , Föreningen samt Föreningen bok för allas vänner som lika stora delägare. ägs En bok för alla AB av Föreningen och Föreningen bok för allas vänner. uppgick statsbidraget till En bok för alla AB till för bokutgivning samt för läsfrämjande verksamhet. Avtalet mellan staten och En bok för alla AB upphörde att gälla vid utgången av 2007 då även det årliga statliga stödet upphörde.1[ Prop. 2007/08:1 utg.omr. har En bok för alla AB möjlighet att ansöka hos om medel för läsfrämjande verksamhet på samma sätt som andra organisationer som ägnar sig åt läsfrämjande. beviljade för En bok för allas projekt för mig, pappa. Syftet med projektet är att öka läsandet av skönlitteratur bland män inom och att dessa män i sin tur ska läsa för sina barn. Bakom projektet står sex fackförbund i samarbete med bl.a. . Vägkrogsbibliotek har funnits och drivs på ett tiotal ställen i landet av (Transport) och Hotell- och Restaurangfacket (HRF). Målgruppen utgörs i första hand av medlemmar i och andra som arbetar på mobila arbetsplatser inom transportbranschen. Både ljudböcker och pappersböcker lånas ut. tilldelade 2010 Transport ett bidrag på för projektet i örat. Projektet vänder sig till läsovana i den mobila branschen och innebär att Transport tillsammans med läns- och kommunbibliotek testar nya utlåningsformer på andra platser än biblioteken. Tanken är att dataterminaler ska placeras i vägkrogsbiblioteken och på andra mötesplatser och att läsarna där ska kunna ladda ned böcker i mp3-spelare eller usb-minnen. Då det gäller förslaget om länsbibliotek som litterära centrum kan nämnas att tillsammans med föreningen har träffat en överenskommelse om gemensamma utvecklingsområden för och läns- och regionbibliotekens samverkan kring läsfrämjande. Vidare framgår det av bibliotekslagen (1996:1596) att folkbiblioteken ska verka för att främja intresset för läsning (2 §) och att de ska stimulera till läsning (9 §). Länsbiblioteken ska stödja folkbiblioteken i denna uppgift. För att stödja läsandet, intresset för litteratur och tillgången till litteratur finns flera bidragsformer som fördelas av , nämligen bidrag för läsfrämjande insatser, litteraturstöd, distributionsstöd av litteraturstödda titlar till landets kommuner och inköpsstöd till folk- och skolbibliotek. Anslaget Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter uppgår till . Medel till läsfrämjande insatser betalas ut i enlighet med bestämmelserna i förordningen (2010:1058) om statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande insatser. Med anledning av förslaget i motion Kr281 (FP) om att en tjänst ska inrättas som nationell lässtrateg kan nämnas att kommer att inrätta ett uppdrag som läsambassadör. finansierar detta uppdrag som sträcker sig i taget, medan Författarcentrum fungerar som arbetsgivare. Läsambassadören ska ha kontinuerliga dialoger med barn, lärare och bibliotekarier och ska stödja läsfrämjande även på lokal nivå. Utskottet konstaterar inledningsvis att en av de viktigaste prioriteringarna på kulturområdet syftar till att öka läsandet i . Även om läsförmågan internationellt sett ligger på en hög nivå i finns det som framhålls i här aktuella motioner skillnader i läsvanor och läsförmåga hos olika grupper av befolkningen. Av den anledningen förstärktes bidragsformer för läsfrämjande insatser under föregående mandatperiod, och satsningar gjordes inom skolan för att förbättra elevernas förmåga att läsa, skriva och att förstå den lästa texten. Regeringen har också aviserat ytterligare satsningar för åren 20122014 för insatser som syftar till att stärka bokens ställning och mångfalden på bokmarknaden, t.ex. vad gäller kvalitetslitteratur i översättning från andra språk, samt för att stödja insatser för fristadsförfattare (prop. 2010/11:1 utg. omr. 17 s. 30). Vidare har regeringen utfärdat direktiv till en kommitté som ska analysera litteraturens ställning (dir. 2011:24). Kommittén ska bl.a. analysera litteraturens ställning i skolan I direktiven framhålls skolans och det allmänna biblioteksväsendets roll för att främja läsningen och att det finns ett starkt samband mellan läsförmåga och skolresultat. Regeringen anger även andra skäl för översynen, exempelvis att svenska 15-åringars läsförståelse har försämrats (PISA-undersökningen 20092[ står för Programme for International Student . är ett OECD-projekt som syftar till att undersöka i vilken grad medlemsländernas utbildningssystem bidrar till att 15-åriga elever, som snart kommer att ha avslutat den obligatoriska skolan, är rustade att möta framtiden.]) läsförmågan bland yngre barn har gått tillbaka (20063[ PIRLS står för Progress in Reading Literacy Study. PIRLS undersöker läsförmågan hos elever i årskurs 4.]) folkbibliotekens utlåning av litteratur har minskat , även om minskningen avtagit. Kommittén ska analysera och föreslå hur litteraturens ställning kan stärkas i förskolan, förskoleklassen, och gymnasieskolan åtgärder som kan öka intresset för litteratur hos särskilt lässvaga grupper. Vidare ska kommittén analysera det allmänna biblioteksväsendets roll för att främja läsning och för spridning av kvalitetslitteratur i ett föränderligt medielandskap. Kommittén ska pröva om utvecklingen motiverar förändringar i de statliga stöden till bibliotekssektorn, t.ex. vad gäller medieförsörjning. Kommittén ska även kartlägga och redovisa hur samverkan mellan skol- och folkbiblioteken och pedagogerna kan stärkas när det gäller att använda litteratur i undervisningen samt pröva om det finns behov av att stärka skolbibliotekets ställning och föreslå relevanta insatser. Slutligen ska kommittén föreslå hur olika läsfrämjande insatser utanför skolväsendet, bl.a. de som genomförs med stöd av , ska få större genomslag och komma hela landet till del. Kommittén ska slutredovisa sitt uppdrag . Utskottet konstaterar att en stor del av kommitténs uppdrag inriktas på läsfrämjande insatser och att det därmed ligger väl i linje med syftet bakom samtliga här aktuella yrkanden. Enligt utskottets uppfattning bör resultatet av kommitténs arbete inte föregripas. Därmed avstyrks motionerna Kr237 (MP) yrkandena 2 och 3, Kr260 (S), Kr266 (S), Kr281 (FP) yrkandena 1 och 2, Kr331 (V) yrkande 7 och Kr338 (MP) yrkande 8. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som syftar till att tillgången till bibliotek ska öka. Enligt bibliotekslagen ska varje kommun i landet ha folkbibliotek. Emellertid anger lagen inte något om omfattningen av biblioteksservicen, eftersom principen om det kommunala självstyret varit en viktig utgångspunkt vid införandet av lagen. Kommunerna beslutar själva om omfattningen av biblioteksservicen och hur verksamheten ska organiseras. Det gäller t.ex. om filialbibliotek ska inrättas eller bokbussar inköpas. Jämför reservationerna 3 (MP) och 4 (V). Förslaget i motion Kr237 av m.fl. (MP) syftar till ökad tillgänglighet och tillgång till bibliotek för alla medborgare (yrkande 1). Motionärerna framhåller att läsandet är den enskilt viktigaste strategiska kunskapen i ett civiliserat samhälle och att biblioteken därför är strategiskt viktiga institutioner för samhället som helhet men att tillgången till och kvaliteten på biblioteken är ojämn. Befolkningen ökar, men antalet bibliotek minskar. Många elever har läs- och skrivsvårigheter, som nästan en halv miljon elever saknar ett bemannat skolbibliotek. Ansvaret för biblioteken är splittrat på många händer, och ingen har den överblick över situationen som skulle behövas. Även motionärerna bakom motion Kr332 av m.fl. (V) tar upp frågan om medborgarnas tillgång till bibliotek med avgiftsfria boklån och övrig biblioteksservice. De föreslår att en nationell biblioteksplan ska införas som garanterar att alla medborgare får tillgång till bibliotek med innehåll som är relevant för samtiden (yrkande 4). I motion C311 om en levande landsbygd föreslår (KD) att ska tillkännage för regeringen att tillgången på bokbussar och bokbilar samt möjligheten till fjärrlån behöver stärkas (yrkande 28). Bibliotekslagen (1996:1596), som trädde i kraft , är en s.k. ramlag med allmänt hållna bestämmelser som anger en miniminivå för vad som kan krävas i fråga om biblioteksservice. Lagens främsta syfte är att garantera fria boklån och ett väl fungerande nationellt nätverk av bibliotek. I lagen anges att varje kommun ska ha folkbibliotek och att det ska finnas ett länsbibliotek i varje län. Länsbiblioteket och lånecentralerna ska bistå folkbiblioteken i länet med kompletterande medieförsörjning, dvs. fjärrlån.4[ Se prop. 1996/97:3 Kulturpolitik s. inrättades tre lånecentraler, som finns i , och och har ansvar för var sin region i landet. De utgör en länk i den s.k. lånekedjan, dvs. den kompletterande medieförsörjningen. Sista länken i den kedjan utgörs av universitets-, högskole- och specialbiblioteken. Genom den tekniska utvecklingen håller emellertid lånekedjan på att spela ut sin roll. Det blir allt vanligare att folkbibliotekens kataloger läggs ut på webben och att de kopplas ihop med övriga folkbiblioteks katalogsystem i det egna länet eller regionen. Man kan därmed relativt enkelt via nätet söka och beställa titlar var som helst i landet. I takt med teknikutvecklingen har lånecentralerna utvecklat nya tjänster till nytta för landets folk- och gymnasiebibliotek. Av den anledningen ändrade de 2007 namn till Informations- och lånecentraler i samverkan (). Staten bidrar med ekonomiskt stöd till bibliotekens mediesamarbete genom ett särskilt stöd till forskningsbiblioteken för fjärrlånen. Stödet fördelas av Kungl. (KB) till forsknings- och specialbibliotek som kompensation för omkostnader för fjärrutlåning. Vidare utgår från stöd till samt till och Internationella lånecentral. Slutligen utgår även medel för detta ändamål över anslag till läns- och regionbiblioteken. Av bibliotekslagen framgår att kommunerna ansvarar för folk- och skolbiblioteksverksamheten. Landstingen ansvarar för länsbiblioteken och för biblioteken vid högskolor med landstingskommunalt huvudmannaskap. Staten ansvarar för övriga högskolebibliotek och för lånecentralerna samt för sådan biblioteksverksamhet som enligt särskilda bestämmelser ankommer på staten. I skollagen (2010:800) föreskrivs att eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till skolbibliotek (2 kap. 36 §). Lagen träder i kraft . Utskottet konstaterar att här aktuella motionsyrkanden syftar till att tillgången till bibliotek ska öka. Som nämnts i det föregående anger bibliotekslagen att varje kommun ska ha folkbibliotek. En viktig utgångspunkt vid införandet av lagen var att den inte skulle innebära ett ingrepp i principen om det kommunala självstyret. Kommunerna beslutar således själva om omfattningen av biblioteksservicen och hur verksamheten ska organiseras. Det gäller t.ex. om nya filialbibliotek ska inrättas eller bokbussar inköpas. Förslagen i motionerna Kr237 (MP) och Kr332 (V) berör även behovet av nationell överblick över och samordning av biblioteksväsendet. I detta avseende torde motionerna tillgodoses genom att Kungl. (KB) har i uppdrag att utöva nationell överblick, främja samverkan och utveckling inom biblioteksväsendet och, tillsammans med länsbiblioteken, följa upp bibliotekslagens praktiska tillämpning.5[ , utg.omr. 17 anslag 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet, anslagspost 2 Samordning inom biblioteksväsendet.] Med anledning av att motionären bakom motion C311 (KD) tar upp frågan om fjärrlån kan nämnas att KB och gemensamt låtit utreda och lämna förslag till en ny modell för bibliotekens nationella mediesamarbete (). Utredningen, som har remitterats, föreslår ett intensifierat mediesamarbete mellan de samhällsfinansierade biblioteken, där användarperspektivet prioriteras framför bibliotekens lokala uppdrag. Resultatet av utredningen, som förväntas mynna ut i nya nationella rekommendationer från KB för fjärrlån, bör inte föregripas. Därutöver ska den tillsatta analysera litteraturens ställning och pröva om utvecklingen motiverar förändringar i de statliga stöden till bibliotekssektorn, t.ex. vad gäller medieförsörjning (dir. 2011:24). Eftersom motionärerna bakom motion Kr237 (MP) nämner att många elever saknar ett bemannat skolbibliotek, vill utskottet än en gång hänvisa till som ska ta upp frågor om hur litteraturens ställning kan stärkas på alla nivåer i skolan. Utredningen ska bl.a. pröva om det finns behov av att stärka skolbibliotekets ställning och föreslå relevanta insatser. Sammantaget finner utskottet att motionerna Kr237 (MP) yrkande 1, Kr332 (V) yrkande 4 och C311 (KD) yrkande 28 inte bör föranleda någon åtgärd från sida. De avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att utreda möjligheterna att införa ett lånekort som är gemensamt för alla folkbibliotek i landet. Frågan bör i första hand lösas inom ramen för den kommunala kompetensen. Jämför reservation 5 (SD). I motion Kr284 av och (båda KD) föreslår motionärerna att en utredning ska göras av möjligheterna att införa lånekort som kan användas på folkbiblioteken i hela landet. Utskottet kan i och för sig se fördelar med ett gemensamt lånekort för alla folkbibliotek i landet. Som framgår av det föregående innebär emellertid principen om det kommunala självstyret att kommunerna själva beslutar om omfattningen av biblioteksservicen och hur verksamheten ska organiseras. Frågan om ett gemensamt lånekort för hela landet ska införas bör därför i första hand lösas inom ramen för den kommunala kompetensen. Det är också tänkbart att Kungl. inom ramen för sin nya roll som ansvarigt för samordningen av biblioteksväsendet i kan aktualisera och närmare belysa frågan. Förslaget bör inte föranleda någon åtgärd från sida. Motion Kr284 (KD) avstyrks. Digitala bibliotek och satsning på digital folkbildning Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag som syftar dels till en utredning om folkbibliotekens förmedling av digitala medier, dels till en satsning på digital folkbildning. Det är av stor principiell betydelse hur folkbibliotekens nättjänster kommer att utvecklas. Men det är i första hand en uppgift för kommunerna och bibliotekens intresseorganisation att driva utvecklings- och framtidsfrågor som rör folkbiblioteken. , folkhögskolor och folkbibliotek arbetar för att minska den digitala klyfta som finns inom befolkningen. Jämför reservation 6 (S, MP, V). I motion Kr285 föreslår m.fl. (S) att en ska tillsättas för att bl.a. undersöka de problem och möjligheter som är förknippade med att biblioteken i ökad utsträckning lånar ut e-böcker och filer till ljudböcker, musik och filmer. Motionärerna föreslår också att kommissionen löpande ska följa utvecklingen på området (yrkande 14). Vidare framhåller motionärerna att det är viktigt att alla människor i kan ta del av den digitala utvecklingen och hantera de nya verktyg som finns. Av den anledningen föreslår de en satsning på digital folkbildning (yrkande 10). m.fl. (MP) föreslår i motion Kr338 att utvecklingen av digitala bibliotek ska stödjas och att en folkbildningssatsning ska göras för att stärka medborgarnas kunskap om hur man tar del av kultur och information via nätet (yrkande 3). I motion Kr331 av m.fl. (V) yrkande 3 och i motion Kr333 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslår motionärerna att en utredning ska tillsättas i syfte att digitala bibliotek ska inrättas. I den senare motionen framför motionärerna uppfattningen att sådana bibliotek ska sprida film, musik, ljudböcker, böcker och äldre datorspelstitlar digitalt. Biblioteken skulle också kunna öppna för en rad utvecklingsmöjligheter då det gäller som mötesplats, bibliotekariens roll och användarinflytande. Av motion Kr331 (V) framgår att motionärerna även önskar en digital folkbildningssatsning. I motion Kr292 påpekar (S) att det finns människor som av olika skäl står utanför IT-samhället och att det är angeläget att den klyfta som finns inom befolkningen då det gäller digitala kunskaper minskar. En rejäl satsning på utbildning krävs för dem som står längst från IT-användandet. Motionären föreslår därför ett kunskapslyft då det gäller IT, ett folkbildningsprojekt på bred front som involverar studieförbund, folkhögskolor, bibliotek och ideella organisationer. Agenda för att minska den digitala klyftan Då det gäller behovet av en satsning för att minska den s.k. digitala klyftan kan följande nämnas. Europeiska kommissionen har lagt fram en femårig digital agenda för som utgör ett av flaggskeppsinitiativen inom ramen för för smart och hållbar tillväxt för alla, 2020. I har regeringen påbörjat ett arbete för att ta fram en digital agenda för . Arbetet innebär att en ny nationell IT-strategi ska utarbetas . Det leds från av statsrådet som inledningsvis genomfört rundabordssamtal bl.a. om digitalt innanförskap, dvs. hur fler IT-användare ska inkluderas, vilka grupper som särskilt bör uppmärksammas och vilka behov de kan ha. Regeringen inrättade ett digitaliseringsråd. Rådet ska bistå regeringen i frågor som gäller digitaliseringen av och vara ett forum för strategiska diskussioner mellan regeringen och företrädare för olika samhällsområden, såväl privata som offentliga. Inledningsvis kommer utformningen av den digitala agendan för att stå i fokus för rådets arbete.