bet · GZ01FiU16 · 2011-11-11 00:00:00 — Dessutom betonar IMF i betydligt högre grad än tidigare vikten av att skydda sociala kostnader och andra viktiga utgifter vid budgetnedskärningar och andra åtgärder. I utlåningen till låginkomstländer ingår som standard i avtalen med IMF ett golv för sociala och andra prioriterade utgifter. upphörde IMF med att ställa särskilda villkor om strukturella reformer i samband med utlåning, som t.ex. förändringar i finansiella system och socialförsäkringssystem och åtgärder för att förbättra konkurrenskraften. IMF kommer visserligen även i fortsättningen att titta på strukturreformer, men endast om de är väsentliga för ett lands återhämtning. pågår en ny stor utvärdering av konditionaliteten och utformningen av låneprogrammen. Utvärderingen ska enligt IMF:s planering vara klar . Analys och övervakning. Till följd av bl.a. finanskrisen har IMF sjösatt program för att förbättra sin analys och övervakning av länder och marknader. Bland annat genomförs obligatoriska översyner av medlemsländernas finansiella sektor. För att förbättra övervakningen och möjligheterna att på ett tidigt stadium upptäcka ekonomiska och finansiella risker har IMF tillsammans med () utvecklat ett system för tidiga varningar (s.k. ). IMF har också utökat sina analyser och utvärderingar av de stora medlemsländerna, och åtgärder vidtas för att öka öppenheten och transparensen i verksamheten. Regionala rådsgrupper har skapats och åtgärder har vidtagits och vidtas för att förbättra analysen, kvaliteten och användbarheten i IMF:s två flaggskepp World Economic Outlook och Global Financial Stability Report. Utskottet välkomnar de förändringar som görs i IMF. Inflytandet och representationen i institutionen börjar nu i betydligt högre utsträckning än tidigare att återspegla de olika ländernas styrka i världsekonomin. Detta är en grundläggande förändring för att säkerställa att medlemsländerna uppfattar IMF som en effektiv och legitim organisation. är det viktigt att inflytande- och representationsfrågorna fortsätter att uppmärksammas. Vidare måste effektiviteten, flexibiliteten och inte minst öppenheten öka ytterligare för att IMF ska kunna uppfylla sin roll som en viktig aktör i världsekonomin och den internationella krishanteringen. När det gäller den s.k. konditionaliteten är det utskottets uppfattning att det är nödvändigt att IMF ställer villkor vid kreditgivning, inte minst för att garantera att resurserna används effektivt och får effekt. är det viktigt att villkoren inte är onödigt rigida och att de bygger på låntagarländernas egna ekonomiska prioriteringar. har också i IMF och exekutivstyrelsen länge framfört ståndpunkten att villkoren för kreditgivning måste vara flexibla och anpassade till respektive lands ekonomiska situation för att utlåningen ska vara effektiv. Som framgår av genomgången ovan har också IMF:s kreditgivning och villkoren för kreditgivningen reformerats , och ytterligare förändringar är på gång bl.a. till följd av den översyn som genomförs inom IMF. Med det som anförts avstyrker utskottet förslaget i motion Fi1 yrkande 2. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Höjning av kvot i , punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Fi1 yrkande 1 och avslår proposition 2011/12:13 punkterna 1 och 2 samt motion 2011/12:Fi2. anser att det är viktigt att () har adekvata resurser för att kunna bedriva sin verksamhet på ett tillfredsställande sätt. är emellertid inte berett att godkänna den föreslagna höjningen av kvot i IMF. Anledningen är att IMF inte har reformerat sin verksamhet i tillräckligt hög grad och i den riktning som är nödvändig för att IMF:s åtgärder ska innebära en verklig hjälp för de länder som av olika anledningar har behov av stöd. IMF styrs fortfarande utifrån en nyliberal ekonomisk ideologi. De krav som IMF ställer på de länder som ansöker om lån präglas alltjämt av krav på nedskärningar i den offentliga sektorn, privatiseringar och avregleringar. Enligt uppfattning är IMF i stort behov av reformer, både vad gäller politiskt innehåll i verksamheten och arbetsformer. Det borde vara upp till varje enskilt land att självt bestämma sin politiska inriktning och vilka verktyg som borde användas för nå en god ekonomisk politik. Innan en höjning av kvot godkänns borde ställa krav på en omfattande och genomgående reformering av IMF:s verksamhet. Jag föreslår därför att tillkännager för regeringen som mening vad jag anfört om en höjning av kvot i IMF och en reformering av IMF. Jag tillstyrker därmed motion Fi1 (V) yrkande 1 och avstyrker yrkandena 1 och 2 i propositionen samt motion Fi2 (SD). Höjning av kvot i , punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Fi2 och avslår proposition 2011/12:13 punkterna 1 och 2 samt motion 2011/12:Fi1 yrkande 1. anser att inte bör delta i den föreslagna fördubblingen av medlemsländernas kvoter i (). kvot i IMF bör därför inte höjas från dagens ca till ca . Anledningarna är två. För det första beror kvothöjningen i IMF i hög grad på den pågående skuldkrisen i . deltar inte i EMU och har inget ansvar för problemen i euroområdet. anser att det inte finns någon anledning för att ge övergripande stöd till ett europeiskt valutaprojekt som saknar bärkraft. För det andra innebär en höjning av den svenska kvoten att avkastningen på den svenska valutareserven riskerar att bli lägre än vad den annars skulle ha varit. Det är inte acceptabelt och inte i linje med en god hushållning med statens resurser. Jag föreslår att som sin mening ger regeringen till känna vad jag anfört om en höjning av kvot i IMF. Jag tillstyrker därmed motion Fi2 (SD) och avstyrker yrkandena 1 och 2 i propositionen samt motion Fi1 (V) yrkande 1. Reformeringen av IMF, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Fi1 yrkande 2. I samband med sin långivning ställer () ofta krav (konditionaliteten) på att det lånande landet ska minska den offentliga sektorns resurser, privatisera gemensamma tillgångar och avreglera vissa marknader. Detta agerande innebär enligt mening att demokratiska rättigheter och demokratiska processer sätts åt sidan. Erfarenheterna visar dessutom att IMF:s olika krav misslyckats med att bidra till väl fungerande ekonomier i de låntagande länderna. har av IMF:s medlemsländer hamnat i finansiella kriser av mer eller mindre allvarligt slag. Enligt undersökningar gjorda av den amerikanska ekonomen har av 59 undersökta länder lyckats med att avvärja sina betalningsproblem. Om IMF:s olika krav hade varit effektiva borde fler länder ha lyckats hantera sina skuldproblem. IMF är i stort behov av reformer, både vad gäller politiskt innehåll i verksamheten och arbetsformer. saknar en tydlig och klar linje när det gäller synen på IMF:s konditionalitet och de krav som IMF ställer vid sin kreditgivning. Enligt uppfattning bör i internationella sammanhang verka för att IMF inte påtvingar länder en viss form av ekonomisk politik, utan ger varje land frihet att självt få bestämma en ekonomisk-politisk inriktning som leder till minskad fattigdom. anser att regeringen bör utforma en svensk offentlig och skriftlig position om konditionaliteten i IMF som tydligt tar ställning mot detaljerade makroekonomiska krav som inte bygger på nationella fattigdomsstrategier och full parlamentarisk insyn. är det oerhört svårt att veta vilken linje driver. Det är också svårt att veta vilka kondinalitetskrav det är IMF ställer och vilka som EU ställer när de bägge är långivare. Därför måste det klargöras. De riktlinjer som arbetats fram i kan användas som exempel. I de brittiska riktlinjerna anges bl.a. att kontroversiella villkor som handelsliberaliseringar och privatiseringar endast får vidtas om de nationella aktörerna anser att de är en central del av fattigdomsstrategin och att åtgärderna gynnar de fattiga. Jag föreslår att som sin mening ger regeringen till känna vad jag anfört om reformeringen av IMF och att bör utforma en tydlig position om IMF:s konditionalitet. Jag tillstyrker därmed motion Fi1 (V) yrkande 2. Höjning av kvot i , punkt 1 (MP) Per (MP) anför: () skapades för att upprätthålla ekonomisk stabilitet i världen. IMF:s primära uppgifter enligt det ursprungliga mandatet är att övervaka finans- och valutamarknaderna samt att ge krediter till medlemsländer som befinner sig i kris. anser att det är utomordentligt viktigt att det finns en institution av IMF:s karaktär och att institutionen har de resurser som krävs för att den ska kunna utföra sitt arbete. Av denna anledning stöder höjningen av kapitalinsats i IMF. är det uppfattning att IMF med tiden tagit på sig andra arbetsuppgifter där organisationen ofta saknar såväl kompetens som demokratisk legitimitet. De krav IMF ställer på länderna i samband med kreditgivning kör ofta över demokratiska beslutsprocesser i låntagarländerna som utvärderingar visar att kraven inte lett till önskvärt resultat, t.ex. en minskning av fattigdomen. anser att reformeringen av IMF måste gå betydligt längre än de reformer som redan genomförts. Inflytandet i och den interna styrningen av IMF av måste ytterligare demokratiseras för att öka IMF:s legitimitet och medlemsländernas förtroende för IMF:s verksamhet. Kraven som IMF ställer i samband med kreditgivningen måste också utvärderas och reformeras. En viktig princip är att inte ställa krav på ekonomiska reformer som går emot ländernas egna ekonomiska prioriteringar. anser också att IMF i både sin övervakande och kreditgivande roll måste anpassa verksamheten till klimatförändringarna. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2011/12:13 Kvothöjning och stadgeändring i : bemyndigar regeringen att öka kvot i () så att den, inklusive tidigare gjorda åtaganden, uppgår till högst 4 430 miljoner särskilda dragningsrätter. bemyndigar att betala nödvändiga insatsbelopp till IMF. bemyndigar regeringen att godkänna den föreslagna ändringen av IMF:s stadga, som innebär att alla representanter i institutionens exekutivstyrelse ska tillsättas genom val. 2011/12:Fi1 av m.fl. (V): avslår bemyndigandet att öka kvot i med 2 035 miljoner särskilda dragningsrätter, vilket motsvarar . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utforma en svensk offentlig och skriftlig position i frågan om konditionaliteten i , som tydligt tar ställning mot detaljerade makroekonomiska krav som inte bygger på nationella fattigdomsstrategier och full parlamentarisk insyn, och återkomma till med denna. 2011/12:Fi2 av och (båda SD): avslår yrkandena 1 och 2 i propositionens förslag till riksdagsbeslut.