bet · GZ01UU2 · 2011-12-05 00:00:00 — Regeringen har inte återkommit till med en fullödig redogörelse för hur man åtgärdat den kritik som tidigare förts fram, vilket vi krävt. Styrning av , punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Sk206 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5. är ett statligt riskkapitalbolag som erbjuder riskkapital och kompetens för investeringar i utvecklingsländer i , , och till länder i som inte är EU-medlemmar. Verksamheten finansieras via biståndsbudgeten. har fått utökade uppgifter, bl.a. genom att ansvaret för de s.k. startprogrammen förts över från Sida till och genom att regeringen gett kapitaltillskott. anser, utifrån bl.a. erfarenheterna av investeringar som gjorts av , att borde följa exempel och införa ett förbud mot att exportkrediter, investeringsstöd eller andra former av stöd till näringslivet betalas ut till företag eller fonder som har verksamhet i skatteparadis. Det finns flera exempel på hur gett exportkrediter, investeringsstöd eller andra former av ekonomiskt stöd till företag som aktivt bedriver kapitalflykt. Detta är oacceptabelt och strider mot grunderna för den svenska politiken för global utveckling och biståndspolitiken. bör införa ett förbud mot att exportkrediter, investeringsstöd eller andra former av stöd till näringslivet betalas ut till företag eller fonder som bidrar till kapitalflykt. PGU och fattigdomsbekämpning, punkt 7 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U329 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 samt 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 4. och utgångspunkt för bistånd är den internationella solidariteten. Vi menar därför att utvecklingssamarbetet ska utgå från mottagarnas prioriteringar och ägarskap. En förutsättning för en framgångsrik fattigdomsbekämpning är att det politiska och ekonomiska självbestämmandet i syd ökar. Dessvärre tenderar givarländerna, inklusive , att i allt högre grad lägga vikt vid value for money för de egna skattebetalarna. Ägarskap är en fråga om demokrati men också om effektivitet. Om biståndsmedel ska leda till långsiktiga förändringar krävs att mottagaren äger sin egen utveckling. Därför måste besluten om landets utveckling fattas av invånarna själva detta är grunden för demokrati. Allt utvecklingsbistånd ska utgå från respektive mottagarlands egna behov. Dess suveränitet ska respekteras och inte förknippas med ekonomiska villkor. () och ställer liksom alla banker upp villkor för att ett land ska beviljas lån eller för att gamla lån ska avskrivas. Det är i sig inget anmärkningsvärt att sätta upp villkor, men vi är starkt kritiska till hur kraven utformats och på vilka grunder de har tillkommit. Många givare väljer att koppla sitt utvecklingssamarbete till Internationella valutafondens villkor och krav, s.k. konditionalitet, vilket gjort det omöjligt för många utvecklingsländer att självständigt utforma sin ekonomiska politik eftersom det skulle äventyra lån, skuldavskrivningar och bistånd. Flera givarländer, däribland och , har dock beslutat att inte koppla sitt utvecklingssamarbete till IMF:s makroekonomiska krav. bör göra detsamma. PGU och fattigdomsbekämpning, punkt 7 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 4 samt 2011/12:U329 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6. För oss socialdemokrater är människan målet hennes utveckling och frihet, hennes vilja att växa, hennes ansvarskänsla för kommande generationer, hennes solidaritet med andra. Det är alla människors frigörelse politiken syftar till. Därför vill vi bekämpa ekonomiska och sociala klyftor, vidga solidariteten och bidra till en värld där fattigdom och maktlöshet hör till det förgångna. Bistånd kan, rätt använt, vara en katalysator för ökad utbildning, jämlikhet och framtidstro, men också ett sätt att bekämpa korrumperade odemokratiska styrelseskick. Tillsammans med insatser på andra områden skapar bistånd förutsättningar för utveckling. Vi socialdemokrater vill att det svenska utvecklingssamarbetet ska präglas av hög ambition och hög kvalitet och ge resultat och att ska ge av bruttonationalinkomsten i bistånd. För att kunna driva en modern solidaritets- och utvecklingspolitik med fattigdomsbekämpning i centrum vill vi socialdemokrater skärpa den tematiska fokuseringen i det svenska biståndet. Vi vill driva en tydlig solidaritetspolitik som kraftsamlar där har ett mervärde i form av erfarenhet och kunnande och har en politik som sätter barnen i centrum. Politiken måste utformas så att den såväl utgör en katalysator för ekonomisk utveckling som är pådrivande när det gäller rättigheter och demokratisering. Biståndet måste fokuseras på att förbättra situationen för de fattigaste och mest utsatta. Vi måste också finna vägar att ta till vara utvecklingsländernas diaspora. Fattigdomsbekämpningen ska stå i centrum för svenskt utvecklingssamarbete. Fattigdom skapar mänskligt lidande, hindrar människor från att kunna styra sina egna liv och ta del av samhällsarbetet och skapar även fortsatt miljöförstöring, konflikter och korruption. Vi vill få till stånd en mer koncentrerad satsning på fattigdomsbekämpning. Det genomförs redan många angelägna åtgärder med våra biståndsmedel, men fokus på fattigdomsbekämpning är centralt för att vi ska kunna gå vidare mot en rättvisare värld. Det gäller både det bilaterala och det multilaterala biståndet. Demokrati och mänskliga rättigheter, punkt 8 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U207 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 13. Det är viktigt med en stark förankring för biståndet hos svenska folket. Det civila samhällets organisationer har en viktig roll såväl i utvecklingsländerna som i relation till svenska folket när det gäller informationsverksamhet om biståndet. Samarbetet genom det civila samhällets organisationer, folkrörelsebiståndet, handlar om en på många sätt unik verksamhet som spelar en viktig roll i demokratiprocesser. Det civila samhällets medverkan i det internationella utvecklingssamarbetet gör det möjligt för att stärka det civila samhällets roll i utvecklingsländerna, något som är grundläggande för ett samhälles demokratiska utveckling. Regeringen berör sällan eller aldrig vikten av facklig organisering, trots att rätten att organisera sig fackligt är en grundläggande mänsklig rättighet och fackföreningar är och har varit centrala aktörer i kampen för demokrati och mänskliga rättigheter i många länder. Vi anser att regeringen i EU bör verka för att frågor om mänskliga rättigheter i arbetslivet tydligare prioriteras i unionens utvecklingssamarbete. Jämställdhet och hbt-frågor, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U204 av m.fl. (V) yrkandena 14 och 15 samt 2011/12:U329 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2011/12:U313 av m.fl. (S) yrkande 7 och 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 10. Centralt i arbetet med frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) är tillgången till materiel som rör SRHR. I många länder råder stor brist på exempelvis kondomer, p-piller, spiraler och andra preventivmedel, samt på materiel som behövs vid förlossningar, mödravård och säkra aborter, samt hivtester. anser att tillgången till sådan materiel ska lyftas fram i de strategier som ligger till grund för internationella utvecklingssamarbete. Sida utarbetade en handlingsplan för hur ska bidra till bättre livsvillkor för hbt-personer i samarbetsländerna. Denna löpte ut . anser att regeringen skyndsamt måste ta fram en ny handlingsplan för att inkludera hbt-frågor i utvecklingssamarbetet och att denna måste inkludera tydliga och ambitiösa mål. En förutsättning för att hbt-personers rättigheter ska respekteras i syd är att det finns organisationer som har modet och viljan att lyfta fram dessa frågor. För att ska kunna stödja hbt-organisationer även i länder där situationen för hbt-personer är som svårast krävs en ökad flexibilitet. har i sitt utvecklingssamarbete visat hur det är möjligt. Där har den norska motsvarigheten till RFSL fått relativt stor frihet att fördela pengar till hbt-organisationer i syd. anser att regeringen bör återkomma till med förslag om hur stödet till hbt-organisationer i syd kan förstärkas och göras mer flexibelt. Internationella definitioner av bistånd, punkt 14 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 7 i denna del och 2011/12:U329 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 20. Regeringen har gång på gång urholkat biståndet genom avräkningar från biståndsramen till skuldavskrivningar med rena luftsiffror. Socialdemokraterna och avvisar och kritiserar denna typ av avräkningsmetod. Skulderna ska avräknas krona för faktisk krona vad skulden är värd den dag avräkningen görs. Då hade exempelvis den avräkning som gäller som tidigare beslutats om och som genomfördes uppgått till ett betydligt lägre belopp. Denna form av avräkning är visserligen tillåten enligt de regler som beslutats av Dac, som bestämmer reglerna för vad som räknas till bistånd, men vi vill att sådana åtgärder enkelt ska kunna utläsas i redovisningen. Detta är inte fallet . bör agera för att Dacreglerna ändras så att uppskrivna avräkningar av skulder inte kan räknas som bistånd. Internationella definitioner av bistånd, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U329 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 20 samt 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 7 i denna del. är medlem i Dac (Dac = ). Dac styr vad som medlemmarna får räkna som internationellt bistånd. Reglerna är dock ett golv, inte ett tak. Medlemmarna i /Dac förbinder sig alltså att inte vara sämre än Dac kräver, men det är tillåtet att vara bättre. Enligt Dacreglerna är det tyvärr tillåtet att använda biståndspengar för bl.a. skuldavskrivningar och flyktingmottagande, något som regeringen också gör. anser att ska verka för att de delar av Dacs regelverk som tillåter att flyktingmottagande och skuldavskrivningar finansieras med bistånd avskaffas. Att satsa på klimatåtgärder får aldrig tas som förevändning i nord för att finansiera sina egna åtaganden enligt Kyotoprotokollet med biståndsmedel. Det skulle i så fall innebära att världens fattiga bestraffades dubbelt, först genom klimatförändringar de inte gett upphov till och sedan genom uteblivet bistånd. Eftersom det enligt Dac i vissa fall är möjligt för medlemsländer att finansiera sina egna åtaganden enligt Kyotoprotokollet med biståndsmedel, och därigenom minska övrigt utvecklingssamarbete, bör inom Dac arbeta för att åtaganden enligt Kyotoprotokollet inte får räknas som utvecklingssamarbete. Könsmaktsperspektiv, punkt 15 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U5 av m.fl. (MP) yrkande 1. och menar att det är en absolut nödvändighet om vi ska få en trygg värld att varje människa har alla grundläggande mänskliga rättigheter tillgodosedda, dvs. såväl de ekonomiska, sociala och kulturella som de politiska och medborgerliga rättigheterna. Kvinnors rättigheter samt sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är helt avgörande för en mer jämställd och rättvis värld. Våra partier anser att arbetet med den globala fattigdomsbekämpningen bör utgå från ett könsmaktsperspektiv och att det är avgörande att styra bistånd och stödprogram mot specifika satsningar riktade till flickor och kvinnor. SRHR och människohandel, punkt 16 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U4 av (SD) yrkandena 15. Regeringen redovisar i skrivelse 2010/11:167 resultat av biståndsinsatser inom det tematiska området jämställdhet och kvinnors roll för utveckling. instämmer i att insatser för att främja kvinnors mänskliga rättigheter och jämställdhet är en viktig fråga i biståndet. Våra prioriteringar inom detta område skiljer sig dock delvis från regeringens. Att kvinnor riskerar att utsättas för hedersmord, lynchning eller offentlig avrättning på grund av våldtäkt eller sex utanför äktenskapet är oacceptabelt och något som vi i bör ta avstånd från och rikta insatser mot. Att kvinnor och även män genom människohandel utnyttjas för sexuella ändamål är något som måste motverkas bl.a. genom internationell samverkan. Insatser mot dessa företeelser måste i än högre grad prioriteras inom jämställdhetsarbetet. I den aktuella skrivelsen framkommer det att i sin SRHR-politik lyfter fram att säkra och lagliga aborter är en rättighet för kvinnor, vilket vill framhålla i andra länder. Det finns också beskrivningar av ett projekt i som handlar om att utöva påtryckningar på myndigheter för att öka utbudet på kliniker som utför aborter. Utskottet lyfter även fram i betänkandet att det vill stödja insatser som syftar till att göra aborter fria, säkra och lagliga för alla kvinnor. kan inte ställa sig bakom att ska ha den aktiva roll som vi har och bedriva påverkansarbete i andra länder för att förändra deras inställning till abort. Abort är inte enbart en kvinnorättsfråga utan också ett etiskt dilemma där olika länder lyfter fram olika aspekter av frågan. I påverkansarbete på andra länder lyfts abortfrågan upp som en kvinnorättsfråga där fostret endast ses som en del av kvinnans kropp, medan det inom EU och i andra länder i världen finns skilda åsikter och inga självklara svar i den svåra frågan om när det ofödda fostret eller barnet ska räknas som ett liv värt att skyddas. anser att vi i relationen till andra länder inte kan ta det för självklart att abortlag och den syn som råder hos majoriteten av svenska politiker är den enda rätta. Eftersom abort inte är en internationellt erkänd mänsklig rättighet bör vi visa respekt för andra länders synsätt i frågan. En abort innebär alltid en risk och en stor påfrestning för kvinnan. Vi får inte glömma att det för många kvinnor inte är den mest önskvärda lösningen. anser att i arbetet för reproduktiv hälsa och rättigheter bör större fokus ligga på förebyggande arbete för att minska antalet oönskade graviditeter och antalet aborter. Regeringen talar i skrivelsen om att en dialog med andra länder i dessa frågor ska bygga på ömsesidigt förtroende och respekt, samt att förtroende och tillit kan ta att bygga upp i synnerhet i relation till känsliga sociala, politiska och ekonomiska frågor som kan ingå i samarbetsdialogen. anser att det i det dialogmateriel som regeringen utformat tillsammans med inte ger något utrymme för respekt och ömsesidigt förtroende. I stället lyfts en onyanserad bild av abort fram och det talas om att föra en effektiv dialog med tydligt formulerade mål. Om ska föra dialog med andra länder i abortfrågan bör frågan problematiseras utifrån olika aspekter, och det bör finnas en större respekt för och medvetenhet kring abortens etiska dilemma. anser att bör verka för att vidareutvecklar sitt påverkansarbete för att minska antalet flickaborter. Det är anmärkningsvärt att denna problematik inte tas upp gällande exempelvis det projekt i som handlar om att göra abort mer tillgängligt när det är ett stort problem med flickaborter i . I resultatskrivelsen tas exempel på en utbildningssatsning om genus och jämställdhet upp. kan instämma i vikten av att arbeta mot könsstigmatiserade roller som inskränker kvinnors grundläggande rättigheter. Vi ser dock kritiskt på de genussatsningar som finns i och som bygger på verklighetsfrånvända politiska teorier där man försöker experimentera med, eller ändra på, våra barns och ungdomars beteendemönster och könsidentitet. Om genussatsningar i biståndet har liknande innehåll kan vi inte ställa oss bakom sådana. Resultatredovisning och resultatanalys, punkt 17 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U5 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3. Regeringen konstaterar i resultatskrivelse 2010/11:167 att det är lätt att visa upp prestationsresultat men inte dess effekter. Det är i sig inte konstigt eftersom jämställdhet och kvinnors roll i utveckling är områden som inte låter sig mätas i korta perspektiv. och menar att ambitionen inte kan vara att resultat alltid ska kunna visas inom bara en kort redovisningsperiod. Vi vill lyfta fram möjligheten att bredda och fördjupa synen på resultatredovisning. Utöver den nämnda tidsaspekten kan möjligheten att arbeta med metoder som outcome mapping läggas. Alla som arbetat i komplexa miljöer vet att målstyrning kan vara vansklig och att fokus måste ligga på lärande. Systemen bör i första hand bidra till lärande och mer adekvat uppföljning och planering, även om detta inte står i kontrast till resultatredovisning. Resultatskrivelser bör i större utsträckning resonera kring vad man lärt av insatsperioden och innefatta resonemang kring avvikelser och hur uppföljningen av riskanalyser har gjorts. Regeringen har valt att i den nämnda resultatskrivelsen i huvudsak redovisa insatser som har jämställdhet som sitt huvudsyfte. Stora delar av redovisningen innehåller intressant läsning, men givet att jämställdhet ska genomsyra all verksamhet och svensk politik för utveckling hade det varit betydligt mer intressant att ta del av hur redovisningen ser ut hos aktörer som inte har jämställdhet som huvudfokus. Jämställdhet i multilaterala organisationer, punkt 18 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U5 av m.fl. (MP) yrkande 4. måste i ännu högre utsträckning än aktivt verka för att multilaterala organ och utvecklingsbanker ska se främjande av jämställdhet som en central kärnverksamhet. Till detta hör en aktiv uppföljning och redovisning av resultat, inte minst inom de organ som inte har gett frågan den centrala plats den förtjänar. Erfarenheter från utvecklingsbankerna visar att jämställdhetsagendan prioriteras högre när ansvaret för frågorna knyts till ansvaret för utlåningen. Information och opinionsbildning, punkt 19 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U5 av m.fl. (MP) yrkande 5. En fri och öppen debatt är viktig om vi ska kunna utveckla och förbättra biståndet. Vi beklagar att regeringen skurit ned på biståndsaktörernas möjligheter till informationsarbete och opinionsbildning. Resultatet blir att den fria debatten om biståndet och utvecklingspolitiken begränsas och att förutsättningarna försämras för att bli en skarpare biståndsaktör. Biståndsram, anslagsfrågor inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, punkt 1 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: I Socialdemokraternas budgetmotion beskriver vi vårt alternativ till regeringens budgetproposition. behöver en ny färdriktning. Vi vill ha ett samhälle där välfärd och möjligheter kommer alla till del. Där vi river hinder för människors frihet så att de kan förverkliga sina drömmar. Vi vill utveckla mot ett mer modernt, jämställt och framåtblickande samhälle byggt på gemenskap, solidaritet, rättvisa, kreativitet och trygghet. Vi kan aldrig acceptera arbetslösheten. Full sysselsättning är det övergripande målet för den socialdemokratiska ekonomiska politiken. Som land har vi inte råd med det slöseri som arbetslösheten innebär. En förutsättning för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen är att vi får ett mer jämställt samhälle. När män och kvinnor delar på ansvaret för jobb och familj förbättras både den ekonomiska tillväxten och människors livskvalitet. Kvinnor och män ska ha samma frihet och självständighet, samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter och lika makt att forma sina liv. När alla har ett arbete blir rikt, både ekonomiskt och mänskligt. Alla har skyldighet att bidra till samhällets utveckling utifrån sina förutsättningar. Med fler människor i arbete klarar vi att finansiera utbildning, vård och omsorg för alla. Vi har högre ekonomiska ambitioner för . ska ligga i framkant av utvecklingen även . Då måste vi vara handlingskraftiga . Vi förnyar vår ekonomiska politik. ska använda varenda skattekrona rätt, för att säkra framtidens tillväxt. Vi har en tydlig vision för att göra till en konkurrenskraftig, kunskapsbaserad ekonomi. Om vi ska stå starka måste vi konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor och inte med låga löner. Regeringens ensidiga ekonomiska politik, baserad på stora skattesänkningar, har nått vägs ände. Utanförskapet är oförändrat, arbetslösheten har ökat, klyftorna och barnfattigdomen har vuxit liksom de ekonomiska skillnaderna mellan könen. Fler är långtidsarbetslösa, bostadsbyggandet har minskat och skolresultaten försämrats. behöver en ny färdriktning också för den ekonomiska politiken. Läget i världsekonomin är allvarligt. Risken för recession i är uppenbar. Det ställer stora krav på den ekonomiska politiken även i . Starka offentliga finanser är avgörande. gäller det att göra rätt saker. Vi vill prioritera investeringar i det som också långsiktigt bygger starkt utbildning, infrastruktur och bostäder. Då behöver vi utveckla svensk konkurrenskraft. behöver en förstärkt strategisk samverkan mellan staten, näringslivet och akademin med mer av samarbete och gemensamma prioriteringar av såväl forskningsresurser som utbildning. Skolan står i fokus. En kunskapsbaserad ekonomi börjar i en skola där alla barn lyckas. Vi vill skapa en modern kunskapsskola med kvalitet och kreativitet i centrum. Alla skolor ska vara bra skolor. Det kräver att vi investerar i lärarnas kompetens och utveckling. Utbildning är en färskvara, därför tror vi på det livslånga lärandet. ska bli en kunskapsnation av världsklass, och då måste fler ges chansen till god utbildning. Vi har inte råd att inte ta vara på de tillväxtmöjligheter som ligger i ett mer jämställt samhälle. Kvinnors möjligheter till arbete, utveckling och ekonomiskt oberoende genom egen försörjning är en prioriterad fråga för oss socialdemokrater och en viktig del av en ny färdriktning för . Ekonomin växer när människor växer. Ökade klyftor ger inte fler jobb och en bättre ekonomisk utveckling. Strävan efter ekonomisk utveckling och ökad jämlikhet är två sidor av samma mynt. Det ska alltid krävas av den enskilde att denne gör rätt för sig efter bästa förmåga. Men var och en ska också veta att samhället fungerar och gör ett bättre liv för alla möjligt. Detta är kärnan i vad vi kallar värdeburen tillväxt, en moralisk ekonomisk utveckling. Miljöproblemen kräver investeringar och tuffa miljökrav. ska ta sin del av miljöansvaret och gå före på miljöområdet. Vi ska vara först med att använda framtidens miljövänliga teknik. Då krävs investeringar i järnväg och kollektivtrafik, ett nytt klimatinvesteringsprogram och stimulanser av mer miljövänliga bilar.