bet · GZ01CU6 · 2011-12-14 00:00:00 — 2011/12:CU6 Associationsrätt I betänkandet behandlar utskottet ett femtontal motionsyrkanden om associationsrätt m.m. från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena gäller bl.a. könsfördelningen i bolagsstyrelser, tvångslikvidation av aktiebolag, lagen om ekonomiska föreningar, regler för socialt företagande och ytterligare lagstiftning om franchising. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns fem reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Könsfördelningen i bolagsstyrelser m.m. avslår motionerna 2011/12:C260 yrkandena 1 och 2, 2011/12:C295, 2011/12:C338 yrkandena 1 och 2, 2011/12:C346 yrkande 5 och 2011/12:A334 yrkande 3. Reservation 1 (S, MP, V) Avskaffande av kravet på aktiekapital avslår motion 2011/12:C302. Avskaffande av kravet på bolagsstämma avslår motion 2011/12:C300. avslår motion 2011/12:C235. avslår motion 2011/12:C305. avslår motion 2011/12:C237. avslår motion 2011/12:Sk206 yrkande 2. Reservation 2 (V) Lagen om ekonomiska föreningar avslår motion 2011/12:N252 yrkande 5. Reservation 3 (MP) Regler för socialt företagande avslår motion 2011/12:N252 yrkande 4. Reservation 4 (MP) Ytterligare lagstiftning om franchising avslår motion 2011/12:C378. Reservation 5 (S) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (M), (M), (M), (M), (S), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (S), Amineh Kakabaveh (V) och (S). I betänkandet behandlas ett femtontal motionsyrkanden om associationsrätt från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena gäller bl.a. könsfördelningen i bolagsstyrelser, tvångslikvidation av aktiebolag, lagen om ekonomiska föreningar, regler för socialt företagande och ytterligare lagstiftning om franchising. Motionsförslagen finns i bilagan. Könsfördelningen i bolagsstyrelser m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med förslag på lagstiftning om könsfördelningen i bolagsstyrelser m.m. Jämför reservation 1 (S, MP, V). I motion 2011/12:C260 yrkande 1 föreslår m.fl. (MP) ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag om kvotering i börsbolagsstyrelser. Motionärerna föreslår vidare ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag om kvotering i kommunala och statliga bolagsstyrelser (yrkande 2). I motionerna 2011/12:C338 av (S), 2011/12:C346 av m.fl. (S) och 2011/12:A334 av m.fl. (S) framställs liknande förslag. I motion 2011/12:C295 föreslår (C) ett tillkännagivande om att regeringen bör lansera ett styrelsekraftprogram riktat till valberedningar och rekryteringsfirmor. Näringsminister lyfte i ett frågesvar fram initiativet Styrelsekraft. Det är ett exklusivt mentorprogram som ger 200 högt kvalificerade kvinnor tillgång till befintliga styrelsenätverk och möjlighet att vidareutveckla sin kompetens inom styrelsearbete (svar på fr. 2009/10:142). Jämställdhetsminister framhöll i ett frågesvar att regeringen sedan den tillträdde har arbetat för att andelen kvinnor på chefspositioner och i styrelser ska kunna öka. Enligt jämställdhetsministern är emellertid lagstadgad kvotering av kvinnor och män till bolagsstyrelser inte en lämplig metod för att förbättra jämställdheten i näringslivet (svar på fr. 2009/10:459). Jämställdhetsministern bekräftade i ett frågesvar att regeringens hållning när det gäller kvotering till bolagsstyrelser är oförändrad. Enligt jämställdhetsministern anser regeringen fortfarande att det är näringslivet som ska ta ansvar för att åstadkomma en jämn fördelning mellan kvinnor och män i bolagsstyrelser (svar på fr. 2011/12:44). Som utskottet uttalat tidigare, när liknande motionsyrkanden behandlats av , anser utskottet att de rådande förhållandena vad gäller könsfördelningen i bolagsstyrelser inte är tillfredsställande (se t.ex. bet. 2009/10:CU13 och bet. 2010/11:CU15). Förhållandena ger anledning till eftertanke, men det bör enligt utskottets mening trots allt inte komma i fråga att lagstiftningsvägen tvinga fram en ändring. En jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser måste alltså främjas med andra medel. Utskottet vill här peka på att man enligt Svensk kod för bolagsstyrning ska eftersträva en jämn könsfördelning i styrelsen och att vissa bolag enligt noteringskraven på Stockholmsbörsen är skyldiga att tillämpa koden. Dessutom vill utskottet framhålla att beslutade om riktade insatser för att främja kvinnors företagande och för att stärka kunskaperna om kvinnors företagande. Satsningen omfattade under 20072009 (prop. 2006/07:1 utg.omr. 24 avsnitt 3.14.2, bet. 2006/07:NU1, rskr. 2006/07:6263). beslutade att den treåriga insats som genomförts 2009 skulle förlängas och omfatta ytterligare (prop. 2009/10:1 utg.omr. 24 avsnitt 3.5.2, bet. 2009/10:NU1, rskr. 2009/10:146148). Uppföljningen visar att programmet i mycket hög utsträckning har stärkt kvinnor som redan driver företag i deras företagande och att de som vill starta eller ta över ett företag har fått ökade kunskaper inom området. Insatserna har bidragit till att fler kvinnor kan tänka sig att starta företag och att företag som drivs av kvinnor utvecklas och växer. Dessutom har insatserna bidragit till ökad kunskap och kompetens om kvinnors företagande. För att särskilt synliggöra kvinnors företagande och inspirera fler kvinnor att starta företag har regeringen tagit initiativ till det nationella styrelseprogrammet för kvinnor Styrelsekraft. Det är ett exklusivt mentorsprogram som ger högt kvalificerade kvinnor tillgång till befintliga styrelsenätverk och möjlighet att vidareutveckla sin kompetens inom styrelsearbete. Intresset för att delta i programmet har varit mycket stort 1 400 kvinnor från hela landet ansökte om att få delta. Uppföljningen av insatserna visar att mentorsinsatserna i hög utsträckning har gett möjlighet att avhandla frågor som är viktiga i ett styrelsesammanhang. En stor andel av deltagarna anger också att styrelseutbildningen har gett ökade kunskaper i styrelsearbete. Totalt anger att de har tillfrågats om styrelseuppdrag under projektets gång och har tillfrågats om ett nytt arbete eller nya arbetsuppgifter. Därutöver har regeringen beslutat att lämna bidrag till () för att samordna och genomföra en del av ett fyraårigt program vars syfte är att främja kvinnors företagande. Satsningen är en fortsättning på de program som genomförts 20072010. kommer att få disponera för genomförande av insatser för att främja kvinnors företagande. Av medlen ska använda högst i syfte att öka andelen kvinnor på chefspositioner och i styrelser, i såväl statligt ägda bolag och myndigheter som i privata företag. Inom ramen för programmet ska minst 100 kvinnor tilldelas stipendier för valfri ledarskaps- eller styrelseutbildning samt erbjudas deltagande i ett mentorskapsprogram. Med det anförda vidhåller utskottet sitt tidigare ställningstagande. Utskottet anser inte heller att det finns skäl att föreslå någon åtgärd från med anledning av motion 2011/12:C295. Samtliga motioner avstyrks. Avskaffande av kravet på aktiekapital Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med förslag om att avskaffa kravet på aktiekapital för att kunna starta ett aktiebolag. I motion 2011/12:C302 anför och (båda M) att kravet på eget kapital för att kunna starta ett aktiebolag medför större skada än nytta för svensk ekonomi. Motionärerna anser därför att kravet på eget kapital för att kunna starta ett aktiebolag bör tas bort. Ett tillkännagivande yrkas med detta innehåll. gäller enligt 1 kap. 5 § aktiebolagslagen (2005:551) att aktiekapitalet i privata aktiebolag ska uppgå till (prop. 2009/10:61, bet. 2009/10:CU12, rskr. 2009/10:188). Motsvarande motionsyrkande har behandlats av utskottet vid ett flertal tillfällen, i betänkande 2010/11:CU15. Utskottet ansåg då att aktiekapitalet fyller en funktion som spärr mot ogenomtänkt och oseriöst företagande. Att det krävs ett kapitaltillskott av den som vill starta ett aktiebolag i någon mån för att företagaren har en genomtänkt och hållbar affärsidé, som han eller hon är beredd att satsa en del egna medel på för att förverkliga. Att aktieägaren själv satsar kapital kan vidare antas minska benägenheten hos företagaren att ta alltför stora risker i verksamheten. Ett kapitalkrav utgör också ett visst hinder mot att aktiebolagsformen utnyttjas för oseriösa syften eller för att nå skattemässiga fördelar. Motionerna avstyrktes och följde utskottet. Utskottet finner inte skäl att frångå sina tidigare ställningstaganden och föreslår att avslår motionen. Avskaffande av kravet på bolagsstämma Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med förslag om att avskaffa kravet på bolagsstämma i små privata aktiebolag. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete inom . I motion 2011/12:C300 anför och (båda M) att kravet på bolagsstämma för små privata aktiebolag bör avskaffas. Ett tillkännagivande yrkas med detta innehåll. Aktieägarnas rätt att besluta i bolagets angelägenheter utövas vid en bolagsstämma, som regleras i 7 kap. aktiebolagslagen (2005:551). Bolagsstämman, som är bolagets högsta beslutande organ, kan om inte annat följer av lag eller bolagsordning avgöra varje fråga som rör bolaget. Bolagsstämman kan vara ordinarie eller extra. Ordinarie stämma ska hållas minst en gång , vid vilken årsredovisningen och revisionsberättelsen ska läggas fram (årsstämma). Det ska hållas en extra stämma om styrelsen finner skäl till det eller om det begärs av bolagets revisor eller ägare till minst en tiondel av aktierna. tillkallade regeringen en särskild utredare för att bl.a. överväga ändringar i aktiebolagslagen och aktiebolagsförordningen som innebär förenklingar för aktiebolagen. Arbetet var särskilt inriktat på de små aktiebolagens behov av förenklade associationsrättsliga regler. Utredningen, som antog namnet Utredningen om ett enklare aktiebolag, har redovisat sina förslag i delbetänkandet Aktiekapital i privata aktiebolag (SOU 2008:49) och i slutbetänkandet Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. (SOU 2009:34). I slutbetänkandet anför utredningen att det inte finns några uttryckliga bestämmelser i aktiebolagslagen om att bolagsstämmobeslut kan ersättas genom överenskommelser mellan aktieägarna. Bolagsstämman är, sådan den framträder i lagtexten, ett muntligt förfarande. Enligt utredningen kan stämman dock genomföras genom en s.k. skrivbordsstämma, vilket i korthet innebär att bolagsstämmobeslut fattas utan att aktieägarna är närvarande vid ett sammanträde och att ett stämmoprotokoll i stället cirkuleras mellan samtliga aktieägare som skriver under detta. Samtliga aktieägare måste vara eniga om att avvika från formföreskrifterna i 7 kap. aktiebolagslagen. Däremot måste enigheten inte nödvändigtvis avse de materiella beslut som fattas. Genom att varje aktieägare kan vägra att medverka till ett sådant förfarande och därmed tvinga fram en muntlig bolagsstämma anses aktieägarnas intressen vara tillräckligt tillgodosedda. Enligt utredningen torde skrivbordsstämma vara det vanliga i det stora flertalet mindre bolag, särskilt sådana med endast en aktieägare. Utredningen konstaterar att även om de flesta formkrav för bolagsstämma är obligatoriska utgör dessa inget hinder mot att avvika från kraven om aktieägarna är överens. Vidare fyller formkraven sin funktion även i ett aktiebolag med ett fåtal ägare när dessa har motstridiga intressen. Mot bakgrund av den möjlighet som finns till s.k. skrivbordsstämma är det enligt utredningen svårt att hitta en ordning som i praktiken skulle innebära en förenkling för de minsta privata aktiebolagen. Detta gäller även i enmansbolagen där beslut formaliseras genom bolagsstämmoprotokollet. Utredningens bedömning är därför att det inte finns skäl att föreslå en annan ordning för bolagsstämma för aktiebolag med en eller ett fåtal ägare. Utredningen gör vidare bedömningen att något förtydligande om möjligheten till skrivbordsstämma inte bör tas in i aktiebolagslagen. I stället bör information om innebörden av och möjligheten till skrivbordsstämma tillhandahållas genom . Utredningens förslag är föremål för beredning inom . Motsvarande motionsyrkande om avskaffande av kravet på bolagsstämma har behandlats av utskottet i betänkande 2010/11:CU15. I betänkandet hänvisade utskottet till pågående arbete inom och föreslog att skulle avslå motionen. Med hänvisning till det pågående arbetet inom finner utskottet inte skäl att frångå sitt tidigare ställningstagande. Motionsyrkandet bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med förslag om att regeringen ska se över reglerna om tvångslikvidation av aktiebolag. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete inom . Enligt motion 2011/12:C235 av (FP) har reglerna i aktiebolagslagen som ålägger bolagets styrelseledamöter att agera vid tecken på kapitalbrist i bolaget missbrukats. Enskilda jurister har gjort det till en affärsidé att kräva skadestånd av styrelseledamöter som inte fullgjort sin skyldighet att upprätta kontrollbalansräkning. Ett led i affärsidén har varit att vänta med att framställa kraven. Motionären anser att ett sätt att komma till rätta med problemet vore att avskaffa reglerna i aktiebolagslagen som ålägger bolagets styrelseledamöter att agera vid tecken på kapitalbrist i bolaget. Ett annat sätt vore att införa en ettårig preskriptionstid när det gäller rätten att väcka talan mot styrelseledamöter och aktieägare som inte fullgjort sin skyldighet. Motionären anser att regeringen nu bör se över den aktuella lagstiftningen. Ett tillkännagivande yrkas i enlighet härmed. Enligt 25 kap. 13 § aktiebolagslagen (2005:551) ska styrelsen agera när det finns skäl att anta att bolagets eget kapital, beräknat enligt 25 kap. 14 § aktiebolagslagen, understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet eller när det vid verkställighet enligt 4 kap. utsökningsbalken har visat sig att bolaget saknar tillgångar till full betalning av utmätningsfordringen. Den första åtgärd som styrelsen är skyldig att vidta i dessa situationer är att genast upprätta och låta bolagets revisor granska en kontrollbalansräkning. Visar kontrollbalansräkningen att bolagets kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet ska styrelsen hänskjuta frågan om bolaget ska gå i likvidation till bolagsstämman (första kontrollstämman) i enlighet med 25 kap. 15 § aktiebolagslagen. Kontrollbalansräkningen och ett yttrande av revisorn över denna ska läggas fram på stämman. Om bolagsstämman inte beslutar att bolaget ska träda i likvidation, har aktieägarna på sig att läka kapitalbristen. Innan denna frist har löpt ut ska en ny bolagsstämma hållas, vid vilken en ny kontrollbalansräkning med bifogat yttrande av bolagets revisor ska läggas fram (andra kontrollstämman) i enlighet med 25 kap. 16 § aktiebolagslagen. Om denna inte visar att det egna kapitalet motsvarar minst det registrerade aktiekapitalet, är bolaget likvidationspliktigt. Om något likvidationsbeslut inte har fattats inom fristen är styrelsen enligt 25 kap. 17 § aktiebolagslagen skyldig att vända sig till domstol och begära ett beslut om likvidation. Enligt 25 kap. 18 § aktiebolagslagen kan personligt betalningsansvar uppkomma för bolagets företrädare om dessa försummat sina skyldigheter enligt 25 kap. 13, 15 eller 17 §§. Bestämmelsen har till syfte att tvinga styrelsen att bevaka förändringar i bolagets egna kapital och ingripa när kapitalbristen blir kritisk. Vidare kan en aktieägare som, med vetskap om att bolaget är skyldigt att gå i likvidation, deltar i ett beslut att fortsätta bolagets verksamhet bli personligt betalningsansvarig enligt 25 kap. 19 § aktiebolagslagen. Av 2 § preskriptionslagen (1981:130) framgår att en fordran preskriberas efter tillkomsten, om inte preskriptionen avbryts . I proposition 2009/10:61 En sänkning av kapitalkravet för privata aktiebolag föreslog regeringen en ändring i aktiebolagslagen som innebär att gränsen för lägsta tillåtna aktiekapital sänktes från till . I propositionen konstaterade regeringen att reglerna om tvångslikvidation på grund av kapitalbrist syftar till att sätta en gräns för hur långt en förlustbringande verksamhet får drivas innan aktieägarna antingen avvecklar verksamheten eller stärker bolagets ekonomiska ställning. Regeringen ansåg att det vid en låg nivå på aktiekapitalet är särskilt viktigt att det finns verkningsfulla regler som förhindrar att aktieägarna på ett vårdslöst och för borgenärerna skadligt sätt fortsätter att driva verksamheten, eftersom aktieägarna då själva endast riskerar ett mindre belopp. Enligt regeringen medförde emellertid den föreslagna sänkningen av kravet på aktiekapital samt det förhållandet att regeringen avsåg att föreslå att vissa aktiebolag framöver inte kommer att behöva ha någon revisor som kan granska kontrollbalansräkningen att en översyn av tvångslikvidationsreglerna är befogad. Det var enligt regeringen inte aktuellt att avskaffa reglerna utan att det finns ett annat regelverk som motverkar att bolagets ledning och ägare vårdslöst fortsätter att bedriva en förlustbringande rörelse. Regeringen avsåg att återkomma till frågan . Enligt uppgift från är frågan om preskriptionstiden när det gäller rätten att väcka talan mot styrelseledamöter och aktieägare som inte fullgjort sina skyldigheter under övervägande. Resultatet av arbetet kommer att presenteras i en departementspromemoria . Med hänvisning till det pågående beredningsarbetet inom anser utskottet att motionen bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med förslag om att regeringen bör se över regelverket i syfte att motverka problemet med bolagsmålvakter. I motion 2011/12:C305 föreslår (M) ett tillkännagivande om att regeringen bör se över regelverket i syfte att motverka problemet med bolagsmålvakter. Motionären menar att ett sätt vore att förändra regelverket för bolagsförsäljning så att överlåtelser till bolagsmålvakter omöjliggörs. Enligt 8 kap. 12 § aktiebolagslagen (2005:551) får till styrelseledamot inte utan godtagbara skäl utses någon som inte avser att ta del i sådan verksamhet som ankommer på styrelsen. I 8 kap. 32 § finns en liknande bestämmelse som gäller verkställande direktör. Av 30 kap. 1 § tredje stycket aktiebolagslagen framgår att den som uppsåtligen medverkar till ett beslut att utse en styrelseledamot, styrelsesuppleant, verkställande direktör eller vice verkställande direktör i strid med nämnda bestämmelser kan dömas till straff, om åtgärden är ägnad att dölja vem eller vilka som utövar eller har utövat den faktiska ledningen av bolaget. Detsamma gäller den som uppsåtligen åtar sig ett sådant uppdrag i strid med bestämmelserna. Straffskalan för brott mot målvaktsbestämmelserna sträcker sig från böter till fängelse. Av 8 kap. 11 § aktiebolagslagen framgår att den som är underårig eller i konkurs eller som har en förvaltare enligt 11 kap. 7 § inte kan vara styrelseledamot och att detsamma gäller den som har näringsförbud. I 2 kap. 2 § finns en motsvarande bestämmelse som gäller stiftare. Justitieminister anförde i ett frågesvar att det är angeläget att motverka ekonomisk brottslighet och användningen av målvakter inom olika områden. Enligt justitieministern rör det sig dock i många fall om brottsliga förfaranden som kan angripas genom tillämpning av de regler som finns . Hon hänvisar bl.a. till att det finns regler i aktiebolagslagen som gör det straffbart att såväl anlita en målvakt som att åta sig den sortens uppdrag (svar på fr. 2007/08:1639). Med en bolagsmålvakt avses en person som, ofta mot ersättning, låter sig utses till företrädare för ett bolag utan att ha för avsikt att seriöst delta i bolagets verksamhet. Liksom justitieministern gjort i det redovisade frågesvaret vill utskottet betona att den som anlitar en målvakt eller åtar sig den sortens uppdrag gör sig skyldig till ett brott. Enligt utskottets mening är det mycket angeläget att motverka användningen av målvakter på detta område. Utskottet förutsätter därför att regeringen noga följer frågan och vid behov tar erforderliga initiativ. Med det anförda föreslår utskottet att motionen avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med förslag om att regeringen bör se över lagstiftningen i syfte att låta fler företag omfattas av den frivilliga revisionen. Utskottet hänvisar till ett tidigare ställningstagande. I motion 2011/12:C237 föreslår (FP) ett tillkännagivande om att regeringen bör se över lagstiftningen i syfte att låta fler företag omfattas av den frivilliga revisionen. Motionären anser att den nuvarande gränsen att bolaget ska uppfylla något av värdena mer än 3 anställda, mer än i balansomslutning och mer än i nettoomsättning är alltför låg. Revision innebär att företagets årsredovisning och bokföring samt ledningens förvaltning granskas av en eller flera revisorer. Revisionen ska utmynna i en årlig granskningsrapport, en revisionsberättelse. Syftet med revisionen är att tillgodose bl.a. ägarnas och borgenärernas intresse av att det finns en ändamålsenlig kontroll av att företagets verksamhet sköts på ett lagenligt och korrekt sätt samt att företagets ställning och resultat redovisas riktigt. Revisorn i ett aktiebolag ska vara auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag. För alla svenska aktiebolag har det gällt att de ska ha en revisor. beslutade om vissa lagändringar som innebär att små företag ska få välja om bolaget ska ha en revisor eller inte. Lagändringarna trädde i kraft (prop. 2009/10:204, bet. 2009/10:CU28, rskr. 2009/10:386). Efter lagändringarna ska ett privat aktiebolag även fortsättningsvis ha minst en revisor om bolaget uppfyller mer än ett av följande tre värden: mer än 3 anställda, mer än i balansomslutning och mer än i nettoomsättning. Det krävs att den angivna nivån har uppnåtts i sträck. Revisionsplikten har även inskränkts för vissa andra företag, bl.a. handelsbolag. Den nya valmöjligheten omfattar 250 000 aktiebolag och 14 000 handelsbolag. Kommissionen presenterade en grönbok om hur revisionen av företag inom EU kan stärkas. Tanken är att ett lämpligt utformat regelverk om revisorer och revision kan bidra till ökad finansiell stabilitet. Vid sin granskning av grönboken konstaterade utskottet att frågor om revisorer och revisionsföretag är mycket viktiga. Utskottet välkomnade därför att en bred diskussion inleds kring dessa frågor. Enligt utskottet måste en utgångspunkt för ett framtida arbete med frågorna vara att de administrativa bördorna och kostnaderna för företag ska minska (bet. 2010/11:CU11). I samband med lagstiftningsärendet uttalade utskottet bl.a. att företag i inte bör åläggas mer betungande skyldigheter än vad som är nödvändigt. En inskränkt revisionsplikt skulle, enligt utskottet, ge företagen främst aktiebolagen en större valfrihet i fråga om vilka tjänster företagen ska köpa för att på det bästa och mest kostnadseffektiva sättet ta till vara intresset av ordning och reda i verksamheten. Mot denna bakgrund ansåg utskottet att det var angeläget att de föreslagna förenklingarna genomfördes för att minska de administrativa bördorna för företagen (bet. 2009/10:CU28). Utskottet finner inte anledning att frångå sitt ovan redovisade ställningstagande. Motionen bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med förslag om att regeringen bör verka inom EU för att en obligatorisk land-för-land-redovisning införs för samtliga transnationella bolag i unionen. Jämför reservation 2 (V). I motion 2011/12:Sk206 yrkande 2 föreslår m.fl. (V) ett tillkännagivande om att regeringen inom EU bör verka för att en obligatorisk land-för-land-redovisning införs för samtliga transnationella bolag i unionen. Kommissionen lade fram ett åtgärdspaket till stöd för entreprenörskap och ett ansvarstagande företagande. För att öka öppenheten om de betalningar som görs av utvinnings- och skogsbruksföretag till regeringar runt om i världen föreslår kommissionen att det införs ett system med rapportering för varje enskilt land.