bet · GY01NU23 · 2011-06-09 00:00:00 — Konfliktlösningsregeln innebär att på talan av får förbjuda staten, en kommun eller ett landsting att i en verksamhet av kommersiell eller ekonomisk natur tillämpa ett visst förfarande om det snedvrider, eller är ägnat att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens eller om det hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. Förbud får dock inte meddelas när det gäller förfaranden som är försvarbara från allmän synpunkt. Även en konkurrenssnedvridande verksamhet som en kommun eller ett landsting bedriver får förbjudas. Förbud får dock inte meddelas om verksamheten är förenlig med lag. Om för ett visst fall beslutar att inte väcka talan får detta göras av ett företag som berörs av förfarandet eller verksamheten. I regleringsbrev sägs under rubriken att särskild vikt ska läggas vid att ingripa mot privata och offentliga aktörer som missbrukar en dominerande ställning på marknaden samt mot konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. har, enligt uppgift, inga planer på någon särskild utvärdering av konfliktlösningsregeln. Från har följande uppgifter lämnats om antal ärenden som gäller konfliktlösningsregeln. Hos diarieförda ärenden rörande konfliktlösningsregeln Restaurang/hotell/konferens håller på med en genomgång av första årets ärenden, framför allt de som medfört att den offentliga aktören ändrat sitt beteende, och har för avsikt att publicera denna genomgång i någon form . Antalet nya ärenden under januarimars 2011 uppvisar ännu ingen avtagande tendens jämfört med . De uppgifter som redovisas i ovanstående tabell rör ärenden som varit föremål för utredning på en av avdelningar. Därutöver finns det förfrågningar och tips, som endast har behandlats inom verkets tipsmottagning, och som per uppgick till ett sextiotal. Två fall har förts till . generella syn på det nya regelverket är att de offentliga aktörerna tar reglerna på allvar, och att de redan har fått praktiskt genomslag. Detta trots att inget fall ännu har gått till domstol. Den enskilt vanligaste utgången i de ärenden som avslutats är att den offentliga aktören har ändrat sitt beteende eller aviserat förändringar under verkets utredning, och att verket mot den bakgrunden har avslutat ärendet. som konfliktlösningsregeln har varit i kraft har inneburit en hög ärendetillströmning. har också valt att utreda en större andel av tipsen än vanligt när det gäller de nya reglerna. fick genom budgetpropositionen en höjning av anslaget med för verksamhet med den då aviserade konfliktlösningsregeln (prop. 2008/09:1 utg.omr. 24, bet. 2008/09:NU1). prioriterar bland ärendena enligt sin prioriteringspolicy, som togs fram efter konsultation med företrädare såväl för det privata näringslivet som för den offentliga sektorn. När det gäller ny lagstiftning, som konfliktlösningsregeln, tillmäts praxisvärdet stor betydelse. Vad gäller den fråga som tas upp i motion 2010/11:N203 (M), som avser huruvida har subventionerat verksamhet med skattemedel och resurser från och därmed snedvridit konkurrensförhållandena (underprissättning), kan noteras att har prövat frågan. Verkets utredning i ärendet ger sammantaget inte stöd för att de ifrågasatta upphandlingarna skulle vara underprissatta och därmed utgöra ett konkurrensbegränsande förfarande som innebär en överträdelse av konfliktlösningsregeln (3 kap. 27 § konkurrenslagen). Ärendet har avskrivits från vidare handläggning. De nya reglerna i konkurrenslagen om konfliktlösning vid offentlig säljverksamhet på marknaden trädde i kraft och har således varit i kraft . Det är som har att se till att reglerna följs. Utskottet har tagit del av information om verkets arbete med detta. kan utskottet inte se något behov av någon särskild utvärdering eller översyn av reglerna. Med detta avstyrks de båda motionerna. Utskottets förslag i korthet uppmanar, genom ett tillkännagivande och med bifall till två motioner, regeringen att göra en utvärdering av genomförda om- och avregleringar. I detta sammanhang bör särskilt elmarknaden och persontrafiken på järnväg utvärderas. Jämför reservation (M, FP, C, KD). En utvärdering av om- och avregleringar efterfrågas i två motioner. I motion 2010/11:N269 (S) föreslås ett tillkännagivande om en utvärdering av avregleringarna av de statliga bolagen. har avregleringar skett inom post, taxibransch, telefoni, energi, flyg, järnväg och apotek. Avregleringar kan vara ett medel för staten att lösa strukturella och ekonomiska problem och kanske också ett sätt att nå likvärdig, god och fungerande service i hela landet för medborgarna, säger motionärerna. De anser att avregleringarna bör utvärderas för att ta reda på om så är fallet. Det behövs en sammanhållen utvärdering av de avregleringar som genomfördes , anför motionärerna. En sådan utvärdering bör omfatta service, kvalitet, tillgänglighet och prisutveckling. Ett tillkännagivande om vikten av att snabbt utvärdera effekten av genomförda avregleringar begärs i motion 2010/11:N334 (S). Under en lång rad år har det skett omfattande avregleringar inom tidigare reglerade områden. Eftersom avregleringarna genomförts och framåt bör det, enligt motionärerna, ske en samlad utvärdering och bedömning av effekterna, inte minst ur ett regionalpolitiskt perspektiv. Parametrar som service, kvalitet, tillgänglighet och prisutveckling i hela landet bör analyseras. I motionen omnämns särskilt apoteksmarknaden, och persontrafiken på järnväg som områden som omreglerats och där en utvärdering bör ske. Många av de sektorer som avreglerats är kopplade till ett övergripande samhällsintresse, där en offentlig reglering, offentligt ägda bolag och en ambition att tillhandahålla en god service i hela landet utgjort grunden, säger motionärerna. När detta upphör och marknadskrafterna i ökad utsträckning tar över får det effekter på bl.a. den regionala balansen, anför motionärerna. De menar att en utvärdering som belyser detta perspektiv på avregleringarna och som också föreslår åtgärder för att komma till rätta med problemen är nödvändig. Motionsyrkanden med krav på utvärdering av om- och avregleringar liknande de här aktuella har behandlats av utskottet under ett flertal år. Senast skedde det (bet. 2009/10:NU24 s. 16). Utskottet avstyrkte de då aktuella motionerna med hänvisning till en tidigare genomförd utredning och till arbete hos och . Motionerna avstyrktes också i en reservation (S, V, MP) men med en annan motivering. I det nyssnämnda betänkandet redovisade utskottet att frågan beträffande om- och avregleringar har varit föremål för ett omfattande utredningsarbete genom , vilket presenterades i betänkandet Liberalisering, regler och marknader (SOU 2005:4). (särskild utredare: chefsekonom ) hade i uppgift att, utifrån de utvärderingar som gjorts av regelreformeringar inom tele-, el-, post-, inrikesflyg-, taxi- och järnvägsmarknaderna, utvärdera och göra en samlad analys av de långsiktiga effekterna för konsumenterna, näringslivet, arbetsmarknaden och samhällsekonomin i olika delar av . Utskottet hänvisade också till en rapport som , på regeringens uppdrag, hade presenterat . I rapporten i (2007:4) gavs en bred överblick över konkurrenssituationen på den svenska marknaden, med särskilt fokus på energi- och byggmarknaderna och övriga marknader med bristfällig konkurrens. I rapporten redogjordes det i ett kapitel (kap. 8) för ett antal viktiga erfarenheter som kan bidra till att liberaliseringar av olika marknader blir framgångsrika. Där drogs följande slutsatser: Vägen från (oreglerat) monopol till konkurrens är sällan rak. En reglering får som regel också oförutsedda effekter. Olika slag av uppföljningar och utvärderingar är nödvändiga för att kunna göra nödvändiga korrigeringar av regelverket. Därför är det viktigt att redan från början bestämma vilka uppgifter som företagen på marknaden ska rapportera samt hur ofta detta ska ske. Exempel på sådana data är uppgifter om priser, försäljningsvolymer samt kapaciteter. I syfte att begränsa kostnaderna för uppgiftsinsamling och få jämförbarhet av data över tiden bör rapporteringstillfällena ändras så sällan som möjligt. I rapporten redovisades särskilda studier av följande branscher: byggverksamhet, taxitransporter, elektronisk kommunikation, televisionstjänster och energi. framförde både generella och branschspecifika rekommendationer. När det gäller regelreformering och liberalisering lämnades följande generella rekommendationer: bör ges i uppdrag att ur ett konsumentperspektiv följa upp regelreformerade marknader. Marknader som öppnas för konkurrens förändras snabbt. Konsumenterna är ofta, delvis p.g.a. ett informationsunderläge, långsammare än företagen att utnyttja nya marknadsförutsättningar. För att regering och ansvariga sektorsmyndigheter ska kunna göra nödvändiga korrigeringar i regelverk är det av vikt att utvecklingen följs. bör få i uppdrag att sammanställa erfarenheter om hur de regelreformerade marknaderna har utvecklats och vid behov lämna förslag till hur konsumenternas ställning kan förbättras. Lagstödet för bör moderniseras. har använt uppgiftsskyldighetslagen bl.a. i samband med en pågående granskning av apoteksmarknaden, och kan konstatera att det finns skäl att modernisera och anpassa lagstödet för uppgiftsinsamling till nuvarande förhållanden. När det gäller Konkurrensverkets nyssnämnda förslag om att lagstödet för verkets uppgiftsinsamling borde moderniseras, kan det noteras att , på regeringens förslag, beslutade om en ny lag om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och konkurrensförhållanden (prop. 2009/10:218, bet. 2010/11:NU4). Den nya lagen, som trädde i kraft , är en modernisering av den tidigare gällande motsvarande lagen . Utskottet, som var enhälligt, delade regeringens bedömning att den nya lagen behövs för att ska kunna fullgöra sina uppgifter att uppmärksamma hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet, lämna förslag till konkurrensutsättning och till regelreformering, följa upp utvecklingen på konkurrensområdet samt utöva tillsyn på upphandlingsområdet. Beträffande förslag om att skulle ges i uppdrag att ur ett konsumentperspektiv följa upp regelreformerade marknader kan det nämnas att i regleringsbrevet gavs i uppdrag att utveckla en metod för att följa konsumenternas ställning på marknaderna. Metoden ska bidra till att systematisera val av marknader för fördjupad analys samt kunna användas för prioriteringar inom andra verksamheter på myndigheten. skulle också analysera elmarknaden för konsumenter. nyssnämnda uppdrag att genomföra en marknadsanalys av elmarknaden redovisades i rapporten analys av elmarknaden för konsumenter redovisning av ett regeringsuppdrag (rapport 2010:15). I analysen har hinder för konsumenter att göra rationella val identifierats. Sammantaget pekade analysen på en positiv utveckling av elmarknaden för konsumenter, och därför lades inga mer genomgripande åtgärdsförslag fram. uppdrag att utveckla en metod för att följa konsumenternas ställning på marknaderna redovisades i rapporten av en metod för samlad analys av konsumentproblem (rapport 2010:26). Inom pågår ett arbete med vidareutveckling och drift av metoden. Generellt gäller att vid beslut av regeringen och som rör om- eller avregleringar av olika marknader har det ingått att uppföljning och utvärdering av marknaderna ska göras. Det gäller t.ex. apoteksmarknaden. beslutade , på regeringens förslag, rörande omreglering av apoteksmarknaden och handel med receptfria läkemedel (prop. 2008/09:145, bet. 2008/09:SoU21, yttr. 2008/09:NU8y respektive prop. 2008/09:190, bet. 2008/09:SoU25, yttr. 2008/09:NU10y). och har haft i uppdrag att följa och analysera utvecklingen på apoteksmarknaden . Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) har i uppdrag att utvärdera vilken effekt omregleringen har på prisnivån på olika kategorier av läkemedel. Statskontoret har getts ett övergripande uppdrag att följa upp och utvärdera omregleringen av apoteksmarknaden utifrån målen med reformen. Statskontoret ska samråda med , och Tillväxtanalys. Uppdraget ska slutredovisas . Ett annat område gäller kommersiell persontrafik på järnväg. Mot bakgrund av tre reformer för öppnandet av marknaden för kommersiell persontrafik på järnväg och den nya lagen (2010:1065) om kollektivtrafik, som träder i kraft , har Trafikanalys getts i uppdrag att utvärdera effekterna av öppnandet av marknaden för kommersiell persontrafik på järnväg och av den nya lagstiftningen på kollektivtrafikområdet. Utvärderingen ska avse analys och värdering av effekter för medborgare, resenärer, näringsliv och samhälle i olika delar av landet samt även omfatta berörda myndigheters agerande. Trafikanalys ska beskriva och analysera effekterna av eventuella marknadsförskjutningar mellan kommersiell och samhällsfinansierad trafik. Baserat på utvärderingen ska Trafikanalys föreslå åtgärder för att förbättra och vidareutveckla de berörda marknadernas funktion. och Transportstyrelsen ska bistå i uppdragets genomförande med underlag och annat stöd. Trafikanalys kommer även att samråda med andra myndigheter, organisationer och aktörer på regional och nationell nivå. Utvärderingen ska redovisas och slutredovisas till regeringen . Ett tredje område som har omreglerats är . beslutade , på regeringens förslag, om lagändringar som innebar att marknaden för fordonsbesiktningar omreglerades från (prop. 2009/10:32, bet. 2009/10:TU8). beslutade , på regeringens förslag, om förändrad ägarstruktur i Aktiebolaget (prop. 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10). Transportstyrelsen gavs i uppdrag av regeringen att genomföra en nulägesanalys av den svenska fordonsbesiktningsverksamheten innan den öppnades för konkurrens. Analysen skulle sedan ligga till grund för kommande uppföljningar av marknadsutvecklingen och vara en del i styrelsens tillsyn. Transportstyrelsen har i samråd med tagit fram nyckeltal som ska underlätta jämförelser i kommande uppföljningar av marknadsutvecklingen, som t.ex. priser, koncentrationsgrad på marknaden, tjänsteinnehåll och geografisk spridning. Transportstyrelsen följer vidare, i samarbete med , marknadsutvecklingen efter det att fordonsbesiktningsverksamheten öppnats för konkurrens. Om- och avregleringar av olika marknader har genomförts under . Det gäller t.ex. inrikesflyg-, taxi-, el-, tele-, post-, apoteks-, järnvägs- och bilprovningsmarknaderna. I de två motionerna 2010/11:N269 (S) och 2010/11:N334 (S) efterlyses en utvärdering av genomförda om- och avregleringar. Utskottet delar motionärernas bedömning att det nu finns behov av att en sådan utvärdering genomförs. Den av utskottet förordade utvärderingen bör ta sin utgångspunkt i ett medborgarperspektiv. Fokus bör ligga på en värdering av effekter på priser, utbud, service, kvalitet och tillgänglighet i hela landet, dvs. faktorer som är väsentliga ur ett medborgar- och konsumentperspektiv. Utifrån ståndpunkten att en utvärdering främst motiveras av att konsumenternas intressen bör tillvaratas har utskottet identifierat två områden som omgående bör bli föremål för utvärdering, nämligen elmarknaden och persontrafiken på järnväg. När det gäller järnvägen är även frågan om långsiktighet i investeringar och underhåll av stor vikt. Regeringen bör se till att den begärda utvärderingen genomförs med stor skyndsamhet och inte bedrivs inom ramen för en stor allmän utredning. Utskottet vill vidare framhålla vikten av att utvärderingen genomförs på ett i förhållande till marknadens aktörer oberoende sätt. Utskottet vill också påpeka att eventuella slutsatser som olika partier kan komma att dra av utvärderingen är en senare fråga. bör alltså genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att göra en utvärdering av genomförda om- och avregleringar. I detta sammanhang bör särskilt elmarknaden och persontrafiken på järnväg utvärderas. Därmed tillstyrker utskottet de två nämnda motionerna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Om- och avregleringar, punkt 5 (M, FP, C, KD) av (KD), (M), (M), (M), (M), (FP), Boriana (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: avslår motionerna 2010/11:N269 och 2010/11:N334. Om- och avregleringar av olika marknader har genomförts under . Det gäller t.ex. inrikesflyg-, taxi-, el-, tele-, post-, apoteks-, järnvägs- och bilprovningsmarknaderna. I de två motionerna 2010/11: N269 (S) och 2010/11:N334 (S) efterlyses en utvärdering av genomförda om- och avregleringar. Enligt vår bedömning är det väsentligt att dessa om- och avregleringar blir föremål för utvärderingar. Sådana utvärderingar bör ta sin utgångspunkt i ett medborgarperspektiv. Som framgår av det föregående pågår ett antal sådana utvärderingar. Trafikanalys har fått regeringens uppdrag att utvärdera effekterna av öppnandet av marknaden för kommersiell persontrafik på järnväg samt av den nya lagstiftningen på kollektivtrafikområdet. Utvärderingen ska avse analys och värdering av effekter för medborgare, resenärer, näringsliv och samhälle i olika delar av landet samt även omfatta berörda myndigheters agerande. Utvärderingen ska redovisas och slutredovisas till regeringen . Vidare har Statskontoret ett uppdrag att följa upp och utvärdera omregleringen av apoteksmarknaden och rapportera detta i tre steg under 20112013. Även Tillväxtanalys har ett regeringsuppdrag att följa kostnadsutvecklingen på den omreglerade apoteksmarknaden och att utvärdera effekterna av reformen. Enligt instruktionen för ska myndigheten verka för att elmarknadens funktion och effektivitet förbättras. Därtill pågår ett arbete, bl.a. på men även på nordisk nivå, med att se över hur elmarknadens funktion kan förbättras. Vi utgår från att resultatet av dessa och andra genomförda utvärderingar av om- och avregleringar successivt delges . Därmed blir syftet med yrkandena i motionerna tillgodosett. Motionerna kan således avslås. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:59 Horisontella konkurrensbegränsningar: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2008:582) om gruppundantag för konkurrensbegränsande specialiseringsavtal. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2008:583) om gruppundantag för konkurrensbegränsande avtal om forskning och utveckling. antar regeringens förslag till lag om ändring i konkurrenslagen (2008:579). Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Fi232 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om motverkande av bildandet av bankomatkarteller. 2010/11:N203 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en uppföljning av reglerna om osund konkurrens. 2010/11:N269 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera avregleringarna av de statliga bolagen. 2010/11:N283 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hindra konkurrensbegränsande statsstöd och skadliga företagssubventioner. 2010/11:N305 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en effektiv konkurrens utan snedvridningar från offentlig säljverksamhet. 2010/11:N334 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att snabbt utvärdera effekten av genomförda avregleringar. Alla som lyssnar och tittar! Först får jag be om ursäkt för att min röst är så dålig, men jag har åkt på en riktig förkylning. Jag hoppas att ni ska höra mig i alla fall.I dag ska vi behandla näringsutskottets betänkande om någonting så spännande som horisontella konkurrensbegränsningar. Jag kommer ihåg då det här området var helt nytt för mig. Jag måste erkänna att det var bland de konstigaste beteckningar på ett område som jag hört. Jag minns att jag i mitt stilla sinne funderade på om det även fanns vertikala konkurrensbegränsningar. Det finns det faktiskt. Men jag funderade också på om det fanns konkava. Det finns det inte; det har jag lärt mig.För den som undrar kan jag säga att horisontella konkurrensbegränsningar, något enkelt förklarat, betyder ett avtal mellan konkurrerande näringsidkare i syfte att man ska begränsa inbördes konkurrens mellan företag. Ett bra exempel är någonting som jag nyttjar emellanåt, . Det är bra för näringsidkarna och bra för kunderna.Jag tänkte komma in på konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor. Jag har varit kommunpolitiker i kommun tidigare. Därför kunde jag inte undgå att läsa om , som för sedan hade lagt anbud på ett större antal resor via länstrafiken. För kom beskedet att vunnit en hel del upphandlingar av busskörningar inom . Det här får till konsekvens att privata bussföretag kommer att få lägga ned sin verksamhet. Det har naturligtvis väckt starka reaktioner bland företagare, näringslivsorganisationer och hos gemene man.Ska då verkligen ett kommunalt bussbolag få konkurrera om länstrafik med privata aktörer, då de privata faktiskt är helt beroende av att gå med vinst? Här spelar man ju inte riktigt i samma division, då kommun ingår i det kommunala moderbolaget , där Kraft är en väldigt stor vinstmaskin, som på sista raden håller upp siffrorna för moderbolaget.Förra veckan läste jag lyckligtvis på text-tv att har satt ned foten i frågan, vilket är väldigt välkommet. Det är just den här typen av snedvriden konkurrens mellan offentlig och privat sektor som vi inte vill ha.Sedan har vi det här med om- och avregleringar. Det har genom årens lopp genomförts en del avregleringar på olika marknader, till exempel el-, inrikesflyg-, apoteks- och järnvägsmarknaden.Just nu pågår det en del utvärderingar av de här avregleringarna. Det är viktigt, inte minst ur ett medborgarperspektiv. Trafikanalys har fått regeringens uppdrag att utvärdera effekterna av öppnandet av marknaden för kommersiell persontrafik på järnväg. Här kommer man naturligtvis att titta på effekter för medborgare, resenärer, näringsliv och samhälle i olika delar av landet. Man ska även titta på berörda myndigheters agerande. Utvärderingen kommer att redovisas , men det kommer även att bli en slutredovisning till regeringen i slutet av 2014.När det gäller avregleringen av järnvägsmarknaden kan jag konstatera att nu är en av de bästa i klassen i när det gäller godstransporter. Avregleringen har banat väg för fler miljövänliga transporter, och man har i allt högre grad skapat lösningar tillsammans med gränsöverskridande aktörer i stället för, som tidigare, endast med de nationella aktörerna.Tack var branschsamarbetet, som ger unika volymer, och de nya paneuropeiska aktörerna kan hela tåg nu föras ned till kundterminaler över hela på . Resultatet är att det transporteras mer gods än på järnväg. Det är ingenting som säger att avregleringen av persontrafiken ska fungera dåligt. Det kanske inte kommer att bli samma sak som med godstrafiken, men det är ännu för tidigt att säga. Det har gått alldeles för att man ska kunna göra en väldigt snabb översyn just nu.När det gäller energimarknaden pågår även där ett arbete, bland annat genom . Dessutom pågår det ett arbete på nordisk nivå för att man ska se hur funktionen på elmarknaden kan bli bättre.Jag kan väl passa på att säga att det gläder mig att det finns en utredning som tittar på hur man som privatperson kan producera sin egen el och kanske, förhoppningsvis, sälja en del av överskottet. Det hoppas jag i sin tur kommer att bidra till en framtida prisbild som är något mer modest än den vi ser i dag.Jag skulle vilja ta upp ett färskt exempel när det gäller avregleringen av den inrikes flygtrafiken. var jag på besök på . har blivit en regional flygplats.Jag kommer ihåg, som kommunpolitiker, att vi i början var lite oroliga: Jaha, nu kommer och flygplatser, som kommer att bli statliga flygplatser, att konkurrera ut oss. Vad kommer att hända med oss?