bet · GZ01FiU1 · 2011-11-15 00:00:00 — föreslår i motion Fi241 yrkande 18 att det befintliga ROT-avdraget utvidgas och energianpassas. Detta ROT-avdrag ska omfatta ägare av flerfamiljshus liksom småhus och inriktas på energieffektiviseringsåtgärder. Följande förändringar föreslås i det befintliga ROT-avdraget: Av de och person som ROT-avdraget utgörs av får max avse den tidigare definitionen av ROT-insatser. Om insatsen är energibesparande kan hela maxbeloppet användas. Då gäller dessutom avdraget även halva kostnaden för byggnadsmaterial. ROT-avdraget för ägare av befintliga flerfamiljshus utformas som det energismarta ROT-avdraget för privatägda bostäder, dvs. kopplas till energieffektiviseringsåtgärder och utgörs av skattereduktion för halva arbets- och materialkostnaden med högst per lägenhet. Avsikten är att stimulansen för energieffektiviseringen ska bli lika stor oavsett vem som äger fastigheten. föreslår i motion Fi242 yrkande 4 i denna del och i motion Kr319 yrkande 2 att ett särskilt riktat ROT-avdrag för restaurering och renovering av kulturhistoriskt värdefulla byggnader införs. Detta ska kunna utnyttjas av såväl enskilda personer som kommuner, bolag och stiftelser dock inte av statliga fastighetsägare. Införandet av ett s.k. kulturarvs-ROT syftar till att komplettera de bidrag som finns och ska kunna sökas från länsstyrelser för att utföra nödvändigt renoveringsarbete på kulturhistoriskt värdefulla byggnader. Avdraget ska vara villkorat med att byggnaden godkänts av som kulturhistoriskt värdefull och att renoveringsarbetet inte tidigare fått stöd i form av bidrag. föreslår i motion Fi243 yrkande 2 i denna del att möjligheten till avdrag för hushållstjänster och ROT-arbete ska avskaffas. Dagens ROT-avdrag som enbart riktar sig till villaägare och bostadsrättsinnehavare bör ersättas med ett upprustningsstöd för flerfamiljshus. Villaägare som genomför energieffektiviseringsåtgärder ska även fortsättningsvis kunna få avdrag för dessa åtgärder. En utgångspunkt för utformningen av skattereduktionen för HUS-arbeten har varit att skattereduktionen ska ges för tjänster som hushållen utför själva eller köpt svart i större omfattning. Den reducerade skatten på HUS-arbeten har ökat arbetsutbudet och gjort det lättare för den vita marknaden på området att konkurrera med den svarta marknaden. Grupper med en svag ställning på arbetsmarknaden kan få vita arbeten med allt vad det innebär i form av pensionsrätt, sjukpenning etc. Det handlar enligt utskottets mening om en långsiktig och strukturell åtgärd som är nödvändig om man som utskottet ser allvarligt på svartarbete och dess följder i form av otrygga jobb, brister i försäkringsskydd, obefintligt konsumentskydd etc. Utvidgningen av det permanenta HUS-avdraget till ROT-arbete och övergången till den s.k. fakturamodellen har förstärkt effekterna ytterligare. Utskottet anser att möjligheten till skattereduktion för utgifter som omfattas av HUS-avdraget har visat sig ha stora fördelar för såväl samhället som för hushållen. Skattereduktionen är riktad till hushållen och avser arbeten som är utförda i bostaden. Utskottet anser inte att ytterligare tjänster ska föras in i systemet med skattereduktion för HUS-arbeten som därmed skulle komma att utvidga det nuvarande systemet ytterligare. När det gäller frågan om vem som kan få skattereduktion för ROT-arbete anser utskottet att rätten till avdrag bör vara begränsad till den som har underhållsansvaret för bostaden, dvs. ägaren av ett småhus eller ägarlägenhet respektive innehavaren av en bostadsrätt. Någon utvidgning av kretsen avdragsberättigade är således inte aktuell. Utskottet anser inte att det finns skäl att vare sig avskaffa, utöka eller på annat sätt förändra reglerna för HUS-avdrag. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden som behandlas under detta avsnitt. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa och fackförening. Jämför avvikande meningarna 1 (S) och 4 (V). Skattereduktionen för fackföreningsavgift och skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa infördes . Skattereduktionen för fackföreningsavgift uppgick till av medlemsavgiften. Avgiften skulle under kalenderåret före taxeringsåret ha uppgått till för att skattereduktion skulle ges. Skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa uppgick till av den avgift som betalats . De båda skattereduktionerna omfattade även medlemsavgifter till motsvarande utländska organisationer under förutsättning att vissa villkor var uppfyllda. Skattereduktionerna för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa avskaffades fr.o.m. . Socialdemokraterna begär i motion Fi240 yrkande 21 och motion Sk361 yrkandena 7 och 8 att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om skattereduktion för avgift till arbetslöshetsförsäkringen. Arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring som är viktig då den enskilde blir arbetslös. De försämrade villkoren i arbetslöshetsförsäkringen har lett till att många lämnat både arbetslöshetskassan och de fackliga organisationerna. Mot denna bakgrund föreslås att det via en skattereduktion sätts ett tak på avgiften till a-kassorna innebärande att ingen behöver betala mer än . Vidare anser motionärerna att möjligheten till avdragsrätt för fackföreningsavgift också bör ses över för balansens skull eftersom kostnader för medlemskap i arbetsgivarorganisation är avdragsgilla. föreslår i motion Fi243 yrkande 2 i denna del och i motion A308 yrkande 2 i denna del att en skattereduktion för medlemsavgifter i a-kassa och för medlemskap i facklig organisation införs. Skattereduktionen för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa slopades som en del i finansieringen av jobbskatteavdraget och har således finansierat en kraftig sänkning av inkomstskatten för framför allt låg- och medelinkomsttagare. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen bör utgångspunkten för en modern välfärdsstat vara att alla med en fast förankring på arbetsmarknaden ska vara berättigade till en inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning i händelse av arbetslöshet. Formerna för hur detta ska kunna åstadkommas kommer att prövas inom ramen för den parlamentariska socialförsäkringsutredning som regeringen tillsatte (dir. 2010:48). Kommitténs arbete ska slutredovisas . När utredningen lämnat sitt förslag kommer regeringen att ta ställning till när och hur en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring kan införas. Reformer inom arbetslöshetsförsäkringen ska även fortsättningsvis syfta till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och motverka en varaktigt hög arbetslöshet. Arbetslöshetsförsäkringen behöver ett effektivare kontroll- och sanktionssystem för att stärka drivkrafterna för arbetslösa att söka arbete. Enligt utskottets mening finns det mot bakgrund av det anförda inte anledning att överväga att återinföra de tidigare skattereduktionerna för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa. Utskottet avstyrker de aktuella motionsyrkandena. Särskild löneskatt för pensionärer Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om återställande av den särskilda löneskatten för pensionärer. Jämför avvikande mening 4 (V). Den särskilda löneskatten på förvärvsinkomster infördes i samband med skattereform. Skatten skulle i sin ursprungliga utformning tas ut på alla inkomster som inte grundar rätt till socialförsäkringsförmåner. Skattesatsen var beräknad så att den skulle motsvara skatteinslaget i socialavgifterna, dvs. svara mot den del av socialavgifterna som inte ger någon motsvarande socialförsäkringsförmån. När det gäller personer som är födda eller senare och som vid årets ingång fyllt gäller enligt socialavgiftslagen (2000:980) att endast ålderspensionsavgift men inte övriga socialavgifter betalas på lön och andra avgiftspliktiga inkomster. Av denna anledning gällde att särskild löneskatt på förvärvsinkomster skulle betalas på ersättningar till sådana anställda och på inkomster av aktiv näringsverksamhet som sådana personer hade. Med hänsyn till att ålderspensionsavgift betalades togs dock den särskilda löneskatten ut i stället för med annars gällande . Personer som är födda eller tidigare omfattas inte av det reformerade ålderspensionssystemet. Det framgår av punkterna 5 och 6 i över-gångsbestämmelserna till lagen om socialavgifter (2000:980) att ålders-pensionsavgift inte ska betalas på ersättningar till dessa personer. Som en konsekvens har den särskilda löneskatten för dessa anställda bestämts till en högre skattesats, dvs. För att göra det mer attraktivt för företagen att behålla och nyanställa äldre medarbetare slopades den särskilda löneskatten på lön och annan ersättning samt på inkomst av aktiv näringsverksamhet m.m. för personer som fyllt och som är födda eller senare, dvs. personer som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet (prop. 2006/07:1, yttr. 2006/07:SkU1y). För att uppmuntra arbetsgivare att i än högre grad ta till vara de äldres erfarenhet och kunskap och för att uppmuntra äldre som vill fortsätta arbeta i det egna företaget slopades den särskilda löneskatten även för personer som inte omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet, dvs. personer som är födda och tidigare (prop. 2007/08:24, yttr. 2007/08:SkU1y). föreslår i motion Fi243 yrkande 2 i denna del att den särskilda löneskatten för äldre ska återställas. Syftet var enligt regeringen att göra det mer attraktivt för arbetsgivare att behålla och anställa äldre arbetskraft. Denna möjlighet kommer dock inte alla till del. Människor med låga löner och förslitande arbetsuppgifter orkar sällan arbeta fram till dagens pensionsålder, varför förslaget i stället bidrar till orättvisa mellan olika grupper av äldre. Pensionärer är ingen enhetlig grupp. Somliga har god ekonomi och god hälsa, medan andra har små marginaler och behov av en trygg omsorg för att få vardagen att fungera. Enligt utskottets mening är avsikten med de aktuella reglerna inte att skapa en förmån för de berörda utan i stället att stimulera till fortsatt deltagande i arbetslivet för att stärka möjligheter att möta de påfrestningar som den demografiska utvecklingen kommer att leda till. Det finns en potentiell efterfrågan och ett potentiellt utbud av äldre arbetskraft som inte tas till vara. Såväl ur ett samhällsekonomiskt perspektiv som ur ett individperspektiv är det önskvärt att det skapas möjligheter för äldre att om de så önskar fortsätta göra en arbetsinsats. Den som vill fortsätta sitt yrkesverksamma liv efter och de arbetsgivare som bättre vill ta till vara de äldres erfarenhet och kunskap ska uppmuntras att göra så. På samma sätt bör den som har fyllt 65 och önskar fortsätta arbetet i det egna företaget eller delägda handelsbolaget uppmuntras till detta. Kombinationen av de senaste årens förstärkta jobbskatteavdrag och den slopade särskilda löneskatten ger enligt utskottets mening goda förutsättningar för denna grupp att fortsätta göra en arbetsinsats. Utskottet anser att detta undantag bör behållas. Med det anförda avstyrker utskottet det aktuella motionsyrkandet. Omräkning av koldioxid- och energiskattesatserna m.m. Utskottets förslag i korthet delar regeringens bedömning att koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen och energiskattesatserna på el ska räknas om motsvarande förändringen av konsumentprisindex. Utskottet avstyrker motionsförslagen om höjd koldioxidskatt, höjda skatter på bensin och diesel, lägre drivmedelsskatt för bussar, sänkt energiskatt på hushållsel, höjd återbetalning av koldioxidskatt på diesel för arbetsmaskiner och slopad skattefrihet för torvbränsle. Jämför avvikande meningarna 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). har det skett en årlig indexomräkning av såväl koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen som energiskattesatserna på el. Syftet är att realvärdesäkra skattesatserna. ska regeringen med stöd av en bestämmelse i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, i en förordning lägga fast det kommande kalenderårets koldioxid- och energiskattesatser med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. beslutade om ändringar av koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen för åren 20102015 (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21). Av praktiska skäl ansågs då inte att den årliga indexomräkningen av skattesatser, då sådana förändringar genomförs, borde göras av regeringen genom en förordning. I stället togs hänsyn till prognostiserade förändringar i konsumentprisindex redan i samband med att lade fast koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen , 2013 och 2015. beslut innebar däremot inte några ändrade skattesatser på bränslen , 2014 och 2016. Detsamma gäller energiskattesatserna på el och framåt. bör enligt regeringen koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen räknas om motsvarande förändringarna i konsumentprisindex juni 2010juni 2011. Index har ökat . Energiskattesatserna på el bör räknas om motsvarande förändringarna i konsumentprisindex juni 2009juni 2011. Index har ökat . För bränslen gäller att omräkningen som avser skattesatser baseras på de skattesatser som gäller . En mervärdesskatteeffekt tillkommer om energipriserna i motsvarande mån förändras och om köparen är en privatperson. För företag som har rätt att dra av ingående mervärdesskatt tillkommer inte den effekten. medför indexhöjningen att skatten på bensin höjs med per liter (18,inklusive mervärdesskatt). För el gäller att energiskattesatserna baseras skattesatser. Jämfört med energiskattesatser på el medför indexomräkningen att skattesatserna på el höjs för hushåll och servicenäringen med per kWh (0,inklusive mervärdesskatt) i och med per kWh (0,inklusive mervärdesskatt) i norra . Den skattesats på el som tillämpas för industrin, jordbruket, skogsbruket och vattenbruket ändras inte på grund av avrundningsregler. föreslår i motion Fi241 yrkande 3 i denna del och yrkande 23 i denna del att koldioxidskatten 2012 höjs med utöver indexuppräkningen. Det motsvarar på bensinpriset. Höjningen ger i ökade skatteintäkter. föreslår även att torv beläggs med koldioxidskatt. Skatten beräknas ge . föreslår i motion Fi242 yrkande 1 i denna del att energiskatten på el sänks för hushållen med per kWh till en kostnad av . I motionen föreslås också att återbetalningen av koldioxidskatten på diesel för jord- och skogsbruksmaskiner höjs med per liter som de tidigare beslutade sänkningarna av återbetalningen inte genomförs. Kostnaden beräknas till . föreslår i motion Fi243 yrkande 3 i denna del höjda bensin- och dieselskatter med ca respektive per liter. Höjningen beräknas ge i ökade intäkter. I motion T459 yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att busstrafiken inte ska belastas med ökad skatt på drivmedel när skatten på diesel höjs. beslutade (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21) om förändrade energi- och koldioxidskatter på bränslen för åren 20102015. Förändringarna av energi- och koldioxidskatterna på bränslen 2011, 2013 och 2015 tog hänsyn till prognostiserade förändringar i konsumentprisindex . Däremot innebar beslut inte några förändrade skattesatser på bränslen , 2014 och 2016 eller ändrade energiskattesatser på el och framåt. För att minska användningen av fossila bränslen i jord- och skogsbrukssektorn och för att påskynda omställningen till minskade växthusgasutsläpp beslutade att återbetalningen av koldioxidskatten på diesel i arbetsmaskiner i jordbruk, skogsbruk och vattenbruk successivt ska sänkas 2011, 2013 och 2015 från till per liter. I budgetpropositionen ställde sig bakom regeringens bedömning att koldioxidskatten inte behöver höjas utöver redan fattade beslut och normal inflationsjustering (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU1, yttr. 2010/11:SkU1y). Utskottet delar regeringens bedömning att en indexuppräkning bör göras av energi- och koldioxidskatterna på bränslen och av energiskattesatserna på el. Utskottet gör i övrigt bedömningen att det för det kommande budgetåret inte finns behov av ytterligare förändringar av energi- och koldioxidskatterna på bränslen eller av energiskatten på el eller av återbetalningen av koldioxidskatt på diesel i arbetsmaskiner. Utskottet anser slutligen alltjämt att skattebefrielsen för torv bör behållas eftersom torv annars skulle förlora en del av sin konkurrensfördel i den handlande sektorn (jfr yttr. 2009/10:SkU1y s. 35). Utskottet avstyrker de aktuella motionerna i motsvarande delar. Energiskatt på el i norra Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att den lägre energiskattesats på el som gäller för förbrukning i hushålls- och servicesektorn i vissa kommuner i norra bör kvarstå i nuvarande form. Den lägre energiskattesats på el som gäller för förbrukning i hushålls- och servicesektorerna i vissa kommuner i norra bör kvarstå i nuvarande form. Den lägre energiskattenivån på el i norra , per kWh jämfört med per kWh i , omfattar alla kommuner i , och samt kommunerna . Dessa skattenivåer gäller för förbrukning i hushålls- och servicesektorerna, medan en lägre skattenivå om per kWh gäller för förbrukning av el inom industrin, jordbruket, skogsbruket och vattenbruket i hela landet. Skattedifferentieringen mellan norra och infördes . Gemenskapsrätten på området, det s.k. energiskattedirektivet, tillåter skattedifferentieringar på vissa grunder. Någon grund för en regional differentiering finns dock inte. Rådet har godkänt den nuvarande regionalt baserade differentieringen av energiskatten på el genom ett särskilt undantag med stöd av artikel 19 i energiskattedirektivet. Godkännandet är dock tidsbegränsat t.o.m. utgången av 2011. En ny ansökan om undantag skickades därför till Europeiska kommissionen . i de norra delarna av landet betalar en lägre energiskatt på el än motsvarande företag i övriga delar av landet. Den lägre energiskattesatsen utgör statligt stöd enligt EUF-fördraget. Kommissionen har godkänt åtgärden t.o.m. utgången av 2011. Åtgärden faller dock numera inom ramen för kommissionens allmänna gruppundantagsförordning. Någon skyldighet att anmäla åtgärden till kommissionen för förnyad statsstödsgranskning finns därför inte. Vissa regler om informationsskyldighet och årlig rapportering finns dock i den angivna förordningen. Indelningen av i nya elprisområden kan leda till regionala variationer i elpriset. Regeringen avser därför att följa upp effekterna av de nya elprisområdena . Utskottet delar regeringens bedömning att den lägre energiskattesatsen på el som gäller för förbrukning i hushålls- och servicesektorn i vissa kommuner i norra bör kvarstå i nuvarande form. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning av den fortsatta skattebefrielsen för biodrivmedel. Utskottet avstyrker motionsförslaget om skattebefrielse för en högre låginblandning av biodrivmedel. Jämför avvikande mening 4 (V). För att stimulera till en ökad användning av biodrivmedel bör enligt regeringens bedömning skattebefrielse för låginblandning även fortsättningsvis gälla upp t.o.m. 6,5 volymprocent biodrivmedel i bensin och upp t.o.m. 5 volymprocent biodrivmedel i diesel. Denna skattebefrielse bör åstadkommas på samma sätt som skett på detta område, dvs. genom särskilda dispensbeslut som bör gälla fr.o.m. . Fortsatt befrielse från koldioxidskatt och energiskatt bör enligt regeringens bedömning även ges genom dispensbeslut för E85 och andra höginblandade biodrivmedel och för biodrivmedel helt utan fossilt innehåll. E85 och andra höginblandade biodrivmedel samt biodrivmedel helt utan fossilt innehåll är befriade från koldioxid- och energiskatt. För låginblandning befrias upp t.o.m. 6,5 volymprocent biodrivmedel i bensin och upp t.o.m. 5 volymprocent biodrivmedel i diesel från koldioxid- och energiskatt. Skattebefrielsen för andra biodrivmedel än biogas åstadkoms genom dispensbeslut av regeringen. Europeiska kommissionen har godkänt den svenska skattebefrielsen av biodrivmedel . Samtliga nu gällande dispenser löper ut . För låginblandning över 6,5 volymprocent biodrivmedel, t.ex. etanol i bensin, och 5 volymprocent biodrivmedel, t.ex. FAME (Fatty Acid Methyl , fettsyrametylestrar) i diesel, men inom ramen för vad som är möjligt enligt bränslespecifikationerna enligt drivmedelslagen (2011:319), innebär gällande regler enligt lagen (1994:1776) om skatt på energi att koldioxid och energiskatt tas ut för dessa biodrivmedel med belopp som gäller för likvärdigt fossilt bränsle. föreslår i motion Fi243 yrkande 3 i denna del ytterligare skattebefrielse för låginblandning av biodrivmedel till en kostnad av . ställde sig vid förra årets budgetberedning bakom regeringens bedömning att fr.o.m. stimulera en ökad användning av biodrivmedel genom att skattebefria 6,5 volymprocent etanol i bensin och 5 volymprocent FAME i diesel (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU1, yttr. 2010/11:SkU1y). Utskottet delar regeringens bedömning av den fortsatta skattebefrielsen för biodrivmedel. Utskottet avstyrker motionsförslaget om en utökad skattebefrielse. Skatt på alkohol och tobak Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om höjd tobaksskatt och avstyrker motioner om höjd alkoholskatt. Jämför avvikande meningarna 1 (S) och 4 (V). Beskattningen av cigaretter, cigarrer, cigariller och röktobak är harmoniserad inom EU. Bestämmelserna om tobak finns i tre direktiv. Snus och tuggtobak omfattas inte av direktiven. Tobaksskattedirektiven är genomförda i svensk rätt genom lagen (1994:1563) om tobaksskatt och förordningen (2010:177) om tobaksskatt. Beskattningen av cigaretter baseras på uttag av en styckeskatt som är per cigarett och en värderelaterad skatt som utgör av detaljhandelspriset. Skatt på cigarrer och cigariller tas ut med per styck. Övrig tobak beskattas per kilo. Skatt på röktobak tas ut med per kilo. Skatt på snus tas ut med per kilo och skatt på tuggtobak tas ut med per kilo. Skatten på tobak räknas om med hänsyn till konsumentprisindex (KPI) fr.o.m. . När det gäller cigaretter avser omräkningen endast styckeskatten. Beskattningsreglerna för alkoholvaror är EU-harmoniserade, vilket innebär att samtliga EU-länder följer samma förfaranderegler vid beskattningen. fanns de gemensamma reglerna i direktiv /12/EEG, det s.k. cirkulationsdirektivet. , med tillämpning fr.o.m. , ersattes detta av direktiv /118/EG, det s.k. punktskattedirektivet. Punktskattedirektivet ligger till grund för beskattningsförfarandet i lagen (1994:1564) om alkoholskatt. Av hälsopolitiska skäl och som en delfinansiering av olika reformer inom skatteområdet höjs skatten på cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak och tuggtobak med . Skatten på snus höjs med . Höjningen av skatten på tobak beaktar även den förändring i KPI som skulle ha medfört en omräkning av skattesatserna . Förändringen i KPI för perioden juni 2010juni 2011 uppgår till . Mot bakgrund av att hushållens köpkraft ökat och den relativt stabila utvecklingen av oregistrerad konsumtion av cigaretter bedöms den föreslagna höjningen kunna genomföras utan risk för oväntat stora ökningar i den oregistrerade konsumtionen. Styckeskatten på cigaretter höjs från till . Skatten på cigarrer och cigariller höjs från till per styck. Skatten på röktobak höjs från till per kilo. Skatten på snus höjs från till per kilo och skatten på tuggtobak från till per kilo. Den skatt som i vissa fall tas ut vid privat import av tobak från tredjeland och i samband med punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter, justeras på motsvarande sätt. Skattehöjningen beräknas öka skatteintäkterna med . De totala skatteintäkterna från tobaksskatten 2012 beräknas till . Förslaget om höjd tobaksskatt medför ändringar i 2, 8, 35 och 42 §§ lagen (1994:1563) om tobaksskatt, i 4 kap. 3 § lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. och i 3 kap. 5 a § lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter. Ändringarna träder i kraft . Socialdemokraterna föreslår i motion Fi240 yrkande 3 i denna del och yrkande 24 höjd skatt på alkohol med .