bet · GY01CU22 · 2011-03-29 00:00:00 — En fråga som i detta sammanhang ägnats särskild uppmärksamhet är riskerna för spridning av hästallergen. I regleringsbrevet (M2010/4959/A) har fått i uppdrag av regeringen att utarbeta en vägledning för tillämpning av olika skyddsavstånd i samband med planering för och byggande av nya bostäder i anslutning till anläggningar där det bedrivs djurhållning. Vägledningen är avsedd att spridas till bl.a. länsstyrelserna och kommunerna. Uppdraget ska redovisas under innevarande år. Utskottet kan konstatera att hästrelaterade frågor kopplade till den fysiska planeringen redan uppmärksammas på lokal, regional och central nivå. arbetar med ett regeringsuppdrag som är avsett att ge vägledning för kommunernas arbete. Det får förutsättas att det eventuella behovet av ytterligare insatser i form av informationsinsatser m.m. kommer att övervägas av de berörda myndigheterna. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att ett tillkännagivande från i enlighet med motionsförslagen inte kan anses vara behövligt. Utskottet avstyrker således motion 2010/11:MJ216 yrkandena 1 och 2. Allmänna sammankomster på offentlig plats Utskottets förslag i korthet avslår två motionsförslag om allmänna sammankomster på offentlig plats. Utskottet hänvisar till slutsatserna i en utredning som genomförts med anledning av ett tidigare tillkännagivande från i motsvarande fråga. Jämför reservation 12 (S). (S) föreslår i motion 2010/11:C301 att köpcentrum och liknande publika platser ska betraktas som allmän plats och att möjligheten för kommunerna att genom planbestämmelser föreskriva om rätten till opinionsbildning m.m. i inomhuscentrum prövas. Motionären vänder sig mot att ägarna till inomhuscentrum förbjuder politisk verksamhet och annan opinionsbildning inom anläggningarna. I motion 2010/11:C362 av m.fl. (MP) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om behovet att hävda de grundläggande friheterna i de områden för medborgarnas vardagsmöten som i ökande grad privatiseras. Motionärerna hänvisar till att köpcentrum är privat mark där det inte är tillåtet för politiska partier att exempelvis dela ut valmaterial. Under den allmänna motionstiden väcktes två enskilda motioner (S) om användningen av platser dit allmänheten har tillträde, men som är i enskild ägo. En av motionerna var i huvudsak likalydande med den nu aktuella motionen 2010/11:C301. Samma motionär stod också bakom motionen. I den andra motionen framfördes en motsvarande uppfattning om behovet av att garantera tillgången till privatägda köpcentrum m.m. för olika offentliga möten och åsiktsutbyten. behandlade motionerna i betänkande 2001/02:BoU8 och föreslog ett tillkännagivande till regeringen om rätten att använda offentlig plats. Utskottet framhöll att starka skäl talar för att huvudprincipen bör vara den att var och en i förhållande till fastighetsägaren ska ha rätt att begagna offentliga platser för debatt, opinionsbildning, offentliga samtal, flygbladsutdelning m.m. Innebörden i tillkännagivandet var att regeringen bör överväga de frågor som utskottet pekat på och ta ställning till hur avvägningen mellan de olika intressen, bl.a. äganderätten, som gör sig gällande bör göras. Utskottet anförde avslutningsvis att regeringen därefter tillsammans med en redovisning av dessa överväganden bör återkomma till med de lagförslag m.m. som kan krävas. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2001/02:204). Med anledning av tillkännagivande uppdrog () åt en särskild utredare att biträda departementet med att utreda frågor om anordnande av allmänna sammankomster på offentlig plats. Den särskilde utredaren redovisade uppdraget i promemorian Allmänna sammankomster på offentlig plats (Ds 2008:53). I promemorian redovisade utredaren en analys och bedömning av gällande rätt och av problemets omfattning. Förutom den nationella rätten uppmärksammades egendomsskyddet enligt och en dom i som behandlar frågan om rätten att förbjuda möten och demonstrationer i ett köpcentrum. Utredaren gjorde sammanfattningsvis följande bedömning. Fastighetsägare har begränsade rättsliga möjligheter att utestänga andra från köpcentrum och andra offentliga platser. Inte heller i praktiken förekommer det särskilt ofta att fastighetsägare förbjuder eller begränsar politiska möten, demonstrationer eller andra allmänna sammankomster. I de fall så trots allt sker står alternativa möjligheter till buds för dem som vill hålla möten och bilda opinion. Något stort behov av regler som ytterligare begränsar fastighetsägarens rättigheter synes därför inte föreligga. Det skulle också vara problematiskt att införa sådana regler mot bakgrund av den starka ställning som tillkommer egendomsskyddet enligt . Enligt utredaren står det klart att fastighetsägares rättigheter och det bruk som i allmänhet görs av dessa inte kan anses stå i missförhållande till intresset av att få anordna allmänna sammankomster på platser som utgör offentlig plats enligt ordningslagen. Någon anledning att överväga lagändringar finns därför inte. I regeringens skrivelse med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2008/09:75) anfördes att regeringen inte gör någon annan bedömning än utredaren i frågan om behovet av lagändring för att öka möjligheterna till opinionsbildning på offentlig plats och avser att lägga skrivelse till handlingarna. I motsvarande skrivelse året därefter (skr. 2009/10:75) anges att regeringen lagt skrivelse till handlingarna. Som framgår av ovanstående bakgrund gjorde 2002 ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsförslag som i allt väsentligt överensstämmer med de nu aktuella. En utredare har analyserat de problem som motionärerna pekar på och vilka möjligheter som kan finnas att lagstiftningsvägen komma till rätta med dem. Utredarens slutsats var att problemen torde ha begränsad omfattning och att det inte är lämpligt med ändrad lagstiftning i den aktualiserade frågan. Regeringen har för redovisat att man delar utredarens bedömning. Inte heller civilutskottet ser skäl att ifrågasätta utredningens slutsats. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bestämmelser om tillgänglighet och sanktionsmedel i . Utskottet hänvisar till de förändringar i dessa frågor som införs genom den nya lagen. Jämför reservation 13 (S). I motion 2010/11:C225 av (S) föreslås att i ett tillkännagivande ska framhålla vikten av en fungerande plan- och bygglag när det gäller tillgängligheten för funktionshindrade (yrkande 1). Motionären anser att kraven på tillgänglighet måste vara tydliga så att tillämpningen underlättas. Vidare föreslås förorda en översyn av sanktionsmedlen när tillgänglighetskraven inte efterlevs (yrkande 2). Vissa bestämmelser om tillgänglighet Bestämmelserna om tillgänglighet i den nya innebär i korthet bl.a. följande (8 kap. 12 §§). En byggnad ska vara tillgänglig och användbar för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Detta krav ska uppfyllas i samband med nybyggnad, ombyggnad eller en annan ändring av en byggnad. Vid nybyggnad ska kraven uppfyllas för hela byggnaden. Vid ombyggnad ska kraven uppfyllas för hela byggnaden eller, om detta inte är rimligt, den betydande och avgränsbara del av byggnaden som förnyas genom ombyggnaden. Vid en annan ändring av en byggnad ska kraven uppfyllas för ändringarna. Hinder mot tillgänglighet till eller användbarhet av lokaler dit allmänheten har tillträde ska alltid avhjälpas, om hindret med hänsyn till de praktiska och ekonomiska förutsättningarna är enkelt att avhjälpa. Vad som närmare krävs för att ett byggnadsverk ska uppfylla de olika kraven framgår av föreskrifter som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar med stöd av lagen. Utskottet delar givetvis den uppfattning som förs fram i motion 2010/11:C225 och som innebär att plan- och bygglagens bestämmelser om tillgänglighet måste vara tydliga och tillämpbara. Detta har också varit en av de frågor som ägnats särskild uppmärksamhet under det omfattande utredningsarbete som ligger till grund för den nya . I den nya lagen har tillgänglighetsfrågorna lyfts fram bl.a. genom en utvidgning av bygglovsprövningens omfattning. Kraven på tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga ska, till skillnad mot tidigare, behandlas redan i bygglovsprövningen. Den tidigare gällande ordningen ansågs leda till att tillgänglighetskraven ibland uppmärksammades alltför sent i byggprocessen. När det gäller förslaget i samma motion om en översyn av de sanktionsmedel som kan användas när lagens krav inte följs, vill utskottet erinra om att en sådan översyn har genomförts i flera steg i samband med arbetet med den nya . Översynen har resulterat i bl.a. höjda avgiftsnivåer och att tre olika sanktionsavgifter ersatts med ett samordnat sanktionsmedel byggsanktionsavgiften som kan tas ut när någon bryter mot en byggbestämmelse som meddelats i , i föreskrifter eller enligt en EU-förordning om krav på byggnadsverk eller byggprodukter. Bestämmelser om byggsanktionsavgiften finns i 11 kap. 5163 §§. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2010/11:C225. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om inventering av tillgängligheten i bostadsbeståndet. Utskottet hänvisar till att ett förslag från i frågan redan bereds inom . Jämför reservation 14 (S). (S) föreslår i motion 2010/11:C202 yrkande 1 att genom ett tillkännagivande ska föreslå att en inventering av tillgängligheten i samhället genomförs. Motionären framhåller behovet av hissar i flerbostadshus och åtgärder som innebär att äldre och funktionshindrade kan bo kvar längre i det vanliga bostadsbeståndet. Även enligt motion 2010/11:C215 av (S) är det angeläget att i planeringen ta hänsyn till det växande antalet äldre. Motionären anser därför att det bör göras en kartläggning av det framtida behovet av tillgänglighetsanpassade bostäder. fick tillsammans med 16 andra myndigheter i uppdrag av regeringen att ta fram förslag på delmål samt en struktur för uppföljning inom sina respektive verksamhetsområden inför en handikappolitisk strategi (S2010/4319/ST). Resultaten från arbetet med delmålen ska redovisas inför budgetarbetet och i en fördjupad resultatredovisning för hela femårsperioden. lämnade en promemoria till med förslag om 6 delmål för tillgänglighetsarbetet: tillsynsvägledning ska bidra till en bättre tillsyn över efterlevnaden av kommunala beslut för bland annat tillgängligheten och regler om enkelt avhjälpt hinder enligt plan- och bygglagstiftningen. Uppföljning av de praktiska effekterna av informationssatsningen på enkelt avhjälpta hinder under 20092010. Alla kommuner ska ha riktlinjer för bostadsförsörjningen som beaktar tillgänglighetsaspekterna. Alla kommuner ska ha gjort en inventering av bostadsbeståndet ur tillgänglighetssynpunkt. Funktionshinderperspektivet ska på ett tydligt sätt avspegla sig i den fysiska planeringen vid utgången av 2016. ska landets kommuner utöva en väl fungerande hantering av bostadsanpassningsbidraget med en hög grad av rättssäkerhet. Delmål 4 avser den fråga som tas upp i motionerna C202 (S) och C215 (S), dvs. att alla kommuner ska genomföra en inventering av bostadsbeståndet ur tillgänglighetssynpunkt. Enligt bostadsmarknadsenkät var det 60 av 290 kommuner som har genomfört någon form av tillgänglighetsinventering av beståndet. framhåller att en exempelsamling kan vara ett sätt att stötta kommunerna i inventeringsarbetet. Vidare kan frågan aktualiseras genom årliga bostadsmarknadsenkät. Myndigheternas förslag om delmål i tillgänglighetsarbetet bereds inom . Behovet av bostäder med en tillgänglighet och utformning som är anpassad till bl.a. äldres behov har uppmärksammats i olika sammanhang. Det gäller exempelvis Äldreboendedelegationen som hade regeringens uppdrag att bl.a. analysera behoven av bostäder och boenden för äldre. Delegationen överlämnade sitt slutbetänkande Bo bra hela livet (SOU 2008:113). Flera myndigheter har också haft uppdrag som syftat till att öka kunskapen om tillgängligheten i dagens byggnadsbestånd och lämna förslag om förbättringsåtgärder. Vissa frågor om tillgängligheten ingick exempelvis i uppdrag att kartlägga dagens byggnadsbestånd med avseende på energianvändning, teknisk status och innemiljö (). Som framgår ovan har föreslagit delmål i tillgänglighetsarbetet som inkluderar att åtgärder ska vidtas i syfte att stimulera alla kommuner att göra inventeringar av bostadsbeståndet ur tillgänglighetssynpunkt. Denna fråga bereds inom . har också tagit upp frågor om tillgängligheten i sin årliga bostadsmarknadsenkät. Utskottet kan således konstatera att frågan om inventering av tillgängligheten i dagens bostadsbestånd redan är uppmärksammad av och att den även aktualiserats i ett förslag som bereds inom . Ett tillkännagivande enligt motionsförslagen är därför obehövligt. Motionsförslagen avstyrks av detta skäl. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om en översyn av i frågor om bl.a. bygglov för husbåt. Utskottet anser inte att det finns behov av en sådan översyn. I motion 2010/11:C350 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att boende i husbåt bör underlättas. Motionären hänvisar bl.a. till att kommunerna gör olika bedömningar i ärenden som rör husbåtar när det gäller krav på bygglov. En översyn av bör enligt motionen göras i syfte att tydliggöra kommunernas befogenheter i denna fråga. Vissa bestämmelser om bygglov m.m. Det krävs bygglov för nybyggnad (9 kap. 2 § första stycket 1). Enligt definitionerna i den nya avses med nybyggnad uppförande av en ny byggnad eller flyttning av en tidigare uppförd byggnad till en ny plats. Med byggnad avses en varaktig konstruktion som består av tak eller av tak och väggar och som är varaktigt placerad på mark eller helt eller delvis under mark eller är varaktigt placerad på en viss plats i vatten samt är avsedd att vara konstruerad så att människor kan uppehålla sig i den (1 kap. 4 §). Bygglov ska respektive får ges för en åtgärd som uppfyller de förutsättningar för lov som anges i 9 kap. 3032 §§ (bl.a. överensstämmer med detaljplan, inte förutsätter planläggning, uppfyller allmänna och enskilda intressen samt krav på byggnadsverk m.m.) Mer eller mindre permanent boende på olika typer av båtar har förekommit . har det också blivit vanligare med permanent förtöjda husbåtar som har en utformning och standard som i princip motsvarar permanentbostäder på land. Enligt rättspraxis har bygglov under vissa förutsättningar krävts för husbåtar. Vid bedömning i frågan torde bl.a. användningssättet, utformningen och varaktigheten i användningen ha haft betydelse. I gällande plan- och bygglag har det inte funnits någon definition av vad som är att betrakta som byggnad. Av definitionen i den nya lagen framgår det att en byggnad kan vara varaktigt placerad på en viss plats i vatten. Därmed torde det ha blivit tydligare att krav på bl.a. bygglov under vissa förutsättningar även kan gälla för husbåtar. Liksom för byggnader i övrigt får en prövning av lagens tillämpning göras i de enskilda ärendena. Utskottet anser inte att det finns något behov av en översyn av i syfte att tydliggöra dess tillämpning vad gäller husbåtar. Däremot vill utskottet inte utesluta att en vägledning för kommuner i vissa metodfrågor eller i form av en exempelsamling när det gäller byggnader på vatten kan vara av värde. Sådana vägledningar har utarbetats av i en rad planfrågor där det bedömts föreligga ett behov. Det bör emellertid överlåtas till och regeringen att bedöma vilken typ av plan- och bygglovsärenden som har en sådan aktualitet att de bör föranleda särskilda insatser från verkets sida. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2010/11:C350. Bygglov för vissa anläggningar m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag angående bygglov för vissa anläggningar m.m. Utskottet hänvisar till förarbetena till den nya lagen och till att bestämmelserna om bygglov för andra anläggningar än byggnader har lagts på förordningsnivå i den nya lagstiftningen. Jämför reservation 15 (MP). (M) föreslår i motion 2010/11:C357 att det ska vara möjligt att utan bygglov bygga mindre kraftverk för vind och sol på den egna tomten. Enligt motion 2010/11:Fö206 av (MP) yrkande 3 bör bygglovsplikt införas för antenner och basstationer. Motionären hänvisar till att en sådan lovplikt är vanlig i andra länder. Bygglov för andra anläggningar än byggnader m.m. har beslutat om vissa lagändringar i syfte att underlätta bl.a. installation av solfångare och vindkraftverk. beslutade om ändringar i som bl.a. innebar att det blev möjligt att utan bygglov i anslutning till en- och tvåbostadshus uppföra större skärmtak . Regeringen framhöll i detta sammanhang att installation av solfångare eller solceller därigenom underlättas (prop. 2006/07:122, bet. 2007/08:CU3, rskr. 2007/08:54). Beslut om ändrade regler för prövning av vindkraft fattades i syfte att bl.a. undvika onödig dubbelprövning enligt både och (prop. 2008/09:146, bet. 2008/09:MJU27, yttr. 2008/09:CU2y, rskr. 2008/09:258). I detta sammanhang ändrades också gränsen för när bygglovsplikt ska inträda för små vindkraftverk. Frågan om bygglovsplikt för antenner och basstationer togs upp i betänkande (SOU 2005:77 s. 705), men resulterade inte i några förslag. Enligt nya gäller att bestämmelserna om krav på bygglov för andra anläggningar än byggnader genom ett bemyndigande har lagts på förordningsnivå (16 kap. 7 § 2). En ny plan- och byggförordning kommer att utfärdas efter det att senare i vår har fattat beslut om ändringar i med anledning av proposition 2010/11:63. Den uppräkning av andra anläggningar än byggnader som kräver bygglov som finns i den ännu gällande innebär att bygglov krävs för att uppföra bl.a.: radio- och telemaster och torn vindkraftverk som är högre än över markytan eller placeras på ett avstånd från gränsen som är mindre än kraftverkets höjd över marken eller monteras fast på en byggnad eller har en vindturbin med en diameter som är större än . Installation av bl.a. vindkraftverk, solfångare och antenner kan emellertid medföra krav på bygglov även av andra skäl än vad som framgår av de aktuella bestämmelserna. Enligt den nya krävs det bygglov för ändring av byggnad som innebär att en byggnad byter färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial eller byggnadens yttre utseende avsevärt påverkas på annat sätt (9 kap. 2 § 3 c). Detta gäller emellertid bara om byggnaden ligger i ett område som omfattas av detaljplan. Frågor om bygglovspliktens omfattning har prövats i samband med det omfattande utredningsarbete som föregått införandet av den nya . Dessa överväganden har bl.a. resulterat i de förändringar som beskrivits ovan. Som framgår av redovisningen innebär bestämmelserna att installationer av den typ som diskuteras i de aktuella motionerna kan vara befriade från krav på bygglov, men att det föreligger lovplikt under vissa förutsättningar. Det som anförs i motionerna ger inte utskottet anledning att , innan den nya lagen hunnit träda i kraft, föreslå förnyade överväganden om bygglovspliktens omfattning. Utskottet vill också framhålla att den nya ordningen med att bestämmelserna om bygglov för andra anläggningar än byggnader har lagts på förordningsnivå innebär att regeringen själv kan ta ställning till behovet av förändringar om nya förhållanden eller kunskap skulle anses motivera det. Utskottet avstyrker motionsförslagen om bygglov för vissa anläggningar m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om förenklade byggregler. Utskottet utgår från att frågor om byggreglernas utformning i bl.a. de avseenden som behandlas i motionerna även fortsättningsvis kommer att uppmärksammas i översynen av reglerna. I motion 2010/11:C324 av (KD) föreslås att i ett tillkännagivande förordar en förenkling av regelverket kring bostadsbyggandet. Som exempel på onödiga regler hänvisar motionären till ett krav på att sovrum ska ha fönster. Vidare anser motionären att reglerna för studentbostäder kan förenklas så att kravet på avskiljbarhet för vissa funktioner begränsas. (C) föreslår i motion 2010/11:C247 yrkande 1 att ska förorda en förenkling av reglerna för att få bygga studentbostäder genom att sådana bostäder undantas från ett flertal av föreskrifterna i byggregler. Byggnader som uppförs eller ändras ska uppfylla vissa väsentliga egenskapskrav. De närmare bestämmelserna framgår av myndighetsföreskrifterna i byggregler, BBR (BFS 1993:57). Dessa kommer efter att utfärdas med stöd av den nya . I byggregler anges minimikraven på byggnader vad gäller utformning, tillgänglighet och användbarhet, bärförmåga, brandskydd, hygien, hälsa, miljö, hushållning med vatten och avfall, bullerskydd, säkerhet vid användning och energihushållning. byggregler innehåller i huvudsak s.k. funktionskrav, dvs. krav på vad som ska uppnås, men inte på hur detta ska uppnås. Byggreglerna har successivt genomgått relativt omfattande förändringar. De senaste ändringarna trädde i kraft . planerar att genomföra flera större förändringar i byggreglerna som kan träda i kraft . Förändringarna berör brandskydd, energihushållning samt regler för ändring av byggnad. har haft regeringens uppdrag (M2008/4791/A) att göra en översyn av studenternas bostadssituation. I uppdraget ingick att utreda hur byggreglerna tillämpas när det gäller byggande av studentbostäder och att identifiera eventuella problem när det gäller produktionen av studentbostäder. redovisade uppdraget i rapporten bostad. I byggreglerna finns vissa särskilda bestämmelser om boendeformer för ungdomar med undantag vad gäller avskiljbarhet i bostad m.m. ändrades dessa bestämmelser (BBR17, del av avsnitt 3:226) och har följande lydelse. I enskilda bostadslägenheter för studerande eller ungdomar, med en BOA om högst , behöver varken rummet för daglig samvaro, rummet för sömn och vila eller rummet med inredning och utrustning för matlagning vara avskiljbart. Om bostadslägenheter för studerande har avskiljbara delar av rum för matlagning behöver de avskiljbara delarna inte ha fönster mot det fria. För en grupp studerande eller ungdomar får de enskilda bostadslägenheternas rum med inredning och utrustning för matlagning och för daglig samvaro samt utrymme för måltider, eller delar av dessa, sammanföras till gemensamma utrymmen. De aktuella motionsförslagen avser de krav på bl.a. bostadens utformning som ställs i byggnadslagstiftningen och som konkretiserats genom byggregler. Som framgått ovan har byggregler genomgått ett successivt förändringsarbete . Enligt motionärerna bör dessa krav inte vara mer långtgående än vad som är nödvändigt. Utskottet kan dela denna principiella utgångspunkt men vill framhålla att reglerna måste vara så utformade att samhällets krav på bl.a. tillgänglighet och användbarhet, skydd för hälsa och miljö, energihushållning och säkerhet kan hävdas. I sammanhanget bör det också erinras om att byggregler i huvudsak är utformade som funktionskrav som lämnar stort utrymme för byggherren att välja den närmare utformningen av byggnaden. En särskild fråga som tas upp i motionerna gäller vilka krav som ska ställas på bostäder för studenter och unga. Som framgått ovan har myndighetsföreskrifterna ändrats med innebörden att något större avsteg nu medges från de generella krav som finns uppställda på bostäders utformning. utgår från att frågor om byggreglernas utformning i bl.a. de avseenden som behandlas i motionerna även fortsättningsvis uppmärksammas i arbetet med att se över byggreglerna. Vad som anförs i de nu aktuella motionerna bör enligt utskottets uppfattning inte föranleda någon åtgärd från sida. Motionerna 2010/11:C324 och 2010/11:C247 yrkande 1 avstyrks således. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om energihushållningskrav i byggreglerna. Utskottet hänvisar till det pågående arbetet med att se över de krav på energihushållning i samband med ny- och ombyggnad som ställs upp i byggregler.