bet · GZ01SfU1 · 2011-12-05 00:00:00 — I stället bör statens samlade medel för finansiell samordning enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser finansieras med medel från anslaget 1:7. Regeringens bedömning är att denna förändring kommer att underlätta för samordningsförbunden att planera och driva sin verksamhet genom att det skapas fleråriga planeringshorisonter, vilket förbättrar förutsägbarheten för de verksamheter som finansieras med dessa medel. Inrättandet av det nya anslaget föranleder en ändring i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter, eftersom den nya anslagsposten inte kommer att finansieras med sjukförsäkringsavgifter utan i stället finansieras via skattemedel. Motion med anslagseffekt 2012 I kommittémotion 2011/12:Sf271 (V) yrkande 2 i denna del begärs att till anslaget 1:7 anvisar mer än vad regeringen har föreslagit. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att ett rehabiliteringsregister bör inrättas. Motioner utan anslagseffekt 2012 I motion 2011/12:Sf288 (S) begärs ett tillkännagivande om att samverkan mellan måste förbättras. I motionen anförs att trots att myndigheterna haft samarbetsprojekt runt om i landet hamnar många försäkrade mellan stolarna. och Arbetsförmedlingens samarbete behöver utvecklas för att öka den enskildes rehabiliteringsmöjligheter. I motion 2011/12:Sf289 (S) begärs ett tillkännagivande om att samordningsförbunden (Finsam) måste ges tillräckligt med medel och en egen post i statsbudgeten. Motionärerna anför att antalet samordningsförbund och deras verksamhet ökar som de statliga medlen inte ökar i samma takt utan är kopplade till sjukpenninganslaget. Vidare anges i motionen att ett nytt problem för förbunden är momsfrågan. har i ett beslut kommit fram till att samordningsförbunden inte har rätt att få ersättning för ingående moms varför förbunden har tvingats till att omgående dra ned på pågående och planerad verksamhet. Bedömningen är att det rör sig om på årsbasis. Man bör därför överväga att kompensera momsförluster. Ett tillkännagivande om att ta till vara och vidareutveckla de erfarenheter som finns om finansiell samordning begärs i kommittémotion 2011/12:Sf309 (S) yrkande 4. I motionen anges att den som har komplexa behov eller nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionshinder eller sjukdom ska ha rätt till stöd för att kunna jobba och bidra utifrån sina förutsättningar. Arbetsförmedlingen, , landstingen och de sociala myndigheterna ska samarbeta med individen i centrum och erbjuda kvalificerad handledning. Rehabilitering, utbildning, arbetsträning och andra insatser ska utformas utifrån individens behov, inte utifrån myndighetsgränser eller stuprörstänkande. Därför bör arbetet med finansiell samordning på rehabiliteringsområdet (Finsam) utvecklas. Utskottet noterar att bl.a. föreslår att det inrättas ett rehabiliteringsregister för att kontinuerligt följa effekterna av rehabiliteringsgarantin när det gäller både hälsa och återgång i arbete. Rådets förslag bereds i och utgör underlag i övervägandena om rehabiliteringsgarantins fortsatta utformning. Utskottet har inte något att erinra mot regeringens förslag till medelsanvisning och tillstyrker förslaget. Därmed avstyrks motion 2011/12:Sf271 (V) yrkandena 2 i denna del och 6. Inte minst den reformerade sjukskrivningsprocessen ställer krav på ett väl fungerande samarbete mellan de berörda aktörerna. För att få fler personer att återgå i arbete bedrivs rehabiliteringsinsatser i samverkan mellan och andra aktörer inom rehabiliteringsområdet. De aktiviteter som finansierats med samverkansmedel är nationell handlingsplanssamverkan mellan , tvåpartssamverkan med finansiell samordning mellan och hälso- och sjukvården samt s.k. fyrpartssamverkan genom samordningsförbund mellan , Arbetsförmedlingen, hälso- och sjukvården och kommuner (Finsam). Utskottet vill peka på att hälso- och sjukvården har getts ett tydligare ansvar i sjukskrivningsprocessen genom det försäkringsmedicinska beslutsstödet. Som framgår av propositionen bedöms det försäkringsmedicinska beslutsstödet ha haft stor inverkan på sjukskrivningsmönstret, och sjukskrivningsmiljarden (anslaget 1:6) har bidragit till att vårdens eget arbete med att effektivisera sjukskrivningsprocessen genom ett mer strukturerat och metodiskt arbetssätt har stärkts. Även den vidareutvecklade företagshälsovården och rehabiliteringsgarantin, som stärkt hälso- och sjukvårdens utbud av medicinsk rehabilitering för patienter med psykisk ohälsa eller rygg- och nackbesvär, har bidragit till att öka och utveckla möjligheterna att ta till vara varje persons förmåga att arbeta. Individuella rehabiliteringsinsatser inom ramen för den s.k. nationella handlingsplanen fokuserar på effektiv matchning till arbete som människor ska få det stöd de behöver. Även om samverkan mellan har utvecklats och fördjupats finns det behov av att ytterligare utveckla stödet till den enskilde genom bl.a. mer systematiska bedömningar av arbetsförmåga och aktiva rehabiliteringsinsatser. Insatser och samverkan i olika former måste komma tidigt och vara anpassade till individens behov. Trots att och Arbetsförmedlingen haft samarbetsprojekt och avtalat om hur de ska förhålla sig till varandra när det gäller enskilda personers förflyttning mellan systemen händer det att personer faller mellan stolarna. Utskottet noterar att det framgår av den nationella handlingsplanen att samverkansarbetet ska bedrivas i team kring en person där en personlig handläggare på och en arbetsförmedlare arbetar tillsammans för att stödja individen. och Arbetsförmedlingen bör emellertid alltid ha ett möte tillsammans med den försäkrade för att där besluta om vilken av myndigheterna som har ansvaret för fortsatta åtgärder. Utskottet vill framhålla värdet av tidiga och individuella rehabiliteringsinsatser i samverkan och delar bedömningen i motion 2011/12:Sf288 (S) att samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen måste utvecklas ytterligare och förbättras i syfte att öka den enskildes rehabiliteringsmöjligheter och förhindra oklarheter i ansvarsfrågan. bör således göra ett tillkännagivande om att regeringen bör uppdra åt och Arbetsförmedlingen att ytterligare förbättra samarbetet och klargöra ansvarsfördelningen mellan myndigheterna. Därmed tillstyrker utskottet motionen. När det gäller resurserna för finansiell samordning genom samordningsförbund (Finsam) ska bidra med statens andel motsvarande hälften av medlen, medan landsting och kommun ska bidra med var sin fjärdedel. Antalet samordningsförbund och kommuner som deltar i samordningsförbund har successivt ökat. Samordningsförbunden tilldelas därför 2012, vilket är en ökning med jämfört med . I motion 2011/12:Sf289 (S) anges att ett nytt problem för samordningsförbunden är den s.k. momsfrågan. har i ett beslut kommit fram till att samordningsförbunden inte har rätt att få ersättning för ingående moms varför förbunden har tvingats till att omgående dra ned på pågående och planerad verksamhet. Den osäkerhet som råder när det gäller finansieringen är olycklig för den långsiktiga planeringen och utvecklingen av verksamheten. Utskottet kan konstatera att en departementspromemoria (Ds 2011:41) nu presenterats vari anges bl.a. att avsikten med Finsam varit att samordningsförbunden skulle ha rätt till ersättning för viss mervärdesskatt. I promemorian lämnas förslag som syftar till att ge förbunden rätt till ersättning på samma grund som kommuner, landsting och kommunalförbund. Ändringen i lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner och landsting föreslås träda i kraft men tillämpas för ersättning fr.o.m. . Regeringen avser att remittera departementspromemorian . Motion 2011/12:Sf289 (S) får med det anförda och med förslaget i propositionen om införande av det nya anslaget 1:7 anses i huvudsak tillgodosedd och avstyrks. Även motion 2011/12:Sf309 (S) yrkande 4 avstyrks med det anförda. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 2:1 . Därmed avslår motionsyrkanden om annan medelsanvisning. avslår motionsyrkanden om bl.a. handläggningen, servicekontoren och de försäkringsmedicinska rådgivarnas roll. Jämför reservationerna 15 (S) och 16 (V). inrättades den statliga myndigheten . Myndigheten är förvaltningsmyndighet för de delar av socialförsäkringen och andra förmåner och ersättningar som enligt lag eller förordning ska administreras av . Verksamheten består huvudsakligen av att besluta och betala ut sådana förmåner och ersättningar som myndigheten ansvarar för. ansvarar för kunskapsuppbyggnad och ska verka för enhetlighet vid rättstillämpningen. Myndigheten ska följa, analysera och förmedla socialförsäkringssystemets utveckling och effekter för enskilda och samhället inom sitt verksamhetsområde. har också ansvar för att allmänheten får en god information om bl.a. rättigheter och skyldigheter. Av propositionen framgår att förutom förvaltningsanslaget disponerar en viss del av anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. för kostnader för samverkan inom rehabiliteringsområdet, 2010. Dessa medel kommer att omföras till det nya anslaget 1:7 Bidrag för sjukskrivningsprocessen. inkom med en handlingsplan för myndighetens effektiviseringsarbete i vilken ett antal åtgärder för att anpassa sina kostnader till den anslagsnivå som är beräknad presenteras. tillkännagav för regeringen att regeringen ska återkomma till med förslag som dels tillgodoser medborgarnas behov av att är tillgänglig lokalt med möjligheter till personliga möten, dels bidrar till en ökad samverkan mellan myndigheter (bet. 2010/11:SfU10, rskr. 2010/11:223). Regeringen har bl.a. med anledning av tillkännagivande gett i uppdrag att analysera hur myndighetens olika kundgruppers och medborgarnas servicebehov av tjänster kan tillgodoses ändamålsenligt och långsiktigt. Regeringen har även gett Statskontoret i uppdrag att beskriva vilka behov som medborgare och företag har av myndigheternas service och hur det behovet uppfylls . I avvaktan på en långsiktig lösning har regeringen även gett i uppdrag att avvakta med att verkställa avvecklandet av den servicesamverkan som sker vid servicekontor och på serviceplatser. Uppdraget ska redovisas . föreslås till följd av regeringens familjepolitiska reform tillföras 2012 för utveckling och administration. För införandekostnader kopplade till regeringens tandvårdsreform tillförs . Vidare föreslås att tillförs för utveckling och administration av de nya förmånerna sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall samt boendetillägg. För att säkerställa en aktiv handläggning av sjukförsäkringsärenden föreslås tillföras . Medlen ska användas för metod- och kompetensutveckling samt för åtgärder tidigt i sjukfallet. För att bidra till att stärka förtroendet för, och finansiera åtgärder som stärker legitimiteten i, sjukförsäkringen tillförs . Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på 7 till anslaget 2:1 . Motioner med anslagseffekt 2012 I kommittémotion 2011/12:Sf338 (MP) yrkande 1 i denna del begärs att till anslaget 2:1 ska anvisa mer än vad regeringen har föreslagit. Syftet är att uppnå förbättrad tillgänglighet och service samt för att kompensera för motionäernas förslag till sjuklönereform. I kommittémotion 2011/12:Sf356 (SD) i denna del begärs att till anslaget 2:1 ska anvisa mer än vad regeringen har föreslagit. tillförs resurser för att öka rättssäkerheten samt för att utöva fler kontroller. I kommittémotion 2011/12:Sf271 (V) yrkande 2 i denna del begärs att till anslaget 2:1 ska anvisa mer än vad regeringen har föreslagit. Motionärerna anser att servicekontoren bör behållas. Motioner utan anslagseffekt 2012 I kommittémotion 2011/12:Sf309 (S) begärs i yrkandena 18 och 19 tillkännagivanden om handläggning och om kassans servicekontor. I motionen anförs att har en central roll för människors förtroende för socialförsäkringarna. har emellertid myndigheten haft stora problem med besparingar, omorganisation och många och genomgripande regeländringar. Samarbetet mellan behandlande läkare, handläggande tjänsteman, den försäkrade och de försäkringsmedicinska rådgivarna måste fungera för att inte misstroende ska uppstå och för att handläggningen ska vara rättssäker. Motionärerna anser att de lokala servicekontor som driver tillsammans med andra myndigheter har stor betydelse för tillgängligheten och närheten till medborgarna. Ett tillkännagivande om de försäkringsmedicinska rådgivarnas roll och arbete begärs i motion 2011/12:Sf217 (S). Motionärerna anser att rådgivarnas roll som medicinskt beslutsstöd för handläggarna bör ses över i den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. I kommittémotion 2011/12:Sf313 (V) begärs i yrkande 12 ett tillkännagivande om att de behandlande läkarnas roll i sjukskrivningsprocessen måste stärkas. Motionärerna anser att kontakt med behandlande läkare brister. Ett tillkännagivande begärs i motion 2011/12:Sf266 (M) om att bör ordna och leda regionala konferenser och utbildningar om sjukförsäkringens tillämpning med arbetsmarknadens parter och övriga regionala intressenter. I motion 2011/12:Sf212 (KD) yrkandena 13 begärs tillkännagivanden om att myndigheter ska utfärda tydliga servicegarantier och publicera dem på sina webbplatser, att myndigheter fortlöpande ska följa upp hur de klarar av att leva upp till sina serviceåtaganden och om kompensation vid försenad utbetalning från exempelvis . Regeringen har bl.a. med anledning av tidigare tillkännagivande gett i uppdrag att analysera hur myndighetens olika kundgruppers och medborgarnas servicebehov av tjänster kan tillgodoses ändamålsenligt och långsiktigt. Vidare har Statskontoret fått ett regeringsuppdrag att beskriva vilka behov som medborgare och företag har av myndigheternas service och hur det behovet uppfylls . I avvaktan på en långsiktig lösning har regeringen även gett i uppdrag att avvakta med att verkställa avvecklandet av den servicesamverkan som sker vid servicekontor och på serviceplatser. Uppdraget ska redovisas . Utskottet noterar att regeringens bedömning är att bör tillföras för att därigenom ges förutsättningar att kunna behålla befintliga servicekontor och serviceplatser. Utskottet tillstyrker regeringens förslag dels till medelsanvisning, dels till bemyndigande för att ingå ekonomiska förpliktelser. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2011/12:Sf271 (V) yrkande 2 i denna del, 2011/12:Sf338 (MP) yrkande 1 i denna del samt 2011/12:Sf356 (SD) i denna del. Utskottet delar regeringens bedömning att har varit en viktig aktör i arbetet med att minska sjukfrånvaron. Myndigheten har kombinerat ett aktivt arbete med att minska sjukskrivningarna med att genomföra omfattande organisationsförändringar. Dessa förändringar har medfört en allt effektivare administration som bidrar till goda resultat till en lägre kostnad. De regionala skillnaderna i sjukskrivningsnivå har minskat och handläggningen av sjukförsäkringen har blivit mer enhetlig. har av 2010 nyrekryterat personal till sitt kundcenter och utvecklat arbetsformerna för att förbättra tillgängligheten. Utskottet anser i likhet med regeringen att utvecklingsarbete är av stor betydelse för en väl fungerade socialförsäkringsadministration. Arbetet bör bl.a. inriktas på att trygga kvaliteten i verksamheten på ett sådant sätt att förtroendet för socialförsäkringssystemen och dess administration ökar. generaldirektör informerade vid sammanträde utskottet om kassans arbete, budget och vissa aktuella frågor som rör sjukförsäkringen. Han angav bl.a. att en viktig fråga för myndigheten är den s.k. förtroendefrågan. kommer att arbeta med att förbättra förtroendet både internt och externt, gentemot de försäkrade bl.a. genom ökade möjligheter att skapa fler personliga möten och i förhållande till läkarkåren bl.a. genom ett ökat stöd till behandlande läkare i fråga om det medicinska underlaget. Som angetts ovan gjorde ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag som dels tillgodoser medborgarnas behov av att är tillgänglig lokalt med möjligheter till personliga möten, dels bidrar till en ökad samverkan mellan myndigheter (bet. 2010/11:SfU10). Regeringen har bl.a. med anledning av tillkännagivande gett och Statskontoret i uppdrag att se över dessa frågor. , som ska avvakta med att verkställa avvecklandet av servicekontoren, kommer enligt propositionen även att tillföras för detta ändamål. Utskottet, som delar bedömningen i motion 2011/12:Sf309 (S) om att servicekontoren har stor betydelse för tillgängligheten och närheten till medborgarna, anser att regeringens förslag till med anledning av tillkännagivandet bör avvaktas. Utskottet avstyrker motionens yrkande 18 och 19. När det gäller frågan om det försäkringsmedicinska stödet i handläggningen av sjukförmåner kan utskottet konstatera att formerna för arbetet är förändrade . Bland annat används numera en ny metod försäkringsmedicinsk konsultation i grupp. I gruppen deltar försäkringsmedicinska rådgivare, försäkringsspecialister och flera handläggare. ISF har genomfört fokusgruppsintervjuer och en enkätundersökning för att ta reda på hur deltagarna uppfattar den nya arbetsmetoden (rapport 2011:11). Undersökningen visar att det finns otydligheter i fråga om hur gruppkonsultationer ska gå till. Bland annat är det oklart om gruppkonsultationer har ersatt eller bara utgör ett komplement till annat försäkringsmedicinskt stöd, t.ex. skriftliga yttranden från försäkringsmedicinska rådgivare. Utskottet kan konstatera att avsikten med rapporten är att den ska kunna ge ytterligare underlag för det utvecklingsarbete som pågår inom . Utskottet anser det inte nödvändigt med ett tillkännagivande i enlighet med motion 2011/12:Sf217 (S). Motionen avstyrks därför. ISF konstaterar i en rapport (2011:5) att ställningstagande vid de fasta tidsgränserna i rehabiliteringskedjan i av de granskade sjukfallen fördröjs därför att handläggaren väntar på medicinska underlag. Rutiner som underlättar en snabb och effektiv kommunikation mellan hälso- och sjukvården och behöver därför fortsätta utvecklas. Utskottet utgår från att denna problematik ingår i arbete med att förbättra beslutsstödet och handläggningen. Utskottet noterar även att avsikten är att bl.a. behandlande läkare ska delta vid de s.k. avstämningsmötena som ska hållas för att klargöra den försäkrades arbetsförmåga. Motion 2011/12:Sf313 (V) yrkande 12 avstyrks med det anförda. Sedan och de regionala försäkringskassorna slogs samman 2005 till har socialförsäkringsadministrationen genomgått stora förändringar. Detta har inneburit påfrestningar i form av långa handläggningstider och en försämrad tillgänglighet inte minst på telefon. har utvecklat arbetsformerna för att förbättra tillgängligheten. De regionala skillnaderna har minskat och handläggningen av sjukförsäkringen har blivit mer enhetlig. Antalet anmälningar till () har minskat liksom antalet omprövningar. Av JO:s ämbetsberättelse /11 framgår att minskningen av antalet anmälningar jämfört med föregående verksamhetsår uppgår till . I ämbetsberättelsen anges att detta måste sägas vara en utomordentligt glädjande utveckling som pekar på att börjar få kontroll över sina handläggningsproblem. arbetar utifrån en strategisk inriktning med sikte på att trygga kvaliteten i verksamheten på ett sådant sätt att förtroendet för socialförsäkringssystemen och dess administration ökar. Det pågår utvecklingsarbete i linje med inriktningen. Detta arbete innehåller kvalitetshöjande åtgärder på samtliga av myndighetens verksamhetsområden. Det är av avgörande betydelse att de försäkrade upplever att försäkringen hanteras professionellt och att besluten är fattade utifrån fullständiga beslutsunderlag och korrekt speglar de regler som gäller. När det gäller bl.a. servicen till de försäkrade utför systematiska uppföljningar och kvalitetskontroller samt analyserar de brister som framkommer. Utskottet noterar vidare att regeringen tillsatte en utredning om ekonomisk kompensation vid lång handläggning hos . I utredningens betänkande SOU 2010:41 redogörs för förutsättningarna att införa en skyldighet för att ekonomiskt kompensera enskilda som har fått vänta på en utbetalning av ersättning . Utredningen föreslår en form av kompensation som bygger på en räntekonstruktion och inte på skadeståndsrättsliga principer. Utskottet anser att regeringens beredning av förslaget bör avvaktas. Utskottet, som noterar att bl.a. har anordnat konferenser dels inom ramen för forskningsprojekt, dels med försäkringsbolag m.fl., dels för läkare och team inom hälso- och sjukvården, utgår från att utvecklingsarbete även inbegriper kompetenshöjande verksamhet och utbildningar internt och externt om sjukförsäkringen. Med detta avstyrks motionerna 2011/12:Sf212 (KD) yrkandena 13 och 2011/12:Sf266 (M). 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), som bildades , har till uppgift att genom systemtillsyn och effektivitetsgranskning värna rättssäkerheten och effektiviteten inom socialförsäkringsområdet. ISF:s tillsynsområde omfattar , i de delar som inte står under tillsyn och i de delar som avser beslut om pensionsgrundande inkomst. Genom bildandet av ISF har en oberoende tillsyn över socialförsäkringsområdet införts. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på ca till anslaget 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen. Regeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom delas in i två områden: Ersättning vid ålderdom där garantipension, bostadstillägg till pensionärer samt äldreförsörjningsstöd ingår och Ersättning vid dödsfall som omfattar efterlevandepension till vuxna, dvs. omställningspension, änkepension, särskild efterlevandepension samt garantipension till dessa förmåner. Även , som inrättades , ingår i utgiftsområdet. Inkomstrelaterad ålderspension redovisas i budgetpropositionen under avsnittet Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Av propositionen framgår att utgifterna blev ca högre än anvisade medel. Utgifterna minskade med trots att utgiftsområdet även omfattar anslaget för . Det är framför allt utgifterna för garantipension och efterlevandepension som har minskat. har , i enlighet med regeringens förslag, beslutat att ramen för utgiftsområde 11 fastställs till nära (bet. 2011/12:FiU1, rskr. 2011/12:32). 1:1 Garantipension till ålderspension Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension och avslår därmed ett motionsyrkande om annan medelsanvisning. Vidare avslår bl.a. en motion om ett nytt anslag, ATP-uppräkning, och om medelsanvisning till detta. Garantipensionen är ett grundskydd för den som har haft låg eller ingen förvärvsinkomst. Garantipensionen, som följer den allmänna prisutvecklingen, är bosättningsbaserad. Ett första kvalifikationsvillkor är att pensionssökanden har med försäkringstid. Tid från andra länder inom EU/EES-området ska räknas med. För full pension krävs att pensionssökanden varit bosatt i t.o.m. det kalenderår då han eller hon har fyllt . För att tid ska räknas som försäkringstid fordras dock att pensionsgrundande inkomst eller pensionsgrundande belopp för de tidigare förmånerna förtidspension eller sjukbidrag eller för de nuvarande förmånerna sjukersättning eller aktivitetsersättning har fastställts och till belopp som motsvarar lägst ett inkomstbasbelopp. Pensionen betalas ut tidigast . Garantipensionen finansieras med allmänna skattemedel över statens budget och ingår därför inte i pensionssystemets resultat- och balansräkning. För personer som är födda eller senare är det maximala belopp som kan betalas ut i garantipension (2,13 prisbasbelopp) för en ogift pensionär och (1,90 prisbasbelopp) för den som är gift.