bet · GZ01MJU1 · 2011-12-08 00:00:00 — Jag tycker ändå att det är sjyst att man som oppositionsparti kan föra fram: Här har vi en idé. Den är utredd i Klimatberedningen, men det är en del exakta detaljer som man måste räkna på. Det kommer vi att göra om vi får makten.Jag ser att vi kommer att behöva göra en hel del mer på klimatområdet. Fordonssidan är en del. Det handlar om personbilarna, där snålbilstrapporna och alla möjliga saker är viktiga. Det handlar om de tunga transporterna, där kilometerskatten är en viktig sak.Det handlar också om att ha koldioxidskatten som ett brett verkande styrmedel som styr från det som är dåligt till det som är bättre för miljön. Jag tackar för att jag fick ta del av och tankeram kring kilometerskatt kontra infrastrukturinvesteringar och försöket att jämföra detta med trängselskatt i och Förbifart . Jämförelsen haltar dock eftersom Förbifart ligger i infrastrukturplanen. Den ligger där med anslag.Ni inför en kilometerskatt, och sedan lånefinansierar ni investeringar i infrastruktur. Lyssna gärna på finansutskottets kansli! De om några är banerförare för budgetlagen. Det här är inget annat än tricks med budgetlagen. Det funkar inte att tro att man kan lånefinansiera en sak och sedan ha ett helt annat slags finansiering, som man dessutom inte vet hur många miljarder den ska dra in, på ett annat område. Man vet inte heller hur den ska utformas.Kom gärna tillbaka med förslag om vilka intäkter ni vill ta in för att kunna höja anslagsramen! Jag ser mycket väl att man kan tänka i ramar som gjorde här : Staten har egendom. Om man säljer statlig egendom blir det en intäkt till statskassan. Då kan man höja ambitionen när det gäller investeringar i statlig infrastruktur, som i sin tur blir egendom.Jag hann inte slutföra det jag skulle säga om fordonsskattepaketet i det förra replikskiftet. Det ger i minskade koldioxidutsläpp. Er rödgröna koldioxidskattehöjning, som ni gick till val på, gav . Så var det med den matematiken.Vi gör mycket. Men jag är ödmjuk och säger att mycket återstår att göra. Det är spännande att lyssna. Det har varit oerhört spännande för mig att få vara en av dem som var i . På ort och ställe fick jag se det som jag, mycket förenklat, beskrev som pågående regeringssammanträde med förhandlingar och Almedalsvecka i megaformat. Någonting sådant var det. Men det är också det som gör att jag är oerhört glad över att på ort och ställe ha fått se detta arbete. Jag fick vara en del av den grupp från som var där och lyssnade in det goda renommé som har i arbetet både i EU-kretsen och globalt.Jag dristar mig till att ta ännu en bild som sitter hemma på kylskåpet. Det är ett antal små möss som formar sig till en hund. Katten springer därifrån. Den mus som är svansen på bilden säger: Jag sade ju att tillsammans fixar vi det här!Det är så vi måste göra. Till i vill jag säga att jag inte förstod ditt inlägg över huvud taget. Klimatfrågan är en global fråga som måste lösas globalt, regionalt, nationellt och väldigt lokalt - i ditt, mitt och vårt eget liv och våra egna hem. Ända dit ned ska det gå.Jag är oerhört glad över att alliansregeringen tar saken på djupt allvar och jobbar med frågorna systematiskt. Som tidigare talare har påtalat gör man det också med budget för ögonen.Stoltenberg har apostroferats tidigare i debatten. Han var också i och ledde ett antal seminarier. Han konstaterade då: Som gammal finansminister vet jag att det bara finns en plånbok att ta pengarna ur. Frågan är hur vi hanterar pengarna.Förvaltarskapet är alltså det viktigaste. Hur använder vi resurserna? Var gör de mest nytta? Då är det glädjande att se att det som vi gör i är oerhört viktigt. Men det som vi med svenska resurser kan göra annorstädes är minst lika viktigt. Det som görs med CDM-åtgärder är viktigt. Men det måste bli bättre kontroll, och det måste bli bättre efterlevnad. Precis som har sagts tidigare i debatten har den diskussionen nu förts mellan och regeringen. Vi har i betänkandet slutsatserna från utskottet i dessa frågor. Jag ser att vare sig revision eller regering tycker att det ska vara slut med detta. Däremot ska det bli betydligt tydligare och bättre, vilket också var under diskussion i Durban.Fru talman! Det riskerar att bli vissa upprepningar här, trots allt. Om vi kommer närmare in i den svenska miljöpolitiken har vi ett gemensamt grepp också på miljöfrågorna. Det kan för lyssnare och eventuella åhörare på annat sätt kännas som att vi står här och är osams om frågan. Nej, i grund och botten tror jag att vi i den här kammaren är överens om miljöfrågans betydelse och vikten av att vi gör detta långsiktigt och gemensamt.Lars Hjälmered har nämnt Miljömålsberedningens arbete. Det gjorde också, och även jag gör det. Det är en viktig arena för att vi över alla partigränser ska kunna ta långsiktiga strategier och långsiktigt tänkande för hur vi förändrar till det bättre.Då gäller det att vi omsätter detta i det arbete som görs. Det är här vi nu kanske börjar se vissa skiljelinjer. Jag är oerhört glad över den satsning som gjordes förra mandatperioden där vi kunde konstatera att pengar inte löser allt. Men strukturer kan lösa en hel del. Jag tänker på satsningen på byte av skogsmark med . Den har inte fallit ut till på det sätt som vi önskade, men den har fått processen att gå mycket längre än vad den annars skulle ha gjort med de resurser som står till förfogande i ett ansvarsfullt förvaltarskap av ekonomi.Det som också har gjorts och görs framgent är satsningar där bättre utbildar och rustar skogsägare runt om i . Man har också där satt till en arbetsgrupp med olika aktörer inom skogens område för att få en bättre styrning och struktur på vad det är man mäter. Hur får vi ett gemensamt förhållningssätt och synsätt på kvalitet i vår svenska skog så att vi kan göra rätt avsättningar och sköta den på rätt sätt? Vi är många som på ett eller annat sätt räknar oss som skogsägare eller vårdare av vår svenska skog. Det blir inte bättre än vad vi tillsammans gör det till. Därför är det centralt att se markägarnas ansvar men också möjligheter i det här. Man ska inte frånta dem detta ansvar.Fru talman! Det har talats mycket om energi i denna debatt. har mycket förnybar energi. Men det som också påtalas i betänkandet är vikten av den fortsatta tydliga satsningen på förnybar energiproduktion, inte minst vindkraft. Detta ser jag med glädje fram mot en fortsättning på med de resurser som läggs på teknikutveckling och forskning även inom det här området.Miljöbilspremien och superbilspremien har debatterats. För tids vinnande kan jag vända blad och konstatera att vi redan har avhandlat detta.Däremot ser jag med viss bekymmersamhet på den diskussion som förs från oppositionens sida där man säger att vi inte gör någonting för den lokala miljön. Klimp och LIP höjs till skyarna. Jo, det görs och det har gjorts mycket under en och en halv mandatperiod och under den som vi nu kan se framför oss med den budget som föreligger. LOVA är en sådan sak. Jag kan ge exempel från den nära miljön på vikten av att resurserna hamnar på rätt ställe. Det handlar om resurser inom landsbygdsprogrammet som läggs på att vi ska göra ett bättre miljöarbete lokalt. Det gäller också det som miljöministern tog initiativ till här i med anledning av EU:s arbete med Färdplan 2050.Vi har höga miljömål. Vi har höga ambitioner om det fossilfria samhället. Vägen dit måste vara systematisk, långsiktig och byggas med ekonomiskt hållbara förtecken.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Vi var ju båda i , . Jag vet inte om du också hade möjlighet att lyssna på tillsammans med och andra som har ingått i den arbetsgrupp inom FN som har arbetat just med klimatfinansiering. Det här med klimatfinansiering var ingenting som uppfanns i , utan redan vid klimattoppmötet i talade man om vikten av att de rika länderna förde över resurser till de fattiga. Det står inskrivet i klimatkonventionen. Det är egentligen den bärande punkten i den internationella klimatpolitiken förutom att vi måste minska utsläppen. Vid Balitoppmötet togs det fram en Baliplan där det tydligt slås fast att det måste vara nya och additionella medel.När och andra pratade sade de till exempel att man kan ha en Tobinskatt, en avgift på internationella valutatransaktioner, att man kan ha en avgift på upptagandet av fossila bränslen och att man kan ta en del av intäkterna från handeln med utsläppsrätter.Nu krävs det att länderna svarar på detta. De här förslagen kom egentligen från den här arbetsgruppen. Flera länder har gjort konkreta inspel och ställer sig bakom flera av de här finansieringsmekanismerna. En del ställer sig bakom alla, som till exempel. Vad säger du, ? Ja, jag hade, precis som , förmånen att vara på seminarium där bland annat och flera andra var engagerade på olika sätt. Det som sades där var att det finns ett antal möjliga mekanismer att använda sig av. Han sade också: Som gammal finansminister vet jag att det här måste vara förankrat, tydligt och klargjort innan man kan sätta någonting i sjön.Jag tror att kommer att gå i bräschen för de diskussioner som förs inom EU-kretsen när det gäller vad som ska vara vår position. Detta tangerar en annan diskussion som har förts av kollegerna här tidigare. Vi har CO2-beskattningen här i landet som ett mycket bra verktyg som fler skulle kunna använda sig av.Vi har lovat att vi ska vara med på ett mycket aktivt sätt och se till att den fond som ska byggas upp - och fattades äntligen beslut om att det ska bli skarpt läge för en uppbyggnad av denna - kommer på plats. Efter det, när vi vet hur strukturen ser ut, fattar vi i typisk svensk ordning beslut om vilka resurser vi ska avsätta. Jag är övertygad om att alliansregeringen och vår miljöminister kommer att vara pådrivande i det arbetet både här i kammaren och i EU-kretsen. Låt mig säga så här: Vi i tycker att en Tobinskatt är jättebra. Vi tycker att en avgift på fossila bränslen är jättebra. Vi tycker att det är jättebra att man öronmärker delar av intäkterna från utsläppshandeln. Vi har till och med med det i vårt budgetförslag. Vi gör inte som den här regeringen och tar dessa 1,3 miljarder, som intäkterna från utsläppshandeln snart kommer att generera, och finansierar skattesänkningar med dem. Vi är väldigt tydliga. Flera andra länder är också väldigt tydliga.Det som menar är att det krävs att fler länder kommer ut på banan. Jag har frågat och , och frågar jag dig, . Jag frågar representanter för den sittande regeringen: Vilka finansieringsalternativ stöder den här regeringen? Snälla, ge er ut på banan så att vi kan få dem på plats någon gång.Jag får bara ett allmänt å ena sidan och å andra sidan till svar. frågar jag dig igen, : Vilket av de här tre alternativen tycker är bra? Tycker ni kanske att alla tre är bra? Varför öronmärker ni inte intäkterna från utsläppshandeln så att de går direkt till klimatåtgärder? Jag dristar mig till att citera ett tv-program som jag såg . Typiskt svenskt lagom, sade de amerikaner som var hemma i . Det är väl så. Typiskt svenskt lagom är att inte lova innan man vet vad det är man ska lova. Det gäller att se vilka möjligheter som finns. Jag har precis sagt att CO2-skatt är ett verktyg. Jag vet att både finansministern och statsministern inte har uteslutit att den kan få förändrad effekt också i så småningom.Jag är personligen tveksam till en Tobinskatt, men jag är inte rädd för att testa alla de här sakerna och väga dem emot andra förslag när vi kommer så långt.Vi öronmärker i princip inte i denna kammare när det gäller vår budget. Resurserna kan dock komma fram ändå. har världens mest ambitiösa klimatpolitik. Det har vi hört företrädare för den borgerliga regeringen säga , senast under statsministerns frågestund . Då sade : "kanske är det land som har de mest och bäst utvecklade klimatprogrammen i världen." Det är lite mer nedtonat än tidigare.Det har rapporterats om hur den svenska klimatpolitiken har urholkats, men det är fortfarande samma självbild som världsbäst, som går före och leder och som står som exempel för andra länder i världen. Det är dags att komma ned på jorden. Dagens statistik visar att även utsläpp ökade . Det bisarra i att vi inte ens fick veta det förrän ska vi inte ens prata om.Att det, som regeringen hävdar, inte behövs några ytterligare åtgärder för att minska utsläppen känns väldigt verklighetsfrånvänt sett mot bakgrund av dagens siffror. Siffrorna får vi antagligen vänta på till, men det finns egentligen inget som säger att de skulle se ljusare ut.Man kan invända och säga att det här beror på konjunktursvängningarna, och visst är det så. Men den här regeringen och de borgerliga ledamöter som har varit uppe i debatten företräder uppfattningen att tillväxten ska frikopplas från utsläppen, och det har de alltså misslyckats med. Sist, när vi hade en ganska dramatisk minskning av utsläppen, lät det inte så. Då var det den här regeringens förtjänst. Man kanske ska hålla sig till en version av sanningen. Jag menar att tron på frikopplingen mellan tillväxt och utsläpp, eller för den delen resursanvändning, är naiv. Jag tycker att den diskussionen borde föras på allvar.Det går att även inom tillväxtekonomin prioritera vad man vill satsa pengar på och vad som ska växa. Där kan man verkligen ställa sig frågan hur de borgerliga partierna tänker när de prioriterar en ökad privatkonsumtion framför offentliga investeringar och offentlig konsumtion. Det vore bättre för såväl svenska jobb som miljön och folkhälsan att göra annorlunda.Fru talman! Det jag egentligen begärde ordet för att prata om är en skrivelse från regeringen som ligger inlagd i det här betänkandet. Skrivelsen är ett svar på den granskning som genomförde av klimatinsatser utomlands, det vill säga statens köp av utsläppskrediter inom ramen för CDM och JI, de flexibla mekanismerna inom Kyotoprotokollet. framför kritik framför allt när det gäller de oklara målsättningarna och därmed den oklara uppföljningen av uppköpet av krediter.Till att börja med har regeringen inte upprättat någon plan för hur utsläppskrediterna ska bidra till att det svenska miljömålet uppnås. Det saknas en bana som visar hur utsläppen ska minska . menar också att det inte görs tillräckliga riskanalyser avseende bland annat korruption. Vi anser att regeringen ska återkomma med en plan med årsvisa utsläppsminskningar och hur de ska fördelas mellan inhemska åtgärder och uppköp av CDM-krediter. En sådan plan måste också redovisas fördelad över olika sektorer med sektorsvisa mål. Det är något som inte är tillgodosett i regeringens skrivelse.Fru talman! Regeringen framför i sin skrivelse att uppköp av CDM-krediter är mer kostnadseffektivt än att minska utsläppen på hemmaplan. Det menar vi saknar täckning i . De kommer fram till att det kan vara det och att det sannolikt är så på kort sikt, men de skriver att det är svårt att göra rättvisande jämförelser. De skjuter även in invändningen att åtgärder i ofta är bestående medan utsläppskrediter bara kan tillgodoräknas under ett år.Vi menar att man i samband med detta också måste se att åtgärder på hemmaplan i många fall genererar arbetstillfällen och momsintäkter och anser att regeringen därför bör återkomma med en uträkning av kostnadseffektiviteten där även de aspekterna vägs in.Fru talman! En mer generell kritik av CDM-systemet som varit rätt omfattande gäller problemet med additionaliteten i projekten. Hela poängen med systemet är ju att de utsläppsminskningar som genereras ska vara sådana som inte hade kommit till utan den. Stark kritik har riktats mot de CDM-projekt som handlar om att förstöra industrigaser som HCFC-22. Det har enligt kritiken inneburit ett missbruk av systemet eftersom det blivit lönsamt med produktionsprocesser som skapar den restprodukten.Dessa projekt står för en stor del av utsläppskrediterna inom CDM-systemet. Även har sådana i sin portfölj, men man har meddelat att de inte kommer att tillgodoräknas. Vi välkomnar så klart det beskedet men menar att det finns anledning för regeringen att skärpa kontrollen av projekten och deras additionalitet, särskilt då dessa krediter med regeringens politik ska stå för en tredjedel av de svenska utsläppsminskningarna.Också där vill vi, fru talman, tydligt markera att vi tar avstånd från regeringens klimatpolitik. Vi menar att de mål vi sätter upp för utsläppsminskningar i ska gälla minskningar i just , inte att en tredjedel ska ske genom uppköp av CDM-krediter, vilket är regeringens politik. Den åsikten delar vi med . I den färdplan som lades fram för ett konkurrenskraftigt, koldioxidsnålt 2050 räknas målen om utsläppsminskningar som inhemska.Som jag sade tidigare ifrågasätter vi påståendet att utsläppsminskningar genom CDM-krediter skulle vara mer kostnadseffektivt än åtgärder på hemmaplan. Det saknar ordentligt stöd i , och effekter på sysselsättning vid inhemska åtgärder vägs inte in i uträkningarna. Vi menar att regeringens strategi hämmar den svenska utvecklingen. Vi måste öka omställningstrycket i och stimulera svensk teknikutveckling. Regeringen måste öppna dörren för det gröna race som har påbörjats i världen. Där har vi inte en chans om vi inte investerar och använder styrmedel här hemma.Det handlar om att såväl minska utsläppen som värna svenska jobb och svensk välfärd. Därför måste man byta spår. Vi utesluter inte internationella insatser, tvärtom är det helt nödvändigt att tar sitt ansvar också internationellt och är med och bidrar till utveckling och tekniköverföring till utvecklingsländerna, men det ska inte räknas av mot det svenska utsläppsmålet.Jag vill avsluta med att yrka bifall till reservation 2 i betänkandet. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Jag kommer att specifikt beröra Uppföljnings- och utvärderingsgruppens arbete, vilket varit mycket spännande. Jag tänkte i nästa debatt beröra utgiftsområde 23 och väljer att beröra de frågorna även här.Fru talman! Bestämmelserna om utskottens uppföljning och utvärdering finns numera i regeringsformen för att markera den vikt som läggs vid uppföljningen. I utskottens beredning av ärendena ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut. Uppföljning och utvärdering av riksdagsbesluten ingår i granskning av rikets styrelse och förvaltning.Jag sitter i Uppföljnings- och utvärderingsgruppen i miljö- och jordbruksutskottet och vill påtala att det är ett mycket givande uppdrag. Jag vill rikta ett tack till gruppen, till ordföranden och inte minst till de tjänstemän som genom utredningar och sedan i skrift bidrar till att dessa uppföljningar sammanställs. Det har varit oerhört intressanta och givande diskussioner när det gäller att följa vad som sker inom de olika utgiftsområdena.Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att genomföra en uppföljning av statens insatser för biologisk mångfald i rinnande vatten. I betänkandet finns en redogörelse. Uppföljningen har inriktats på att studera ansvarsfördelningen mellan olika aktörer när det gäller biologisk mångfald i rinnande vatten i samband med vattenkraft, dammar och regleringsmagasin. Utskottet beslutade att publicera uppföljningsrapporten med titeln i rinnande vatten och vattenkraft - en uppföljning i rapportserie. Det har varit mycket stort intresse från allmänhet, medborgare, organisationer och föreningar att följa detta arbete.Miljö- och jordbruksutskottet har som fortsättning på föregående års uppföljning beslutat att följa upp och analysera regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård . Några av de områden som berörts är kemikalier, havsmiljö, hållbara städer och klimat. Vad gäller kemikalier var också inne på hur viktigt det området är. Det handlar om att lyfta upp några punkter där det finns specifika synpunkter från gruppen.Det finns en tillfredsställelse med att tillsynen ökats, att det startats samarbetsprojekt och att regeringen löpande följer utvecklingen av insatserna och resultaten av dessa samt att det redovisas för . Det är också viktigt att satsningarna följs upp och utvärderas, att uppnådda resultat redovisas för och bedöms i förhållande till mål och kostnader.Också havsmiljöarbetet är viktigt, och det är viktigt att fortsatt är pådrivande och målinriktat i havsmiljöarbetet. Det är nödvändigt att fisket bedrivs på ett långsiktigt hållbart sätt, och det är fortsatt angeläget att åtgärder vidtas mot utkast av fisk.Vad gäller hållbara städer finns ett ökat intresse för hållbar stadsutveckling. Det handlar om långsiktighet men också om att ta till vara de erfarenheter som framkommit.Klimatet har många berört i debatten , och här gäller det att utveckla återrapporteringen och att överskott underställs för beslut.Det finns således många viktiga områden, och jag skulle vilja framhålla att det är ett intressant material att ta del av. Många utskott arbetar med uppföljningar, men miljö- och jordbruksutskottet har dessutom lång erfarenhet av att följa olika områden. Det är lärorikt att stanna upp och blicka ut över de åtgärder som vidtagits. Viktigt är att får en återrapportering.När det gäller rinnande vatten fanns det ett antal synpunkter som kom från uppföljningsarbetet, exempelvis att samarbetet och samverkan mellan myndigheterna behöver utvecklas, att det är viktigt att uppmärksamma kompetens- och resursbehoven, att det saknas fiskvägar vid många vattenkraftverk, att det behövs ett intensifierat arbete med tillsyn och omprövning av vattendomar för att bevara och återskapa biologisk mångfald i rinnande vatten. Det är viktigt att fortsätta utvecklingen av vattenförvaltningen samt att hantera vattenkraftsrelaterade frågor.Det har varit mycket lärorikt, och det här är ett sätt för mig att lyfta fram uppföljningsarbetet och tala om hur viktigt det är.