bet · GY01JuU12 · 2011-02-21 00:00:00 — 2010/11:JuU12 Unga lagöverträdare I betänkandet behandlar utskottet ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . De behandlade yrkandena rör unga lagöverträdare och tar bl.a. upp frågor om brottsförebyggande arbete, handläggning av ungdomsbrott och påföljder. Med anledning av en motion föreslår utskottet ett tillkännagivande till regeringen. Utskottet anser att regeringen bör återkomma till med ett förslag om en snabbare rättslig prövning av ungdomsbrott. Utskottet föreslår att övriga motioner avslås. I ärendet finns fyra reservationer (S, M, FP, C, SD och KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2010/11:Ju293 yrkande 9 och 2010/11:Ju301. Reservation 1 (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om en snabbare rättslig prövning av ungdomsbrott. Därmed bifaller motion 2010/11:Ju387 och avslår motion 2010/11:Ju361 yrkande 1. Reservation 2 (M, FP, C, KD) Reservation 3 (SD) Påföljder för unga lagöverträdare m.m. avslår motionerna 2010/11:Ju343, 2010/11:Ju347 och 2010/11:Ju422 yrkande 2. Reservation 4 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (M), (S), i (M), (S), (M), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (KD), (SD), (V), (M), (FP) och (MP). I detta betänkande behandlar utskottet ett antal motionsyrkanden som rör unga lagöverträdare och som har väckts under den allmänna motionstiden . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kontaktpolis och bekymringssamtal. Jämför reservation 1 (S). I motion Ju293 yrkande 9 (S) begärs att kontaktpoliser införs i hela landet. En sådan bör enligt motionärerna knytas till varje skola. Kontaktpolisen ska arbeta brottsförebyggande men även delta i andra aktiviteter på skolan. I motion Ju301 (KD) yrkas att möjligheten att införa s.k. bekymringssamtal bör övervägas. Sådana samtal som redan används i vissa kommuner innebär att en ungdom som misstänks för brott eller som är med i gängbildningar som misstänks vara inblandade i brott, kan kallas att tillsammans med sina föräldrar träffa representanter för polisen och socialförvaltningen. I budgetpropositionen anför regeringen att arbetet med unga lagöverträdare bör ges en fastare form. Kommunens, polisens och skolans kompetenser måste samlas så att ett tydligt och samordnat stöd kan ges till den unge. Polisens skyldighet att i större utsträckning utreda brott begångna av personer sänder enligt regeringen tydliga signaler att kriminalitet bland unga tas på stort allvar av samhället. Genom att utreda dessa brott skapas också bättre underlag för att tidigt kunna sätta in adekvata insatser för unga som är på väg in i en kriminell livsstil (prop. 2010/11:1, utg.omr. 4 s. 16 f.). Regeringen har gett en utredare i uppdrag att kartlägga hur rättsväsendets myndigheter och andra aktörer arbetar brottsförebyggande med de ungdomar som riskerar att utveckla en vanekriminell livsstil. Utredaren har särskilt sett på hur tiderna mellan brottslig gärning och samhällets reaktioner kan kortas och hur samverkan mellan rättsväsendets myndigheter och andra aktörer kan förbättras. Nämnda utredningsuppdrag har redovisats i promemorian Effektivare insatser mot ungdomsbrottslighet (Ds 2010:9) som lämnades . I promemorian föreslås bl.a. att den särskilda regleringen i 3 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, förkortad LUL, om fördelningen av förundersökningsledningen mellan åklagare och polis avskaffas och att regeringen bör uppdra åt och att, i enlighet med vad som gäller för övriga brott, reglera fördelningen av förundersökningsledarskapet. Vidare föreslås att regeringen ger och ett gemensamt uppdrag att, inom ramen för nuvarande regelverk, utarbeta föreskrifter och allmänna råd, inklusive tidsfrister, för utredningar av ungdomsbrott. Promemorian bereds inom . Regeringen har vidare gett en utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att förhindra kriminella grupperingars etablering i samhället (dir. 2009:8). I uppdraget ingick att föreslå hur samordningen av det arbete som myndigheter, kommuner och andra aktörer bedriver kan förbättras för bl.a. ungdomar. Utredningen lämnade betänkandet Kriminella grupperingar motverka rekrytering och underlätta avhopp (SOU 2010:15). I betänkandet föreslås bl.a. olika åtgärder mot nyrekrytering. Åtgärderna består bl.a. i inrättande av sociala insatsgrupper och lokala poliskontor samt omfattande satsningar på tonårspojkar och unga män i de mest utsatta bostadsområdena. I betänkandet föreslås även att ska ges i uppdrag att, tillsammans med , , och , utarbeta en riskbedömningsmanual som kan användas av de sociala insatsgrupperna i deras arbete med att fånga upp unga som riskerar att utveckla en kriminell livsstil. Utredningen föreslår även en viss lättnad i socialtjänstsekretessen vad gäller utlämnande av vissa uppgifter från till polisen om unga som kan befaras hamna i kriminalitet. Vidare föreslås att en person ska kunna omhändertas enligt 12 § polislagen (1984:387) om denne kan antas vara under och anträffas under förhållanden som innebär en påtaglig risk för att han eller hon kommer att involveras i allvarlig brottslig verksamhet. Vidare föreslås att ska verka för att det vid varje polismyndighet inrättas en polisens föräldratelefon till vilken föräldrar och anhöriga ska kunna vända sig med frågor kring ungdomar och kriminalitet. Det föreslås även att Skolinspektionen ska ges i uppdrag att granska hur grundskolor och gymnasieskolor följer upp elevernas frånvaro. Utredningen föreslår även åtgärder för att stödja avhoppare från kriminella grupperingar. Utredningens förslag bereds inom . Utskottet behandlade motioner med liknande innehåll som den nu aktuella vid beredningen av allmänna motioner (bet. 2007/08:JuU16 s. 7 9). Utskottet anförde då att det i likhet med motionärerna ansåg att det är viktigt med en synlig och närvarande polis för att förebygga brottlighet bland ungdomar. Utskottet anförde vidare att detta möjliggjordes genom regeringens mål om 20 000 poliser . Utskottet konstaterade vidare, när det gäller kontaktpoliser i skolorna, att det framgick av redovisning att samtliga polismyndigheter samarbetar med grund- och gymnasieskolor runt om i landet. Den lokala problembilden och därmed även behoven av kontaktpersoner kan dock variera mellan länen och skolorna, varför det är polismyndighetens ansvar att organisera arbetet så att resurserna fördelas dit de bäst behövs. Utskottet ansåg att motionerna borde avslås. Vid beredningen av allmänna motioner om unga lagöverträdare (bet. 2008/09:JuU19 s. 7) behandlade utskottet en motion med yrkande om att regeringen bör anstränga sig mer för att etablera kontaktpoliser i skolan. Utskottet uttalade då att det vidhöll sin tidigare uttalade uppfattning och ansåg att motionen borde avslås. Utskottet vidhöll denna sin uppfattning och avstyrkte en liknande motion vid beredningen av allmänna motioner förenklad beredning (bet. 2009/10:JuU11). Vid beredningen av allmänna motioner avstyrkte utskottet en motion som bl.a. innehöll en begäran om att bekymringssamtal borde införas (bet. 2007/08:JuU16 s. 11 12). Utskottet hänvisade till att fått i uppdrag av regeringen att påbörja ett arbete för att kunna genomföra ett uppdrag om att följa upp och utvärdera reformen av påföljdssystemet för unga lagöverträdare och att detta arbete inte borde föregripas. Nämnda utvärdering pågår och ska slutredovisas . Det är enligt utskottets uppfattning av stor betydelse för det brottsförebyggande arbetet att polisen är synlig och närvarande bland ungdomar. Utskottet har från fått den informationen att verksamheten med kontaktpoliser är olika uppbyggd och utvecklad i de olika polismyndigheterna. Av uppgifter från i framgår att alla 700 grund- och gymnasieskolor i länet har en egen kontaktpolis. Avsikten är att dessa ska fungera som ett stöd för skolledningen i det brottsförebyggande arbetet. Utskottet ser mycket positivt på dessa tidiga brottsförebyggande insatser men anser inte liksom vid tidigare beredning av liknande motionsyrkanden att det föreligger skäl för att ställa sig bakom yrkandet. Motion Ju293 yrkande 9 avstyrks därför. Av promemorian Effektivare insatser mot ungdomsbrottslighet (Ds 2010:9) framgår att olika varianter av bekymringssamtal används av polismyndigheter vid samverkan i det brottsförebyggande arbetet vad gäller ungdomar. Utskottet betonar betydelsen av den form av brottsförebyggande samverkan som bekymringssamtal innebär men ser inte skäl att ställa sig bakom det begärda riksdagsinitiativet. Utskottet avstyrker motion Ju301. Utskottets förslag i korthet Med bifall till motion Ju387 tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om en snabbare rättslig prövning av ungdomsbrott. avslår motionsyrkande om att inrätta särskilda ungdomsrotlar. Jämför reservation 2 (M, FP, C, KD) och 3 (SD). I motion Ju361 yrkande 1 (KD) begärs att särskilda ungdomsrotlar inrättas inom åklagarväsendet och inom domstolarna för att förbättra förutsättningarna för en skyndsam handläggning av ungdomsmål. I motion Ju387 (S) yrkas att ungdomsbrott ges en snabbare rättslig prövning. Motionären anför att rättssystemet måste bli bättre på att hantera ungdomsbrott, och fokus måste sättas på att förkorta handläggningstiderna oavsett om det är unga brottsoffer eller unga gärningsmän. Enligt 4 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, förkortad LUL, ska en förundersökning mot den som är bedrivas med särskild skyndsamhet, om det gäller ett brott varpå fängelse kan följa. Förundersökningen ska då som huvudregel vara avslutad och beslut i åtalsfrågan ha fattats så snart det kan ske och senast för delgivning av brottsmisstanke. Förundersökning som gäller en person som inte har fyllt ska normalt ledas av polis eller åklagare som med avseende på intresse och fallenhet för arbete med unga lagöverträdare är särskilt lämplig (2 § LUL). Enligt 25 § första stycket LUL ska mål i tingsrätt och hovrätt mot den som inte har fyllt , om det inte möter hinder, handläggas av lagfarna domare som särskilt har utsetts av domstolen att handlägga sådana mål. Detsamma ska gälla i fråga om nämndemän som anlitas för tjänstgöring i sådana mål. Av andra stycket framgår att i mål som rör brott på vilket endast böter kan följa får andra än de som avses i första stycket anlitas. Vidare framgår av 4 § förordningen (1994:1763) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare att mål som ska handläggas av domare som avses i 25 § LUL i tingsrätt och hovrätt ska fördelas på en eller flera särskilda ungdomsrotlar. Detta gäller dock inte vid de hovrätter och de mindre tingsrätter där det skulle vara olägenheter med att inrätta särskilda ungdomsrotlar. har överlämnat en redogörelse till (2009/10:RRS8) med anledning av en granskningsrapport från om de rättsliga myndigheternas hantering av unga lagöverträdare (Hanteringen av unga lagöverträdare en utdragen process, RiR 2009:12). I redogörelse som behandlades i samband med beredningen av allmänna motioner i bet. 2009/10:JuU11 anförs att granskningen visar att myndigheterna ofta inte uppfyller det krav på särskild skyndsamhet i handläggningen av ungdomsärenden som finns i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, förkortad LUL. Handläggningstiderna är ofta längre än vad de lagstadgade tidsgränserna medger och inte heller det generella kravet på skyndsamhet som finns i lagen uppfylls. Sådana brister i handläggningen konstateras såväl hos polis- och åklagarmyndighet som hos tingsrätterna. Även brister i insatser i samband med ungas lagöverträdelser påvisas i granskningen. Av granskningen framgår också att de generella målen att lagföringen ska öka inte uppfylls samt att andelen unga som återfaller i brott tenderar att öka. Utskottet, som välkomnade den granskning som genomfört, uttalade bl.a. att det sedan granskning inom flera av de berörda myndigheterna vidtagits åtgärder för att inleda ett förbättringsarbete i fråga om såväl den egna handläggningen som samverkan mellan myndigheterna. pågick även ett beredningsarbete när det gäller dessa frågor där regeringen inväntade resultatet av pågående utredningsarbete. Utskottet utgick ifrån att det viktiga arbetet med att förbättra organiseringen av handläggningen av ärenden som rör unga lagöverträdare fortsätter inom och berörda myndigheter. Mot denna bakgrund ansåg utskottet inte att det fanns anledning för att särskilt tillkännage för regeringen att rekommendationer borde genomföras eller att handläggningstiderna skulle åtgärdas. Utskottet föreslog att redogörelsen skulle läggas till handlingarna. Regeringen uttalar i budgetpropositionen att det är angeläget att straffmyndiga ungdomar som begår brott får ta ansvar för sina handlingar genom en snabb reaktion från rättsväsendet. Månader av väntan mellan brott och påföljd är i unga människors liv. För att snabbare nå resultat behöver samarbetet mellan polis och kommun förbättras ytterligare. Polisens, åklagarnas och domstolarnas handläggning av ungdomsärenden måste också utvecklas och effektiviseras. Det förstärkta resursläget i rättsväsendet ger bättre förutsättningar än någonsin att korta handläggningstiderna i ungdomsmål. Detta måste nu förverkligas (prop. 2010/11:1, utg.omr. 4 s. 16 f.). I departementspromemorian Effektivare insatser mot ungdomsbrottslighet (Ds 2010:9) föreslås även att regeringen ska ge i uppdrag att inrätta Polisens ungdomscentrum på åtta orter i landet. Utredningen anför att det finns starka verksamhetsmässiga och samhällsekonomiska skäl för att den kraftsamlig som behövs när det gäller metodutveckling, enhetlighet, samverkan och utvärdering inom området ungdomskriminalitet ska göras på regional nivå. Som framgår ovan, bereds promemorians förslag inom . regleringsbrev för och övriga myndigheter inom polisorganisationen att ungdomsbrottslighet måste bekämpas med tidiga och tydliga åtgärder. De tidsfrister som finns för hantering av ungdomsmål överskrids ofta. ska därför stödja polismyndigheterna att hålla de lagstadgade tidsfristerna för ungdomsärenden. ska också redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att korta handläggningstiderna i dessa ärenden. Inom polisen i har Utredningscentrum för unga lagöverträdare inrättats. Grundprincipen är att brott ska utredas där den unge bor, oavsett var brottet är begånget. Polis, socialtjänst och åklagare ska samverka och komma överens om vilka åtgärder som ska göras då den misstänkte är . Syftet med utredningscentrumet är att genom snabba åtgärder minska kriminalitet bland ungdomar. Satsningen ska införas i varje polismästardistrikt. Den försöksverksamhet som bedrivits visar att framgången bygger på samverkan mellan myndigheter och snabba insatser. I modellen arbetar man med olika moment. efter att en brottsanmälan gjorts ska föräldrarna till den unga misstänkta kontaktas och tid för förhör ska bokas. I anslutning till polisförhöret ska ett möte med hållas. Vid mötet ska föräldrarna få en uppgift; de ska kontakta skolan för att få information om hur det går för deras barn i skolan samt ge en bild av vad deras barn sysselsätter sig med . Från har även inhämtats att åren 2009 2010 genomfördes en nationell ungdomssatsning i syfte att förbättra både polisens brottsförebyggande arbete och utredande ungdomsarbete. Satsningen har gett viktiga lärdomar och utgör en bra bas för polisens framtida ungdomsarbete. har även arbetat fram en kursbeskrivning som avser utbildning för ungdomsbrottsutredare. Kursen är beställd men ännu inte beslutad. Vidare har i samarbete med och Kommuner och Landsting tagit fram en . kommer att ges ut och beskriver hur arbete med samverkan i brottsförebyggande frågor kan läggas upp och utföras (). har också uppgett att det vid länspolismästarmötet beslutades att ungdomsbrott ska vara ett prioriterat område som särskilt ska uppmärksammas . Polisen ska bl.a. satsa på att förbättra arbetet med att hålla de tidsfrister som finns för brott som begås av och mot unga. Polisen ska också identifiera fler, för polisen tidigare okända, ungdomar med ett begynnande narkotikamissbruk. regleringsbrev för anges att ska redovisa i vilken utsträckning de lagstadgade beslutsfristerna avseende unga lagöverträdare har hållits. Myndigheten ska också redovisa vilka åtgärder myndigheten vidtagit för att korta genomströmningstiderna i dessa ärenden. Av verksamhetsplan framgår att förundersökningar som gäller ungdomsbrott, brott mot barn där lagstadgad frist gäller, sexualbrott och våld i nära relation ska prioriteras. Lagstadgade frister ska hållas. Samtliga kammare ska prioritera och organisera verksamheten så att de lagstadgade beslutsfristerna hålls i ärenden med unga lagöverträdare och i ärenden med brott mot barn där lagstadgad frist gäller. Av verksamhetsplanen framgår även att genomströmningstiderna i åklagarledda förundersökningar, från det att en anmälan inkommit till en åklagarkammare till dess att brottsmisstanken avslutas, i genomsnitt ska vara kortare än i förundersökningar med unga lagöverträdare. Vidare framgår att genomströmningstiderna, från det att ett beslutsunderlag inkommit till en åklagarkammare till beslut i åtalsfrågan meddelats, i genomsnitt ska vara kortare än i förundersökningar med unga lagöverträdare. har vidare tagit fram en nationell åtgärdsplan för insatser inriktade mot ungdomsbrott (Utvecklingscentrum , ). Det är bl.a. granskning som har utgjort underlag för åtgärdsplanen. I åtgärdsplanen anges att målsättningen är att handläggningstiderna ska kortas och fristerna hållas samt att ungdomsärenden ska prioriteras. I genomförandet ingår ett förstärkt samarbete med polis, socialtjänst och domstolar. Utifrån bl.a. åtgärdsplanen har det arbetats fram en Strategi för ungdomsärenden (). Av strategin framgår att ungdomsärenden ska prioriteras. Det administrativa stödet ska utvecklas i syfte att bl.a. korta handläggningstiderna. Ett IT-system, kallat Cåbra (centralt system för åklagarväsendets brottmålshantering), ska vidareutvecklas så att en central uppföljning av handläggningen av ungdomsärenden möjliggörs. Vidare ska samverkan med berörda myndigheter i ungdomsärenden ses som en del av kärnverksamheten för en ungdomsåklagare. Vid beredningen av allmänna motioner behandlade utskottet en motion där en översyn av formerna för utredning och lagföring av ungdomsbrottslingar efterfrågades (bet. 2008/09:JuU19 s. 8 10). I samma motion påtalades även vikten av att samhällets reaktioner när unga personer begår brott är snabb, tydlig och konsekvent. Vid samma tillfälle behandlades även en motion om inrättade av ungdomsrotlar inom åklagarväsendet och om att särskild kompetens bör finnas hos de domare som handlägger dessa mål. Utskottet avstyrkte motionerna och uttalade att utskottet på nytt ville understryka vikten av att kravet på särskild skyndsamhet som uppställs i förundersökningar mot den som är upprätthålls. Utskottet noterade även att en utredning ser över, bl.a. när det gäller unga lagöverträdare, om det finns behov av särskild snabbhet eller särskild kompetens i domstolsförfarandet. Utskottet konstaterade även att det på åklagarsidan finns särskilt utsedda ungdomsåklagare och att många domstolar har särskilda ungdomsrotlar. Nämnda utredning har lämnat betänkandet Mål och medel särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol (SOU 2010:44). Utredningens förslag bereds inom . Vid beredningen av allmänna motioner i samma ärende behandlades även styrelses redogörelse /10:RRS8 om hanteringen av unga lagöverträdare behandlade utskottet motioner om snabbare rättslig prövning av ungdomsärenden (bet. 2009/10:JuU11 s. 7 9). Utskottet avstyrkte motionen med den motivering som framgår ovan. behandlades även en motion med ett yrkande om ungdomsrotlar. Utskottet vidhöll därvid sin tidigare uttalade inställning förenklad beredning. De brister som konstaterade i sin granskning av hur de rättsliga myndigheterna hanterar unga lagöverträdare (Hanteringen av unga lagöverträdare en utdragen process, RiR 2009:12) måste som utskottet tidigare anfört tas på största allvar (bet. 2009/10:JuU11). Utskottets uppfattning är att regeringen måste prioritera en snabbare rättslig prövning av ungdomsbrott och att rättssystemet måste bli bättre på att hantera ungdomsbrott. Både i fall med unga lagöverträdare och unga brottsoffer måste särskilt fokus riktas på att förkorta handläggningstiderna. Rättssystemet måste också säkerställa att unga brottsoffer får samma rättigheter och möjligheter till stöd som unga gärningsmän har. Det måste även säkerställas att unga vittnen får stöd och hjälp, så att de vill ställa upp i rättsprocessen. Utskottet anser att handläggningstiden för ungdomsbrott bör förkortas. Utskottet föreslår därför att , med bifall till motion Ju387, tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör återkomma till med förslag om en snabbare rättslig prövning av ungdomsbrott. Utskottet konstaterar att det på åklagarsidan finns särskilt utsedda ungdomsåklagare och att många domstolar har särskilda ungdomsrotlar. Utskottet anser inte att något initiativ från är nödvändigt med anledning av motion Ju361 yrkande 1 och avstyrker därmed denna motion. En motion om bekymringssamtal (Ju301) har behandlats i föregående avsnitt om brottsförebyggande åtgärder. Påföljder för unga lagöverträdare m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om helgavskiljning, förbättrad utslussning från sluten ungdomsvård och att lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga ändras så att den endast ska gälla dem som ännu inte fyllt . Jämför reservation 4 (SD). I motion Ju343 (M) begärs att möjligheterna att införa helgavskiljning som påföljd bör övervägas. Helgavskiljning skulle innebära att domstolen ges möjlighet att döma en ung person till att och kortare perioder avskiljas från sin hemmiljö för att delta i t.ex. påverkans- och attitydprogram, praktik eller organiserad fritidsverksamhet. I motion Ju347 (M) yrkas att utslussningen från den slutna ungdomsvården bör förbättras. För att säkerställa en god eftervård och minska risken för återfall i brott måste stat och kommun enligt motionären bli bättre på att samordna sina insatser. Vidare behöver uppföljningen efter utslussningen förbättras. Stödinsatser som påbörjats på institution måste följas upp efter frigivningen. I motion Ju422 (SD) yrkande 2 begärs att lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, förkortad LUL, ändras på så sätt att den endast omfattar personer som inte fyllt . Regeringen har i budgetpropositionen uttalat att påföljderna för unga lagöverträdare ska vara rättssäkra och tydliga och bidra till att motverka återfall i brott. Vid frihetsberövande påföljder ska verkställigheten vara inriktad på att motivera ungdomarna att förändra sin kriminella livsstil. Fokus ska också ligga på att i samverkan med berörda aktörer planera och förbereda tiden efter frigivning. En väl anpassad utslussning från sluten ungdomsvård eller anstaltsvistelse minskar risken för återfall i brott (prop. 2010/11:1, utg.omr. 4 s. 16 f.). Inom har promemorian Förbättrad utslussning från sluten ungdomsvård och ändrade gallringsregler i belastningsregistret (Ds 2009:9) tagits fram. Promemorian, som lämnades , innehåller förslag på åtgärder som syftar till att fler kvalificerade insatser ska inledas . För att förbättra utslussningsarbetet föreslås att arbetet inför frigivningen från sluten ungdomsvård ska intensifieras och struktureras. Det föreslås vidare att (Sis) ska ansvara för att verkställigheten tydliggörs samt att Sis får möjlighet att med elektroniska hjälpmedel kontrollera villkor om att den unge ska befinna sig i bostaden vid särskilt angivna tider. Sis föreslås också få möjlighet att göra drogkontroller genom att använda nya provtagningsmetoder.