bet · GY01MJU13 · 2011-02-04 00:00:00 — 2010/11:MJU13 Skogspolitik Miljö- och jordbruksutskottets betänkande I betänkandet behandlas sju motionsyrkanden om skogspolitik från den allmänna motionstiden . De frågor som tas upp avser bl.a. skogsvårdslagen, skogsbruksmetoder, miljö- och kulturhänsyn, skydd av skog, skötselplaner och import av illegalt avverkat timmer. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till pågående utrednings- och beredningsarbete. I betänkandet finns åtta reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2010/11:MJ247 och 2010/11:MJ444 yrkande 4. Reservation 1 (MP, V) avslår motionerna 2010/11:MJ294 yrkande 9 i denna del och 2010/11:MJ444 yrkande 2. Reservation 2 (MP, V) Miljö- och kulturhänsyn m.m. avslår motionerna 2010/11:MJ294 yrkande 9 i denna del och 2010/11:MJ444 yrkande 1. Reservation 3 (S, MP, V) avslår motionerna 2010/11:MJ294 yrkande 9 i denna del och 2010/11:MJ444 yrkande 3. Reservation 4 (MP, V) avslår motion 2010/11:MJ294 yrkande 9 i denna del. Reservation 5 (MP, V) avslår motionerna 2010/11:MJ223 och 2010/11:MJ294 yrkande 9 i denna del. Reservation 6 (V) Import av illegalt avverkat timmer avslår motion 2010/11:MJ294 yrkande 9 i denna del. Reservation 7 (S, MP, V) avslår motion 2010/11:MJ294 yrkande 9 i denna del. Reservation 8 (S, MP, V) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (MP), (KD), (SD), (M), (S) och (V). I betänkandet behandlas sammanlagt sju motionsyrkanden om skogspolitik från den allmänna motionstiden . Motionerna tar upp frågor som rör bl.a. skogsvårdslagen, skogsbruksmetoder, miljö- och kulturhänsyn, skydd av skog, skötselplaner och import av illegalt avverkat timmer. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns åtta reservationer och ett särskilt yttrande. Skogspolitikens mål och skogsvårdslagen m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (M, MP, V) om skogsvårdslagen, hyggesfritt skogsbruk och efterlevnaden av regler för miljö- och kulturhänsyn. Jämför reservationerna 1 (MP, V), 2 (MP, V) och 3 (S, MP, V). I motion MJ247 (M) anförs att skogsvårdslagen bör ses över så att skogsägarna kan få friare händer att själva utveckla sitt ägande. Det framhålls att äganderätten är kraftigt inskränkt och att statens myndigheter styr såväl vad som får planteras som hur avverkning får ske. Enligt motion MJ444 (MP) yrkande 4 bör skogsvårdslagen ändras så att den bygger på en ekosystemansats där produktionsmålet underordnas en långsiktigt ekologiskt hållbar utveckling av skogen. I samma motion (yrkande 2) anförs att skogsvårdslagen bör ses över i syfte att underlätta för hyggesfria metoder samt att hyggesfria metoder bör främjas. Även i motion MJ294 (V) yrkande 9 delvis framhålls att skogsvårdslagstiftningen bör förändras och att hyggesfritt skogsbruk bör införas som ett alternativt skogsbruk. Enligt motion MJ444 (MP) yrkande 1 måste efterlevnaden av skogsvårdslagens regler för miljö- och kulturhänsyn säkerställas. Vidare anförs att regeringen bör återkomma till med ett förslag på sanktionsavgifter och andra åtgärder som behövs för att kraven i 30 § skogsvårdslagen ska uppfyllas. Även i motion MJ294 (V) yrkande 9 delvis anförs att miljöhänsynen i produktionsskog bör stärkas och att sanktioner mot överträdelse av skogsvårdslagen bör införas. lade regeringen fram en skogspolitisk proposition, En skogspolitik i takt med tiden (prop. 2007/08:108, bet. 2007/08:MJU18), vilken antogs av . I propositionen gör regeringen bedömningen att grunderna för den skogspolitik som beslutade om 1993 bör ligga fast. Regeringen betonade också skogens roll för klimatet, behovet av en ökad skoglig tillväxt samt behovet av en förbättrad generell hänsyn vid avverkning. fastställdes två jämställda mål för skogspolitiken ett produktionsmål och ett miljömål. Utöver tillkomsten av de två jämställda målen avreglerades politikområdet genom att bidrag avskaffades och skogsägarna i betydande utsträckning fick frihet under ansvar att själva bedriva ett långsiktigt hållbart skogsbruk, så som landsbygdsminister anförde i sitt svar på interpellation 2009/10:26 om en ändrad skogsvårdslag. Han framhöll vidare att en del av den lagstiftning som har utgjort ryggraden i den svenska skogsvårdslagstiftningen är kraven på att skogen ska föryngras efter avverkning och att avverkning och föryngring ska utföras på ett sätt som säkerställer att markens produktionsförmåga tas till vara. Liksom ministern påpekar är detta en mycket viktig aspekt, inte minst när skogens roll för klimatet blir allt större. Ministern framhöll också att vårt behov av förnybara råvaror kommer att öka , och hållbart brukade skogar kommer att vara avgörande i vår strävan efter ett hållbart samhälle. Utskottet konstaterar att skogsvårdslagens två jämställda mål för produktion respektive miljö är centrala för det svenska skogsbruket. Skogsvårdslagen tillsammans med sektorsansvaret innebär att åtgärder som krävs för att bevara skogslandskapets natur- och kulturmiljövärden är ett gemensamt ansvar för myndigheterna och skogsbruket. För skogsbrukets del innebär detta i praktiken att hänsyn till natur- och kulturmiljövärden ska tas vid varje avverkningstillfälle i enlighet med skogsvårdslagen. Vad gäller frågan om insikten att skogen har betydelse för en rad miljömål och vikten av en ekosystemansats framhöll regeringen i den ovannämnda propositionen att för flera av miljömålen är det tydligt att ett flertal ekosystemtjänster gynnas om uppsatta mål nås. Regeringen anförde vidare att eftersom markanvändningen är en av de aktiviteter som starkast påverkar ekosystemen behöver alla sektorer och alla aktörer fortsätta att utveckla hållbart brukande inom alla områden. Utskottet anser liksom regeringen att vi ska bruka ekosystemen utan att de förbrukas och sträva efter att förorenare i högre grad ska betala för sin miljöpåverkan. De gröna näringarna bör bli än mer miljö- och resurseffektiva som beredskapen för att möta klimatförändringar måste bli bättre. Utskottet noterar också att för sektorerna jordbruk, skog och fiske har (rapport 2007:23), (dnr Jo2007/3690/LB) samt (dnr Jo2007/3671/JFS) haft i uppdrag att efter samråd med utveckla och precisera begreppet hållbart nyttjande. Utskottet delar regeringens uppfattning att resultatet av myndigheternas arbete kan utgöra ett underlag i det framtida arbetet med strategier och miljömål. Mot bakgrund av det anförda föreslås att motionerna MJ247 (M) och MJ444 (MP) yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om skogsvårdslagen och hyggesfria metoder påpekade landsbygdsminister i sitt svar på interpellation 2009/10:26 om en ändrad skogsvårdslag att skogsvårdslagen inte reglerar vilka specifika metoder som får, eller inte får, användas för att sköta skogen. Ministern anförde bl.a. att i 10 § skogsvårdslagen stadgas hur avverkning på skogsmark får bedrivas och att en avverkning antingen ska vara ändamålsenlig för återväxt av ny skog eller för att främja skogens utveckling samt vara anpassad till de lokala förhållandena. I skogsvårdslagens 5 § stadgas att skogsmarkens virkesproducerande förmåga ska tas till vara på ett godtagbart sätt. Ministern framhöll vidare att eftersom skogen är en nationell tillgång och skogsbruk är en mycket långsiktig verksamhet är det beprövade metoder som ska användas och att i de fall bedömer att en planerad avverkning inte uppfyller lagens krav på tillvaratagande av markens produktionsförmåga eller en ändamålsenlig föryngring kommer myndigheten inte att medge att avverkningen utförs på det föreslagna sättet. Vidare anförde ministern att det i myndighetens arbete ingår att kontinuerligt följa aktuell forskning, att anpassa tillämpningen av skogsvårdslagstiftningen efter detta och att tillhandahålla rådgivning och uppföljning på ett sådant sätt att de jämställda skogspolitiska målen uppfylls. Regeringen anser att den nuvarande lagstiftningen ger stort utrymme för ett mångfaldigt brukande av skogen, med stor frihet och ansvar för den enskilda skogsägaren att själv välja hur den egna skogen ska skötas inom de ramar som uppfyllandet av de jämställda skogspolitiska målen anger. Ministern anförde vidare att en skogsägare som vill bedriva ett annat skogsbruk än det vi kan kalla för traditionellt trakthyggesbruk kan fortsätta att besluta om sitt skogsbruk, men fortfarande gäller dock att avverkning inte får sänka tillväxten under en viss kravnivå som finns uttryckt i skogsvårdslagstiftningens s.k. § 10-kurva (av vad en traditionell skogsskötselmetod skulle kunna väntas ge). Ministern framhöll att det är en ganska låg siffra. Om en skogsägare vill avverka mer än så blir det en föryngringsavverkning. Då måste föryngringen utföras med en metod som är beprövad utifrån lokala förhållanden på den aktuella platsen. Ministern påpekade att skogsvårdslagstiftningen kan tyckas vara inriktad mot trakthyggesbruk, men den ger stor frihet att använda även hyggesfria metoder i brukandet. Metoden ska dock vara beprövad. Det ska finnas stöd i forskning eller erfarenhet som visar att metoden fungerar. Utskottet har från fått följande uppgifter. Under 20052007 genomfördes den första fasen av projektet och hyggesfritt skogsbruk. I slutrapporten (Meddelande 1/2008, ) redovisas de resultat projektet har kommit fram till, och förslag ges till fortsatta insatser. I regeringens regleringsbrev anvisades medel för att fortsätta utveckla och analysera metoder för hyggesfritt skogsbruk utifrån ekonomiska, ekologiska, kulturella och sociala aspekter. Därmed inleddes projektfas 2 som sträckte sig över åren 20082010, med en budget på . vill arbeta med att informera om de slutsatser man dragit och de kunskaper man fått genom projektet. har även utarbetat ett dokument med sin policy vad gäller hyggesfritt skogsbruk, där man just påpekar att detta skogsbruk är bättre än trakthyggesbruk i vissa situationer. Bland annat sägs att hyggesfritt skogsbruk bör öka i omfattning där detta är motiverat ur miljö-, kulturmiljö-, eller skötselsynpunkt eller med hänsyn till rekreationsvärden och rennäringen. Exempel på områden som är lämpliga för hyggesfritt skogsbruk är skogar med naturvärden knutna till marksvampar, mossor, mollusker, hänglavar eller skogsfågelfaunan, liksom sumpskogar som är lämpliga att bruka och vissa skogar med höga sociala värden. Andra objekt kan vara skyddszoner mot vattendrag och skyddszoner mot nyckelbiotoper. Vidare sägs att praktiska tillämpningar av hyggesfritt skogsbruk i lämpliga skogar bör öka och användas för att successivt förbättra våra kunskaper. Policyn för hyggesfritt skogsbruk ska följas upp eller tätare vid behov vad gäller omfattningen av och attityderna till hyggesfritt skogsbruk. Vad gäller forskning om kontinuitetsskogsbruk har utskottet i sitt betänkande 2009/10:MJU17 framhållit att det bedrivs forskning om kontinuitetsskogar vid och och ekonomi vid SLU genom att ett antal långliggande försöksytor följs och att produktionen mäts regelbundet. Studier görs av hur produktionen i en kontinuerligt beskogad skog ser ut i relation till en skog som kalavverkas. Även ekonomiska aspekter värderas i studierna. Inom Mistras projektet beslutsstödsmodeller för skogsbruket finns möjlighet att testa hyggesfria skogsbruksmetoder. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna MJ444 (MP) yrkande 2 och MJ294 (V) yrkande 9 i berörd del. När det gäller frågan om efterlevnaden av skogsvårdslagens regler för miljö- och kulturhänsyn konstaterar utskottet att så som regeringen anför i proposition 2009/10:155 Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete visar uppföljningar av den miljöhänsyn som tas på vissa brister. Med anledning av detta fastställde 2008 en strategi för miljöhänsyn vid skogliga åtgärder. Strategin innehåller bl.a. riktlinjer för bättre struktur och effektivare arbetssätt, kompetenshöjning av fältpersonal, utökad rådgivning, information samt tydliggörande av vilken omfattning av hänsyn som krävs enligt skogsvårdslagen. I propositionen anförs vidare att det utöver detta pågår ett arbete med kompetenshöjning inom ramen för landsbygdsprogrammet och att dessa åtgärder sammantaget bedöms på ett positivt sätt kunna leda till en utvecklad, ytterligare förbättrad och effektiv miljöhänsyn som tillsammans med andra åtgärder förstärker och bevarar den biologiska mångfalden i skogslandskapet. Utskottet har från Landsbygdsdepartementet fått uppgift om att regeringen beslutade att ge och i uppdrag att utarbeta en kunskapsplattform om vad som krävs för att uppnå en högre måluppfyllelse när det gäller hållbart skogsbruk. I uppdraget ingår att beskriva utförandet av dagens skogsbruk i relation till beslutade mål för naturvård och miljö inom skogs- respektive miljöpolitiken och att beskriva orsaker till de brister som påvisats. Förslag på hur bristerna kan åtgärdas ska redovisas. Uppdraget ska genomföras i dialog med , i , Miljömålsberedningen (M 2010:04) samt andra berörda myndigheter och organisationer. Uppdraget är en del av det arbete som ingår i ett initiativ till en nationell dialog om ett hållbart skogsbruk med forskare, naturvårdare och skogsnäringen. Syftet är att utveckla det hållbara brukandet. När det gäller en sanktionsavgift mot överträdelse av de s.k. hänsynsbestämmelserna i skogsvårdslagen (30 och 31 §§) anförde utskottet i sitt betänkande 2007/08:18 bl.a. att regeringens bedömning var att införandet av en sanktionsavgift skulle kräva schabloniserade föreskrifter på en detaljnivå som knappast skulle vara förenlig med den nuvarande skogspolitikens inriktning. Vidare ansåg utskottet i likhet med regeringen att en utveckling av någon form av sanktionsavgift skulle kunna komplettera de skogspolitiska tillsynsinstrumenten på ett eftersträvansvärt sätt men att ett sådant instrument måste vila på en stabil rättssäker grund och inte medge godtycke i tillämpningen. Mot den bakgrunden ansåg utskottet det vara rimligt att inte skogsvårdslagens hänsynsbestämmelser omfattas. Utskottet satte därför större tilltro till att en väl fungerande strategi för arbetet med generell hänsyn inom ramen för den rådande skogspolitikens grundläggande tankar om frihet under ansvar resulterar i att rätt hänsyn tas i betydelsen den vid den specifika avverkningen för natur- eller kulturmiljövården mest effektiva hänsynen. Enligt uppgifter från har mycket hänt sedan föreskrifterna och de allmänna råden till 30 § skogsvårdslagen skrevs. Bland annat har haft ett antal regeringsuppdrag som resulterat i påpekanden om att föreskrifter och allmänna råd för 30 § skogsvårdslagen behöver ses över. har därför som projekt att ta fram enkla och tydliga regler i föreskrifter och allmänna råd för 30 § skogsvårdslagen som är och upplevs som ändamålsenliga. Projektet ska resultera i ett förslag till föreskrifter och allmänna råd som ska beslutas av . Utskottet, som inte finner skäl att frångå sina tidigare ställningstaganden, avstyrker motionerna MJ444 (MP) yrkande 1 och MJ294 (V) yrkande 9 i berörd del. Skydd av skog m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (MP, V) om skydd av skog, skyddsarbete i eftersatta skogsmiljöer utanför inland och en naturvårdsavgift för avverkning av skog. Jämför reservationerna 4 (MP, V) och 5 (MP, V). I motion MJ294 (V) yrkande 9 delvis framhålls att mer skog behöver skyddas och att inga skogar med höga naturvärden ska avverkas. Vidare framhålls att värdefull skog fortfarande avverkas i . Enligt motion MJ444 (MP) yrkande 3 bör skydd av eftersatta skogsmiljöer utanför inland ges högre prioritet i det fortsatta skyddsarbetet, eftersom regeringens sätt att nå hektarmålet ger en överrepresentation av den typ av skog som finns i inland. I båda motionerna framhålls dessutom att föreslog ett nytt etappmål 2008. Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Levande skogar att skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion ska skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Bakgrunden redovisades i kapitel 17 i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130 s. 137 f., bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). har utöver miljökvalitetsmålet fastställt följande fyra delmål om långsiktigt skydd av skogsmark, förstärkt biologisk mångfald, skydd av kulturmiljövärden samt åtgärdsprogram för hotade arter (prop. 2004/05: 150 s. 152 f., bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:49). Utskottet har tidigare framhållit (yttrande 2009/10:MJU2y) att regeringen i proposition 2009/10:155 Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete anfört att det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet om ytterligare omfattande åtgärder vidtas. Det gäller både att hindra att skogar med höga naturvärden avverkas och att se till att skogsbruket bedrivs så att både den biologiska mångfalden och skogens kulturlämningar säkerställs. Vidare framhölls att regeringen gjort en något mer positiv bedömning än eftersom den tagit initiativ till nya åtgärder sedan rådets rapport presenterades, men att det också krävs ytterligare omfattande åtgärder för att målets miljötillstånd ska vara uppnått. Vidare redovisades att skogliga processer ofta pågår än en generation och att ambitionerna att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar därmed påverkas av att det tar för skogsekosystemen att återhämta sig, även om relevanta åtgärder har vidtagits. Möjligheten att nå målen förutsatte därför långsiktiga åtgärder, vidare framhölls att det därmed var av största vikt att den långsiktiga ambitionen behålls på en hög nivå. Utskottet noterade att skogarnas biologiska mångfald till viss del fortfarande var utsatt för utarmning och att skogar med höga naturvärden alltjämt avverkades samt att bristande naturvårdshänsyn vid skogsavverkningen förekom, vilket påverkade måluppnåelsen negativt. Utskottet såg i likhet med regeringen ändå positivt på möjligheten att skapa förutsättningar för att uppnå målet inom en generation. Utskottet noterade även att en rad åtgärder som ökar takten i skyddet av skogar behandlades i propositionen Hållbart skydd av naturområden (prop. 2008/09:214, bet. 2009/10:MJU9, rskr. 2009/10:28). Utskottet konstaterar vidare att en parlamentarisk beredning fått i uppgift att ta fram beslutsunderlag för ett nytt etappmål för långsiktigt skydd av skogsmark i syfte att bidra till att miljökvalitetsmålet Levande skogar uppfylls. Förslaget ska innehålla en konsekvensanalys som bl.a. redovisar samhällsekonomiska konsekvenser. Enligt uppgifter från Landsbygdsdepartementet ska den parlamentariska beredningen redovisa sitt uppdrag . Departementet har vidare upplyst utskottet om att regeringen gett i uppdrag att inom ramen för verkets uppgift att regelbundet göra en fördjupad utvärdering av möjligheterna att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen redovisa en samlad fördjupad utvärdering av nämnda möjligheter. En delrapport ska redovisas . Delrapporteringen ska omfatta en utökad årlig redovisning och innehålla förslag till reviderade preciseringar för miljökvalitetsmålen, en slutredovisning av delmålen samt uppföljning av miljökvalitetsmålen utifrån den nya bedömningsgrunden och de nya förslagen till preciseringar. Uppdraget ska genomföras i samverkan med andra berörda myndigheter som har ett ansvar i miljömålssystemet. Med det anförda föreslår utskottet att motion MJ294 (V) yrkande 9 i denna del lämnas utan vidare åtgärd. Vad gäller skydd av eftersatta skogsmiljöer utanför inland kan hänvisas till vad utskottet tidigare anfört om arbetet för att undvika snedfördelning i skyddet av skog (bet. 2009/10:MJU9). Beträffande frågan om behovet av en revidering av de regionala strategierna för att uppnå intentionerna i det delmål vad avser miljömålet Levande skogar som antagits av och för att undvika en regional snedfördelning konstaterar utskottet inledningsvis att och 2005 fastställde en nationell strategi för formellt skydd av skog som gäller delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark. I strategin anges hur mycket skogsmark som avses skyddas i varje län inom delmålet för skydd av skog, baserat på en analys av länens olika förutsättningar när det gäller bl.a. naturvärden. I samtliga län har och länsstyrelserna gemensamt beslutat om regionala strategier för skydd av skogar, där den nationella skogsstrategin fått en regional anpassning. Utskottet delar regeringens uppfattning att de nationella och regionala strategier för skydd av skog som myndigheterna har tagit fram också i fortsättningen är en bra utgångspunkt för arbetet med skydd av värdefulla skogar. och har utvärderat det hittillsvarande arbetet enligt den nationella strategin för formellt skydd av skog (och , Kontrollstation, Utvärdering av Nationell strategi för formellt skydd av skog, 2009). I utvärderingen konstateras att strategin i huvudsak har ett brett stöd. Strategin har implementerats i hög grad i det regionala arbetet, urvalet av områden som skyddas har förbättrats liksom samverkan mellan myndigheterna och dialogen med markägarna. I likhet med vad som anförs i propositionen anser utskottet att det är bekymmersamt att skyddsvärda skogar fortfarande avverkas. Såväl det allmänna som skogsägarna måste göra stora ansträngningar för att skyddsvärda skogar inte påverkas negativt. Med skyddsvärda skogar menas t.ex. nyckelbiotoper. Det bör gå att finna flera lösningar för att trygga naturvärdena, antingen genom frivilliga åtaganden, i avtalsform eller genom områdesskydd, med de olika nya verktyg och arbetssätt inom naturvården som föreslås i propositionen. Utskottet har från Landsbygdsdepartementet fått följande uppgifter. I det uppdrag som ska redovisa till (delrapport , se ovan) vad gäller en fördjupad utvärdering av miljökvalitetsmålen 2012 samt en utökad årlig redovisning 2011 ingår att bedöma om delmål med målår 2010 har nåtts. I bedömningen ska hänsyn tas till den regionala utvecklingen för respektive delmål i den mån det har regional anpassning. Med det anförda avstyrker utskottet motion MJ444 (MP) yrkande 3. Vad slutligen gäller frågan om en naturvårdsavgift för avverkning av skog som öronmärks för formellt skogsskydd m.m. vill utskottet så som ovan påpekats erinra om att grunderna för gällande skogspolitik beslutades av 1993. Då fastställdes två jämställda mål för skogspolitiken ett produktionsmål och ett miljömål. Utöver tillkomsten av de två jämställda målen avreglerades politikområdet genom att bidrag avskaffades och skogsägarna i betydande utsträckning fick frihet under ansvar att själva bedriva ett långsiktigt hållbart skogsbruk. Vidare vill utskottet erinra om att det ingår i det särskilda sektorsansvaret för miljömålsarbetet att genomföra åtgärder för att myndigheten och aktörerna inom sektorn ska integrera miljöfrågorna i sin verksamhet, så att sektorns negativa miljöpåverkan minskas och den positiva miljöpåverkan förstärks. Därmed bidrar både myndigheten och aktörerna till att uppnå miljökvalitetsmålen som en del i hållbar utveckling. Så som regeringen anförde i propositionen Hållbart skydd av naturområden är ett tillvaratagande av engagemanget hos markägare, brukare och andra aktörer avgörande för att de miljökvalitetsmål som rör biologisk mångfald och långsiktigt skydd av naturområden ska kunna nås. Frivilliga åtgärder ska även fortsättningsvis ha stor betydelse parallellt med formellt skydd av naturområden. Vidare framhöll regeringen att det är av stor betydelse att skapa drivkrafter för markägare att själva ta initiativ till att bevara natur, både frivilligt och i form av formellt skydd. Utskottet anser liksom regeringen att markägare som värnar höga naturvärden på sin mark ska få uppskattning från samhället. De ska även kunna få ersättning när naturvårdsintressen innebär väsentliga intrång i deras möjligheter att bruka sin fastighet. Utbildningsinsatser och information till markägare, brukare och andra intressenter i naturvårdsarbetet har stor betydelse.