bet · GY01KU28 · 2011-05-26 00:00:00 — Risken för felaktigheter blir självfallet högre om varje väljare själv disponerar över valurnan än om alla väljares valkuvert först granskas av en röstmottagare innan dessa, om de är korrekt iordninggjorda, läggs ned där, anfördes det i propositionen. Vidare anfördes i propositionen att när det äger rum mer än ett val måste man beakta risken för sammanblandning av dessa, med påföljd att valkuvert läggs ned i fel urna. Detta skulle, åtminstone vid den preliminära rösträkningen, med all sannolikhet leda till att andelen underkända röster ökar. Vid en samlad bedömning fann regeringen att det inte fanns någon anledning att frångå den bedömning som vallagskommitté gjort i betänkandet Ny vallag (SOU 2004:111). Utskottet, som anslöt sig till regeringens bedömning, avstyrkte motionen. Därefter vidhöll utskottet, i betänkande 2009/10:KU26, sin bedömning vad gäller frågan om att utreda möjligheten att låta väljaren själv lägga valkuvertet i valurnan. Hantering av förtidsröster m.m. (M) begär, i motion K210 yrkande 2, att regelverket kring hanteringen av förtidsröster ska ses över för att alla röstberättigades tro på förtidsröstningen ska bevaras och för att den demokratiska rättigheten att få sin röst räknad ska skyddas. Hon anför att säkerheten och rutinerna kring hanteringen av förtidsröster måste ses över. I motion K280 i denna del yrkar m.fl. (FP) en översyn av vallagstiftningen. Allvarliga anmärkningar har, enligt motionärerna, framförts angående hanteringen av valsedlarna i samband med röstsammanräkningen på valnatten och sedan fram till den slutliga röstsammanräkningen på länsstyrelserna. Motionärerna pekar på fallet med bortglömda valsedlar i som aldrig kom fram och därför aldrig räknades. (FP) yrkar i motion K311 i denna del ett tillkännagivande om att vallagen ska efterlevas. Hon anför att slarv med röster i den slutliga sammanräkningen inte kan uteslutas ha påverkat förloppet i stort och att efterlevnaden av reglerna måste skärpas ytterligare. Röstning äger, enligt 7 kap. 1 § vallagen, rum på röstmottagningsställen. Väljare röstar i första hand i sin vallokal på valdagen. De kan också före eller under valdagen rösta i röstningslokaler som kommunerna eller utlandsmyndigheterna har inrättat. Väljare får dessutom i vissa fall rösta genom bud eller brev. Vid röstmottagning i en röstningslokal ska en väljare eller ett bud, enligt 10 kap. 3 § vallagen, som huvudregel lämna väljarens röstkort till röstmottagarna. De valkuvert och ytterkuvert för budröst som röstmottagarna tar emot ska, i väljarens eller budets närvaro, läggas i fönsterkuvert tillsammans med väljarens röstkort eller, om röstmottagningen sker hos en utlandsmyndighet, ett adresskort. Fönsterkuvertet ska därefter klistras igen. Detta framgår av 10 kap. 4 § andra stycket vallagen. De fönsterkuvert som har gjorts i ordning i röstningslokaler som en kommun har inrättat ska, enligt 10 kap. 5 § vallagen, skickas till valnämnden i de kommuner där väljarna är upptagna i röstlängden eller lämnas direkt till röstmottagarna i valdistriktet, om kuvertet kan beräknas vara dem till handa innan tiden för röstmottagning i vallokalen gått ut. När valnämnden tar emot fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst ska kuverten sorteras på valdistrikt. Kuverten ska sedan läggas i särskilda omslag som förseglas. Omslagen ska lämnas till vallokalen i respektive valdistrikt, om kuverten kan antas vara där innan tiden för röstmottagning har gått ut. Det framgår av 8 kap. 11 § vallagen. ska, enligt 8 kap. 12 § vallagen, behålla de fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst som inte lämnas till valdistrikt enligt 11 §. Dessa kuvert ska valnämnden granska vid sitt sammanträde för preliminär rösträkning enligt 12 kap. vallagen. När röstmottagarna i en vallokal har fått omslag med fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst ska de granska omslagen och kuverten i den omfattning som den pågående röstmottagningen tillåter, enligt vad som närmare anges i 9 kap. 910 §§ vallagen, samt göra vissa markeringar i röstlängden m.m. enligt 11 § samma kapitel. Enligt 9 kap. 12 § vallagen ska röstmottagarna, när röstmottagningen avslutats, göra följande med de kuvert som granskats enligt 9 och 10 §§: lägga de kuvert som uppfyllt kraven i 9 och 10 §§ i valurnan för det val valsedeln gäller (1) lägga öppnade fönsterkuvert eller omslagskuvert för brevröst som innehåller ytterkuvert för budröst, ytterkuvert för brevröst eller valkuvert som inte uppfyllt kraven i 9 och 10 §§ i särskilda omslag (2) lägga de fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst som inte uppfyllt kraven i 9 § i särskilda omslag (3) och försegla varje omslag (4). Om ett omslag som innehåller fönsterkuvert eller omslagskuvert för brevröst kommer från valnämnden efter att röstmottagningen i valdistriktet har avslutats ska omslaget inte öppnas utan skickas tillbaka till valnämnden, enligt 9 kap. 13 § vallagen. Vid den preliminära rösträkningen i en vallokal, efter att röstmottagningen i vallokalen har avslutats och samtliga valkuvert som ska läggas ned i valurnan har lagts ner i den, ska röstmottagarna ta ur kuverten och räkna rösterna, enligt 11 kap. 1 § första stycket vallagen. Valsedlar som inte ska godkännas ska läggas i särskilda omslag, se 11 kap. 2 § första stycket 25. De valsedlar som har godkänts ska sorteras i grupper efter partibeteckning och räknas, och valsedlarna för varje parti ska sedan läggas i särskilda omslag, enligt 11 kap. 2 § första stycket 6. Enligt punkt 7 i samma stycke ska omslagen enligt punkterna 5 och 6 förseglas. efter att den preliminära rösträkningen avslutats ska röstmottagarna, enligt 11 kap. 3 § vallagen, till valnämnden överlämna bl.a. de omslag som avses i 2 § (dvs. de skilda omslagen med dels valsedlar som inte ska godkännas, dels godkända röster som har sorterats i grupper efter partibeteckning och räknats) och 9 kap. 1213 §§ (dvs. omslagen med fönsterkuvert etc. som inte uppfyller kraven i 910 §§ samma kapitel). Nämnden ska, enligt 11 kap. 4 §, genast överlämna bl.a. de omslag som avses i 2 § till för dess slutliga rösträkning. ska efter valdagen först företa vissa förberedande granskningar m.m. och därefter utföra den preliminära rösträkningen. Inledningsvis ska valnämnden, enligt 12 kap. 1 § andra stycket, granska fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst som t.o.m. valdagen kommit in till nämnden och behållits där (1), fönsterkuvert och omslagskuvert för budröst som röstmottagarna lämnat tillbaka till nämnden enligt 9 kap. 13 § vallagen (2), fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst som kommit in till nämnden innan någon av valurnorna har tömts (3) och fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst som röstmottagarna enligt 9 kap. 12 § vallagen lagt in i särskilda omslag (4). När samtliga valkuvert som ska läggas ned i valurnan lagts ner i den ska valnämnden, enligt 12 kap. 3 § vallagen, ta ur kuverten och räkna rösterna. Om fönsterkuvert kommer till valnämnden under rösträkningen efter att någon valurna tömts, ska kuverten hållas skilda från övriga kuvert. Sådana kuvert ska läggas i ett eller flera särskilda omslag som förseglas. Detta framgår av 12 kap. 4 § vallagen. När sammanträdet för rösträkning avslutats ska valnämnden, enligt 12 kap. 7 § vallagen, till överlämna bl.a. de omslag som nämnden har gjort i ordning. ska göra den slutliga rösträkningen, enligt 13 kap. vallagen. Det totala antal förtidsröster som togs emot i röstningslokaler inför valet var enligt 2 377 661, vilket utgjorde av antalet avgivna röster. Motsvarande siffror för valet var 1 796 279 eller . Antalet förtidsröster som togs emot före valdagen var 155 972 och antalet förtidsröster som togs emot under valdagen var 90 266. Motsvarande siffror val var 114 630 och 44 764. En betydande majoritet av de förtidsröstande, , förtidsröstade i hemkommunen. En tillgängligare röstningsprocess och ett förändrat väljarbeteende som följer av detta innebär, enligt , att de regler och rutiner som finns inte är adekvata för att klara av att hantera det stora antalet förtidsröster. Detta gäller såväl under röstmottagningen och hanteringen i vallokalerna som under onsdagsräkningen. Enligt Valprövningsnämndens promemoria (dnr 13-2011) har ett antal förtidsröster som tagits emot i och inte skickats vidare till respektive kommun och därför inte kommit med i rösträkningen. Det gällde 238 respektive 26 röster, som var hänförliga till 87 respektive 17 kommuner. I låg 217 brevröster och 39 ambassadröster, som skickat till valnämnden, kvar i kommunens arkiv och kom inte med i rösträkningen. 15 centerröster i kommun, räknade vid den preliminära rösträkningen hos valnämnden, kom därefter på okänt sätt bort och var inte med i den slutliga sammanräkningen hos . Att röster av de skäl som här beskrivits inte kommer med i sammanräkningen är naturligtvis inte acceptabelt, anför . Vad som kan göras är, enligt , att valnämnderna ser över sina rutiner för hantering av valmateriel för att ytterligare höja säkerheten. Vidare uttalar sig i promemorian om vårdslös hantering av valmateriel. Nämnden pekar på att vallagen innehåller detaljerade föreskrifter om att valsedlar och annan valmateriel ska bevaras och läggas in i särskilda omslag, som sedan ska förseglas, se bl.a. 11 kap. 2 §. Enligt 13 kap. 10 § vallagen får sedan omslag med valsedlar öppnas endast om det ska göras en ny eller fortsatt rösträkning eller om det annars behövs för valmyndigheternas utvärdering av valet. Syftena med dessa rigorösa bestämmelser är, anför , att garantera valsäkerheten och att möjliggöra efterföljande kontroller. I sitt yttrande till i överklagandet av riksdagsvalet i läns valkrets, dnr 26-2010, anförde bl.a. följande. kan konstatera att valnämnden i avvikit från föreskriven ordning i flera avseenden. Dels har 59 valkuvert inte lagts tillbaka i sina ytterkuvert, som i sin tur inte lagts tillbaka i sina fönsterkuvert eller omslagskuvert. Dels har varken dessa 59 valkuvert eller de 18 ytterkuverten eller omslagskuverten med underkända förtidsröster lagts in i omslag, som förseglats. Möjligheterna att i efterhand bedöma om valnämndens ställningstaganden är riktiga har därigenom försvårats eller t.o.m. omintetgjorts. De nämnda försummelserna äventyrade valsäkerheten, anför . Dessutom försvårades eller, i vissa fall, omöjliggjordes en efterföljande kontroll av valnämndens bedömningar. understryker därför i promemorian vikten av att valnämnderna noga följer bestämmelserna om hanteringen av valmaterielen, bl.a. för att säkerställa att nämnden i överklagandeärendena kan få ett tillfredsställande underlag för sin prövning av valnämnders och länsstyrelsers åtgärder. I motion K203 begär (C) att hela län ska bli en valkrets. och skåningarna har en mycket tydlig identitet, anför motionären. Uppdelningen av i fyra riksdagsvalkretsar är konstlad, och det enda rimliga är att slå samman de fyra skånska riksdagsvalkretsarna till en. skulle få ca 40 riksdagsledamöter som samtliga skulle arbeta för hela i stället för ungefär 10 ledamöter som jobbar för vardera , södra , västra samt norra och östra . Detta skulle, enligt motionären, vara en stor styrka för utvecklingen i hela . m.fl. (M, FP, C, KD) yrkar i motion K398 att namnet ska återinföras på valkretsen läns östra. De anser att tradition, kultur och ursprung speglar och skapar trygghet samt tillit i vårt samhälle. Vidare anför de att namnfrågan också handlar om att stärka demokratin och kopplingen mellan väljare och förtroendevalda. För skaraborgarna skulle det kännas mest naturligt om t.ex. Skaraborgspolitiker också formellt kunde kalla sig representanter för . Dessutom kan skaraborgarna lättare identifiera sina riksdagsledamöter om dessa presenteras som ledamöter från i stället för från läns östra valkrets, anför de. m.fl. (KD) begär i motion K378 att det i samband med uppföljningen av utredning görs en översyn av valkretsindelningen i . Ett yrkande om synkroniserande av valkretsar framställs av m.fl. (M) i motion K281. Motionärerna önskar en kompletterande reglering i vallagen som motverkar att gränserna mellan riksdagsvalkretsar och landstingsvalkretsar inte är synkroniserade. De menar bl.a. att det förhållandet att synkronisering inte finns vad gäller riksdagsvalkretsar och landstingsvalkretsar har medfört att ologiska gränser uppstår mellan valkretsarna för val till riksdag respektive landsting. Vidare anför motionärerna att det inte är ovanligt att förtroendevalda väljer att under sin aktiva tid företräda olika samhällsnivåer samt att med en större logisk koppling mellan dagens riksdags- och regionvalkretsar går det lättare för medborgare att följa sina politiker mellan olika nivåer. Detta skulle enligt motionärerna även ha betydelse för ett högt valdeltagande. Enligt 3 kap. 5 § regeringsformen är riket för val till indelat i valkretsar. I 4 kap. 2 § vallagen anges vilka valkretsar landet är indelat i vid val till . Valkretsarna motsvarar till största delen länen. För , och gäller dock en annan indelning. utgör en valkrets och övriga en annan. I finns fyra valkretsar, nämligen kommun, läns västra valkrets, läns södra valkrets och läns norra och östra valkrets. I finns fem valkretsar, nämligen samt läns västra, norra, södra och östra valkretsar. Vid val till ska, enligt 4 kap. 5 § vallagen, landsting delas in i valkretsar. En valkrets ska omfatta en eller flera kommuner, om inte något annat följer av 6 § andra stycket. Enligt 6 § första stycket bör en valkrets utformas så att den kan beräknas få minst åtta fasta valkretsmandat. Den bör ha en sammanhängande gränslinje. En del av en kommun får enligt andra stycket bilda en valkrets tillsammans med en annan kommun, en del av en annan kommun eller delar av andra kommuner, om valkretsen annars inte kan beräknas få minst åtta fasta valkretsmandat. En kommun får också delas in i två eller flera valkretsar, om man på så sätt kan uppnå en lämpligare valkretsindelning. Enligt 7 § samma kapitel gäller, om en kommun delas in i två eller flera valkretsar för val till och om kommunen är indelad i valkretsar för val till kommunfullmäktige, att gränsen för en valkrets för val till ska sammanfalla med gränsen för en valkrets för val till kommunfullmäktige. Vid val till kommunfullmäktige är enligt 4 kap. 11 § kommunen en enda valkrets, om inte något annat följer av 12 §. Enligt 12 § får en kommun som har fler än 6 000 personer som har rösträtt delas in i två eller flera valkretsar. Om det finns fler än 24 000 som har rösträtt i en kommun eller om det för kommunen ska utses minst 51 fullmäktige, ska kommunen delas in i två eller flera valkretsar. En kommun som har färre än 6 000 personer som har rösträtt får delas in i två eller flera valkretsar endast om det finns synnerliga skäl för det. En valkrets ska utformas så att den får minst 15 kommunfullmäktige. Den ska ha en sammanhängande gränslinje, om det inte finns särskilda skäl för något annat. i har , , hemställt hos regeringen om en översyn av riksvalkretsarna i . I en av skrivelserna framhålls det att den nuvarande västra valkrets inte är geografiskt sammanhängande och omfattar såväl kommuner i norra som kranskommuner till . förslag till valkretsindelning överensstämmer med länets kommuners tillhörighet till kommunförbund med den avvikelsen att liksom tidigare utgör en egen valkrets. pekade också på att nomineringen av riksdagskandidater sker valkretsvis och att de politiska partiernas regionala verksamhet blir knuten till valkretsarna. Det förslag som lade fram innebar inte så stora förändringar att riksproportionaliteten riskerade att rubbas. har föreslagit (SOU 2007:10) en ny regional samhällsorganisation med tydligare roller och uppgiftsfördelning och en gemensam regionindelning för staten och den kommunala sektorn. Kommitténs förslag innebär att landstingen ersätts av direktvalda regionkommuner med ett sammanhållet ansvar för regional utveckling och hälso- och sjukvård. får nya länsstyrelser, som statens företrädare i länet, uppdrag att samordna statliga verksamheter, bedriva tillsyn och redovisa tvärsektoriella kunskapsunderlag till regeringen. En förutsättning för dessa reformer är en ny, gemensam läns- och regionkommunindelning med väsentligt färre enheter än . förslag bereds inom . Utredning om en översyn av statlig regional förvaltning m.m. Regeringen tillsatte en utredning om en översyn av statlig regional förvaltning m.m. (dir. 2009:62). En särskild utredare ska genomföra en översyn av den statliga regionala förvaltningen. Utredaren ska ge förslag på hur den statliga regionala förvaltningens utformning kan bli tydligare, mer samordnad och ändamålsenlig. Enligt tilläggsdirektiv (dir. 2010:12) ska utredaren också, utifrån Kammarkollegiets yttrande om regionkommuner i och , pröva om det är möjligt att finna en gränsdragning som uppfyller indelningslagens krav, dels för , , och , dels för , och . Utredaren ska även ta ställning till eventuella önskemål från berörda kommuner om länsbyte. Om önskemål framförs av andra landsting om indelningsändringar, ska utredaren i lämplig omfattning bistå dessa med att, utifrån ett helhetsperspektiv, finna en möjlig geografisk indelning som kan leda till bestående fördel. Uppdraget ska redovisas . föreslog (SOU 2008:125, s. 214) att en utredning skulle ges i uppdrag att arbeta vidare med vissa frågor som rör bl.a. proportionaliteten vid kommunala val. Regeringen anslöt sig i propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80) till denna bedömning och aviserade tillsättandet av en utredning med uppdrag att överväga bl.a. denna fråga. avstyrkte utskottet, som förutsatte att frågan om valkretsindelning skulle komma att övervägas inom , motionsyrkanden om ändringar i valkretsindelningen (bet. 2009/10:KU19). avstyrkte utskottet (bet. 2007/08:KU18) ett antal motioner om valkretsar, bl.a. avseende synkronisering av valkretsindelning, och att län bör bli en riksdagsvalkrets. Utskottet ansåg att resultatet av arbete borde avvaktas. Frågan om byte av namn på valkretsar i har tidigare behandlats av utskottet i betänkandena /01:KU7, 2001/02:KU8, 2003/04:KU13, 2005/06:KU5, 2007/08:KU18 och 2009/10:KU26. Utskottet har avstyrkt bifall till motionsyrkandena. och (M) yrkar i motion K270 att möjligheten att ge ansvaret för tryck och distribution av regionala valsedlar ses över, för att öka valdeltagandet. För val till utgör landet, enligt 4 kap. 1 § vallagen, en enda valkrets. har 18 platser i , och får ytterligare 2 när protokollet om ändring av protokollet om övergångsbestämmelser som är fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen träder i kraft. Den ursprungliga bestämmelsen, som hade samma innebörd som nuvarande 4 kap. 1 § vallagen, fanns i 1 § andra stycket lagen (1995:374) om val till . I motiven (prop. 1994/95:154 s. 3234) diskuterades frågan om valkretsindelning. Mot att tillämpa ett system med valkretsar talade bl.a., enligt regeringen, att befolkningsunderlaget i t.ex. en valkrets i norr är sådant att den skulle få avsevärt färre mandat än andra kretsar. Beräkningar som hade gjorts i den promemoria som föregick propositionen visade att den norra kretsen, även om fördes dit, endast borde tilldelas fyra mandat medan de båda andra kretsarna skulle få nio mandat vardera. Därtill kom, anförde regeringen, att ett system med valkretsar för endast 22 mandat är svårt att konstruera utan att systemet kan leda till icke önskvärda resultat. Den ordning som hade föreslagits i promemorian sades kunna leda till att ett parti tar mandat i en krets där det fått endast ett begränsat väljarstöd. Det finns mot den bakgrunden, anförde regeringen, en risk för att valutgången av väljare och partier kan uppfattas som ett resultat mer av reglernas utformning och slumpen än av väljarnas utslag. Regeringen ansåg att övervägande skäl talade för att avstå från valkretsar vid valet till . Ingen ändring företogs i . de (M) begär i motion K412 att utjämningsmandat ska införas i valet till kommunfullmäktige i kommuner med flera valkretsar. Hon anför bl.a. att ett enskilt parti alltför ofta inte får samma andel mandat i kommunfullmäktige som man fått röster i hela kommunalvalet och att detta inte är demokratiskt acceptabelt. Vid sidan av möjligheten att införa ett utjämningsmandat i kommunerna pekar hon på alternativet med endast en valkrets per kommun och då möjligen med en spärr på . Vid val till är landet indelat i 29 valkretsar. Vid val till är varje landsting indelat i valkretsar. Som huvudregel omfattar dessa en eller flera kommuner. I både riksdagsvalen och valen till tillämpas en ordning med utjämningsmandat mellan valkretsarna. finns det spärrar mot små partier (4 kap. 23, 5 §§ och 14 kap. 6 § vallagen). Vid val till kommunfullmäktige är huvudregeln att varje kommun är en valkrets (4 kap. 11 § vallagen). Om kommunen har fler än 6 000 röstberättigade, får den delas in i valkretsar. Om antalet röstberättigade överstiger 24 000 personer eller om det för kommunen ska utses minst 51 fullmäktige, ska kommunen delas in i valkretsar (4 kap. 12 §). Vid val var 81 av landets 290 kommuner valkretsindelade. I valen till kommunfullmäktige förekommer inga utjämningsmandat som kan kompensera de effekter som en valkretsindelning av en kommun får för proportionaliteten. Det finns inte någon småpartispärr vid dessa val. Den begränsning av antalet mandat som finns att fördela inom valkretsarna medför dock att systemet i realiteten inrymmer en spärr mot små partier. I de icke valkretsindelade kommunerna kommer spärren mot små partier att ligga på mellan 2,08 och , medan fördelningsreglerna i valkretsindelade kommuner på motsvarande sätt inrymmer en spärr mot små partier på . har frågan om proportionaliteten vid valen till kommunfullmäktige behandlats i flera utredningar, senast av , utan att enighet om förändringar kunnat uppnås. hänvisade till att frågan om proportionaliteten i valen till kommunfullmäktige analyserats ingående med utgångspunkt från valresultaten (SOU 2008:125, s. 195 f.). hade med hjälp av låtit genomföra ett antal simuleringar med utgångspunkt års valresultat. I omkring 10 av de 79 valkretsindelade kommunerna skulle den politiska konstellation som efter valet bildade majoritet i fullmäktige inte ha fått en egen majoritet om samma ordning med utjämningsmandat som gäller för landstingsvalen hade tillämpats. I övriga kommuner skulle utjämningsmandat endast ha inneburit smärre förändringar i mandatfördelningen. övervägde olika förändringar, som att möjligheten att valkretsindela kommuner skulle avskaffas eller att utjämningsmandat skulle införas. Diskussionen hade också rört om ett ändrat system borde förenas med en särskild spärr mot små partier och vilken spärrnivå som i så fall skulle tillämpas. bedömde det dock inte som möjligt att inom ramen för sitt arbete lägga fram något förslag men enades om att föreslå att en utredning skulle ges i uppdrag att arbeta vidare med dessa frågor. Regeringen instämde i denna bedömning (prop. 2009/10:80 s. 91). Regeringen framhöll att en utredning således bör tillsättas med uppdrag att på nytt överväga frågan om systemet med proportionalitet vid val till kommunfullmäktige bör ändras. Vid sin behandling av motioner i frågan avstyrkte utskottet motioner om valresultatets återspegling i representationen i fullmäktige, med hänvisning till att regeringen har aviserat en utredning om proportionaliteten i kommunfullmäktigevalen (bet. 2010/11:KU24 s. 7). Enligt utskottets mening behövdes det därför inte något tillkännagivande till regeringen i frågan. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker delvis motionsyrkanden som gäller att utreda frågor om dels partisymboler på valsedlar, dels möjligheten att delta i val för personer med funktionsnedsättning, dels röstningslokaler för förtidsröstning, dels utbildning av röstmottagare och dels elektronisk röstning i val- och röstningslokaler.