bet · GZ01FiU6 · 2011-11-16 00:00:00 — Mot bakgrund av de svaga resultaten beslutade fonden att begränsa investeringarna i expansionsbolag och flytta över investeringarna mot mer mogna tillväxtbolag. Enligt regeringen är beslutet positivt och i linje med pensionssystemets intresse. Man bör dock enligt regeringen notera att utvecklingen i detta investeringssegment varit genomgående svagt i hela , medan utvecklingen i varit positiv. Avkastningen på fondens investeringar i mogna bolag har legat högt över fondens mål under de båda perioderna 19972009 och 20032009. Detsamma gäller investeringarna i noterade småbolag, som denna investeringsverksamhet funnits, 20062010, gett en avkastning på mot ett uppställt mål på . Regeringen påpekar i skrivelsen att den understrukit behovet av att sätter upp mål för investeringsverksamheten som lämpar sig för utvärdering. Regeringen anger att detta behov kvarstår. Regeringens utvärdering av Sjunde AP-fonden Sjunde AP-fondens strategiska beslut införde Sjunde AP-fonden en ny förvaltningsmodell. De två tidigare fonderna Premiesparfonden och Premievalsfonden ersattes av AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Med bl.a. hjälp av dessa två fonder har det s.k. förvalsalternativet AP7 Såfa skapats. AP7 Såfa är en s.k. generationsfond med en sammansättning av risk som ska spegla pensionsspararens ålder. Den nya modellen finns tydligt beskriven i en figur på s. 78 i skrivelsen. Eftersom den nya modellen varit i kraft så utvärderar regeringen de strategiska besluten i Premiesparfonden och (förvalsfonden) Premievalsfonden fram t.o.m. . Sjunde AP-fondens mål för avkastningen i Premiesparfonden var att fonden över rullande femårsperioder skulle överträffa genomsnittet för alla fonder i premiepensionssystemet, beräknat genom PPM-index, och att det ska ske till låg risk. Målet för Premievalsfonden var att fondens avkastning skulle överträffa PPM-index . Regeringen konstaterar att Premiesparfonden till överträffar målet. Premievalsfondens avkastning ligger däremot på samma nivå som PPM-index, vilket innebär att fonden inte nått sitt mål. Regeringen konstaterar dock att ingen av fonderna nått de uppsatta målen under de tre senaste femårsperioderna. I skrivelsen diskuterar regeringen vikten av att Sjunde AP-fonden och tydligt informerar om den nya förvaltningsmodellen och riskerna i det nya förvalsalternativet AP7 Såfa. Fonden har en tydlig exponering mot aktiemarknaderna och kommer i högre grad än genomsnittet av fonderna i premiepensionssystemet att påverkas av en nedgång på aktiemarknaderna, och vice versa. Sjunde AP-fondens operativa förvaltning Det operativa målet för Premiesparfonden och Premievalsfonden var att avkastningen skulle överträffa jämförelseindex och att resultatet skulle utvärderas . Regeringen konstaterar att ingen av fonderna nått målet för perioden 20062010, trots den fortsatta återhämtningen på aktiemarknaderna . Det är enligt regeringen ett otillfredsställande resultat. Sjunde AP-fonden har lagt om och renodlat sin modell för aktiv förvaltning. Enligt regeringen är det ännu för tidigt att utvärdera resultaten av omläggningen. Mot bakgrund av fondens historik av operativ och aktiv förvaltning anser dock regeringen att förvaltningen på detta område även fortsättningsvis bör granskas kritiskt. Riktlinjer för miljö och etik Regeringen konstaterar att fonderna genomfört ett antal av de förslag som Etik- och miljöutredningen lämnade 2008 (SOU 2008:107) och att arbetet med andra förslag alltjämt fortgår. anställde fondernas gemensamma en generalsekreterare till följd av utredningens förslag om att ytterligare resurser bör avsättas för fondernas arbete med miljö och etik. upphandlade avtal med flera informationsleverantörer för att minska sårbarheten med enbart en leverantör. Även den åtgärden är en följd av förslag från Etik- och miljöutredningen. FörstaFjärde AP-fonderna har även ökat samarbetet när det gäller t.ex. röstningsplattform och analys av röstning i utländska bolag. I årets skrivelse har regeringen valt att särskilt granska fondernas arbete med att utveckla och tydliggöra en värdegrund. Regeringen har i tidigare skrivelser hävdat att fonderna måste vidareutveckla värdegrunden och inte enbart bygga värdegrunden på internationella konventioner. Regeringen konstaterar att den värdegrund som håller på att utvecklas och etableras inom ramen för inte enbart inskränker sig till internationella konventioner utan att den går längre. Ett seminarium om fondernas arbete med miljö, etik och värdegrund hölls . Vid seminariet deltog representanter för AP-fonderna, och Etik- och miljöutredningen. Riktlinjerna för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i AP-fonderna Regeringen anger i skrivelsen att den sätter stor vikt vid ersättningsfrågor eftersom de har stor betydelse för allmänhetens förtroende för AP-fondernas verksamhet och ytterst för pensionssystemet. Därför har regeringen fastställt riktlinjer för fondernas styrelser när det gäller anställningsvillkor för ledande befattningshavare. Riktlinjerna omfattar både anställda i fonderna och hur fonderna bör agera i rollen som ägare av börsbolag. Riktlinjer beskrivs mer i detalj i skrivelsens bilaga 1. Regeringen har i skrivelsen med hjälp av AP-fondernas revisorer och AP-fondernas årsredovisningar granskat hur fonderna har följt riktlinjerna. Regeringen börjar med att konstatera att det skett en anpassning till regeringens riktlinjer. Ingen av AP-fonderna betalar rörlig ersättning till ledande befattningshavare och två av fonderna betalar inte heller rörlig ersättning till övriga anställda. Vissa avvikelser kan dock noteras, bl.a. när det gäller uppsägningstid för vissa ledande befattningshavare. Vissa av fonderna har valt att inte omförhandla uppsägningstiden till de rekommenderade sex månaderna. Anledningen är bl.a. att en omförhandling skulle innebära högre kostnader för fonderna. Regeringen utgår i skrivelsen ifrån att det framöver inte kommer att finnas några uppsägningsavtal med avvikande innehåll. Utifrån revisorernas granskning och granskningen av AP-fondernas årsredovisningar konstaterar regeringen vidare att det saknas underlag för att granska styrelsernas övergripande bedömning av om ersättningarna till fondens anställda överensstämmer med regeringens riktlinjer. I riktlinjerna anges bl.a. att ersättningarna ska vara rimliga, väl avvägda och präglade av måttfullhet. Regeringen anger i skrivelsen att den ser allvarligt på att det inte går att bedöma om ersättningarna uppfyller riktlinjernas principer. Regeringen anser att fonderna ska ha en dokumenterad bedömning av ersättningarna och att den bör göras tillgänglig. Enligt regeringen är lön och ersättning till samtliga AP-fonders verkställande direktörer väsentligt högre än ersättningen till generaldirektörerna och cheferna i , och Kammarkollegiet. Dessa myndigheter sysslar också med kapitalförvaltande verksamhet. Regeringen anger i skrivelsen att den utgår ifrån att fonderna skyndsamt presenterar ett underlag kring ersättningarna och en bedömning av hur de förhåller sig till principerna i riktlinjerna om konkurrenskraft, icke löneledande och måttfullhet. När det gäller fondernas agerande som ägare i börsbolag har fonderna agerat för andra ersättningsvillkor än de som finns uttalade i regeringens riktlinjer, konstaterar regeringen i skrivelsen. Kostnadsbesparingar genom samarbete mellan fonderna Regeringen har i tidigare skrivelser bedömt att det finns möjligheter för fonderna att sänka sina kostnader genom samarbete inom t.ex. it och administration. Utrymme för samarbete medges i lagen om allmänna pensionsfonder (2000:192) och i lagens förarbeten. etablerade AP-fonderna ett forum för samverkan i syfte att spara kostnader. Regeringen gör dock bedömningen att resultatet varit begränsat. Enligt beräkningar har fondernas samarbete så här långt endast lett till en årlig besparing på och en engångsbesparing på . Det kan sättas i relation till fondernas totala förvaltningskostnader på , även om den jämförelsen inte är riktigt rättvis eftersom fonderna inte får samarbeta i placeringsverksamheten. Det är enligt regeringen otillfredsställande att samarbetet mellan fonderna inte kommit längre; fonderna bör därför fortsätta med att aktivt arbeta för att sänka kostnaderna genom samarbete om sådant som inte rör placeringsverksamheten, enligt regeringen. Effektiviseringar och besparingar genom samarbete är en av punkterna i den nya utredningen om AP-fondernas regelverk, se vidare nedan under . I motion Fi17 av m.fl. (MP) anser motionärerna att regeringen bör återkomma till med en proposition om AP-fondernas riktlinjer för miljö och etik som bygger på det betänkande som lagts fram av Kommittén om AP-fondernas etik- och miljöansvar. Precis som tar regeringen upp kommitténs förslag i den aktuella skrivelsen men väljer i likhet med att inte vidta några åtgärder. Motionärerna anser precis som kommittén att fondernas hållbarhetsarbete och etiska hänsynstagande måste gå längre än att begränsas till att följa lagar och konventioner. Till exempel borde politik för global utveckling kunna användas som värdegrund och integreras i AP-fondernas förvaltningsregler (yrkande 1). I motionen föreslås också att regeringen ska återkomma till med förslag till riktlinjer som förbjuder AP-fonderna att investera i bolag som har fossil energi som huvudsaklig verksamhet. Enligt motionärerna ger reglerna AP-fonderna möjlighet att välja bort fossil energi i sin förvaltning, men inget händer. I stället satsar fonderna stora pengar på detta område. Gemensamt kapital som AP-fondskapitalet bör investeras i den omställning till ett klimatsmart samhälle som krävs under de närmaste decennierna (yrkande 2). I motion Fi206 av m.fl. (V) anförs att rörliga ersättningssystem var en bidragande orsak till finanskrisen. uppgick de rörliga ersättningarna till de anställda i AP-fonderna till ca . Dessa ersättningssystem riskerar att leda till spekulation och mer riskfyllda placeringar. Motionärerna anser därför att förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna bör införas (yrkande 1). Vidare anförs att ansvaret för att granska AP-fondernas placeringar ligger på fondernas gemensamma . har dock mycket små resurser, motsvarande 1 av kostnaderna för AP-fondernas placeringsverksamhet. Dessutom styrs rådet av AP-fonderna och själva granskningen av investeringarna görs i efterhand. Motionärerna föreslår därför att det tillsätts ett oberoende råd som ska följa upp AP-fondernas investeringar. Rådet ska i sina utvärderingar fokusera på huruvida de företag investerar i lever upp till etiska riktlinjer om mänskliga rättigheter (yrkande 2). Motionärerna föreslår också att det tillsätts en bred parlamentarisk utredning i syfte att ändra kriterierna för AP-fondernas placeringar så att samhällsekonomiska, etiska och miljömässiga hänsyn väger tyngre än vad som är fallet (yrkande 3). I motion Fi233 av m.fl. (MP) anförs att AP-fonderna bör förbjudas att placera gemensamma pensionspengar i vapenindustrin. I motion MJ407 av m.fl. (V) anser motionärerna att målen för AP-fondernas verksamhet måste ändras. Kortsiktig ekonomisk avkastning bör inte som vara överordnad allt annat oavsett konsekvenserna. Tydliga mål om investeringar i förnybar energi, respekt för mänskliga rättigheter och hållbara samhällslösningar bör sättas upp för AP-fonderna. Nuvarande investeringar där fossil energi utgör huvuddelen av verksamheten eller i verksamheter där mänskliga rättigheter kränks bör fasas ut (yrkande 24). I motionen föreslås också att en utredning bör tillsättas med uppgift att undersöka hur en av AP-fonderna ska kunna göras om till en grön investeringsfond med huvuduppgift att ställa om energisystemet. Fonden ska investera i miljöteknik, gröna jobb och i hållbara lösningar för och omvärlden överlag (yrkande 25). Ny utredning om AP-fondernas regelverk tillsatte regeringen en utredning om AP-fondernas regelverk. Direktiven till utredningen har tagits fram i samråd med Pensionsgruppen, dvs. den grupp med företrädare för de fem riksdagspartier som står bakom pensionsöverenskommelsen, och utredningens uppdrag är bl.a. följande. Utredningen ska utvärdera FörstaFjärde AP-fondernas uppdrag och placeringsregler mot bakgrund av vikten av en effektiv styrning, erfarenheterna av fondernas förvaltning och ändrade marknadsförutsättningar. Utredningen ska bl.a. överväga om dagens kvantitativa placeringsregler kan bytas ut mot en mer kvalitativ instruktion och om det är möjligt att föreslå ett mer utvecklat och tydligt mål för AP-fondernas förvaltning. När det gäller placeringsregler ska utredningen undersöka de begränsningar som syftar till att minska risken i fondernas portföljer, t.ex. att av tillgångarna måste placeras i räntebärande tillgångar och begränsningarna om hur stor andel av tillgångarna som får vara onoterade eller utsatta för valutarisk. Översynen ska inkludera en kartläggning av bästa branschpraxis. Utredningen ska undersöka möjliga effektiviseringar av förvaltningen av buffertkapitalet. Utredningen ska på denna punkt omfatta alla buffertfonder FörstaFjärde AP-fonderna och . Argumenten för en uppdelning av buffertkapitalet på flera fonder med identiska uppdrag ska granskas på nytt. Utredningen ska analysera om det av kostnadsskäl finns anledning att reducera antalet fonder. I direktiven nämns som ett riktmärke att antalet buffertfonder inte ska reduceras till färre än tre. Utredningen ska också undersöka möjligheterna att differentiera förvaltningsuppdragen mellan fonderna. Vidare ska utredningen analysera möjligheterna till ytterligare effektivisering av förvaltningen genom olika former av samarbete. Ett alternativ som direktiven nämner är att fonderna bedriver förvaltningen oberoende av varandra medan administrationen är gemensam. Mot bakgrund av erfarenheterna av AP-fondernas förvaltning ska utredningen även pröva argumenten för AP-fondernas rätt att själva bestämma om sina kostnader. Utredningen ska överväga möjligheten att införa en mer direkt styrning av fondernas kostnader utöver den möjlighet regeringen har i den årliga skrivelsen till . Utredningen ska utvärdera Sjätte uppdrag, mål och placeringsregler med utgångspunkt i pensionssystemets behov och Sjätte speciella kompetens. Utredningen ska överväga möjligheten att förtydliga fondens funktion inom pensionssystemets ramar. Utredningen ska utvärdera vissa andra mer tekniska frågor som rör AP-fonderna. Enligt lagen ska regeringen lämna över en sammanställning av AP-fondernas årsredovisningar och en utvärdering av fondernas verksamhet till . Utredningen ska överväga om utvärderingen av AP-fondernas verksamhet i stället kan överlämnas till liknande den rutin som gäller för regeringens utvärdering av förvaltningen av statsskulden. En förutsättning och begränsning för utredningen är enligt direktiven att de politiska förutsättningarna för fempartiöverenskommelsen ska beaktas. Fonderna ska ha renodlat finansiella mål och inte ta näringspolitiska eller ekonomisk-politiska hänsyn. Fonderna ska inte ha ett dominerande inflytande som ägare i bolag noterade på reglerade marknader och fonderna ska bedriva förvaltning oberoende av varandra, i synnerhet när det gäller aktier som har emitterats av inhemska börsnoterade företag. Regeringen har utsett till utredare och utredningens resultat ska redovisas . Enligt direktiven ska Pensionsgruppen vid lämpliga tillfällen informeras om utredningens arbete. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet till handlingarna. Utskottet konstaterar att fonderna fortsatte att återhämta de stora förluster som gjordes under finanskrisen 20082009. Fondernas kapital steg med . var buffertfondernas samlade bidrag till finansieringen av pensionssystemet positivt till följd av att avkastningen var större än uppräkningen av inkomstindex . Utskottet konstaterar dock att fondernas avkastning varierat kraftigt sedan fondernas nya placeringsregler infördes . Marknaderna har varit extremt turbulenta och fonderna har inte gett den stabila avkastning man tänkte sig när systemet sattes upp. Utskottet välkomnar bl.a. av den anledningen den utredning om AP-fondernas regelverk som regeringen tillsatte . Utredningen har som huvuduppgift att utvärdera FörstaFjärde AP-fondernas uppdrag och placeringsregler mot bakgrund av fondernas förvaltning och ändrade marknadsförutsättningar. Utredningen ska också utvärdera Sjätte verksamhet. Utskottet anser också att det är bra att utredningen även ska undersöka kostnadsutvecklingen i AP-fonderna. Utskottet har behandlat och följt kostnaderna i AP-fonderna . Utskottet har granskat regeringens skrivelse 2010/11:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . Trots den tilltagande skuldkrisen i framför allt vissa europeiska länder fortsatte den globala aktiemarknaden att återhämta sig . Det fick till effekt att buffertfonderna (FörstaFjärde AP-fonderna och ) tillsammans redovisade ett resultat på , vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på av kapitalet. Resultatet innebar att fondernas samlade kapital steg med , från till . Att kapitalet inte ökade lika mycket som årets resultat berodde på att pensionsutbetalningarna var större än inbetalda pensionsavgifter. Utskottet noterar att detta var som buffertfonderna (FörstaFjärde AP-fonderna) var tvungna att skjuta till medel för att klara de löpande pensionsutbetalningarna. Sedan starten har buffertfonderna gett en avkastning på . Det är högre inkomstindex, som stigit . Det innebar att buffertfondernas bidrag till pensionssystemets långsiktiga finansiering (avkastning utöver inkomstindex) blev positivt . Enligt regeringens beräkningar i skrivelsen uppgick det ackumulerade bidraget sedan starten till 2010. Det kan jämföras med ett ackumulerat finansieringsbidrag på 2009 och 2008. Enligt utskottets mening är det glädjande att buffertfonderna återhämtat sig. Men utskottet kan, i likhet med vid tidigare behandlingar av AP-fondernas verksamhet, konstatera att avkastningen varierat kraftigt sedan de nya placeringsreglerna infördes . Det är en återspegling av att finansmarknaderna har varit extremt turbulenta med två stora börsfall och allmänt stora upp- och nedgångar i tillgångspriserna. Risktagande har inte gett den avkastning som man förväntade sig när systemet sattes upp 2001. Ingen av FörstaFjärde AP-fonderna har nått upp till styrelsernas långsiktiga mål för förvaltningen. Liksom tidigare delar dock utskottet regeringens uppfattning att buffertfondernas relativt höga avkastning bidrog till att förhindra att den automatiska balanseringen, den s.k. bromsen i pensionssystemet, slog till . Fonderna har aktivt arbetat med att bl.a. förändra sina förvaltningsmodeller för att bl.a. bättre kunna skydda sig mot och utnyttja de stora svängningar som symboliserat marknaderna . Det handlar bl.a. om en större flexibilitet i förvaltningen och ett ökat inslag av s.k. alternativa investeringar i fondernas portföljer. Utskottet delar regeringens uppfattning att detta är en positiv utveckling som ligger i linje med pensionsreformen och beslutet att inrätta fyra separata AP-fonder för att sprida riskerna. verkar dock förändringarna endast ha ökat skillnaderna mellan fondernas angreppssätt. Skillnaderna mellan fondernas tillgångsportföljer är fortfarande relativt små. Utskottet vill i detta sammanhang välkomna den utredning om AP-fondernas regelverk som regeringen tillsatte tidigt . Utredningen har tillsatts i samråd med Pensionsgruppen och ska enligt direktiven bl.a. utvärdera FörstaFjärde AP-fondernas uppdrag och placeringsregler mot bakgrund av dels fondernas förvaltning , dels ändrade marknadsförutsättningar. I det ingår bl.a. att utvärdera de begränsningsregler som finns när det gäller fondernas olika placeringar. Utredningen ska också undersöka olika möjligheter att effektivisera fondernas förvaltning, bl.a. i syfte att begränsa kostnadsutvecklingen i fonderna (det gäller samtliga buffertfonder inklusive ). Utredningen ska också analysera om det finns anledning att begränsa antalet fonder med riktmärket om minst tre fonder. Utskottet välkomnar också att utredningen ska utvärdera och analysera Sjätte verksamhet. Av årets skrivelse framgår att skiljer sig relativt mycket från andra riskkapitalfonder som är kopplade till statliga pensionssystem i andra länder. Därför är det enligt utskottets mening bra att grundligt utvärdera Sjätte uppdrag, mål och placeringsregler. Kostnadsutvecklingen i AP-fonderna har behandlats i regeringens skrivelser och utskottets betänkanden . Av årets skrivelse framgår att buffertfondernas förvaltningskostnader i stort sett var oförändrade jämfört med . Räknar man emellertid in de utgifter som inte redovisas som kostnader steg fondernas sammanlagda kostnader med nästan . Både regeringen och utskottet har tidigare påtalat att det finns möjligheter till kostnadsbesparingar genom administrativt samarbete mellan fonderna, som t.ex. värdepappersadministration, it, ekonomi- och personaltjänster. genomförde AP-fonderna en översyn av utrymmet för samordning, och etablerades ett forum för samverkan i syfte att spara kostnader. Regeringen gör i skrivelsen bedömningen att resultatet varit begränsat. Enligt utskottets mening är det viktigt att förvaltningen av pensionskapitalet sker kostnadseffektivt. Utskottet anser därför att det är bra att den nya utredningen om AP-fondernas regelverk enligt direktiven även ska analysera möjligheterna till effektivisering av fondernas förvaltning genom olika former att samarbete som inte rör placeringsverksamheten. Ett alternativ som nämns i direktiven är att fonderna bedriver förvaltning oberoende av varandra medan administrationen är gemensam. Enligt direktiven ska utredningen även pröva argumenten för AP-fondernas rätt att själv bestämma över sina kostnader. Utredningen ska överväga om fondernas kostnader bör styras mer direkt än vad som är fallet . I skrivelsen granskar regeringen hur fonderna följer regeringens riktlinjer för ersättningsvillkor för ledande befattningshavare i AP-fonderna. Regeringens riktlinjer antogs i nuvarande form och enligt riktlinjerna ska den totala ersättningen till ledande befattningshavare bl.a. vara rimlig och väl avvägd. Den ska också vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig samt bidra till god etik och organisationskultur. Ersättningen ska inte vara löneledande i förhållande till jämförbara institut utan präglas av måttfullhet. Rörlig lön ska inte ges till ledande befattningshavare. Däremot kan rörlig lön ges till övriga anställda, med beaktande av övriga principer i riktlinjerna. Uppsägningstiden ska inte överstiga och ersättningarna ska redovisas på samma sätt som gäller för noterade företag. Enligt riktlinjerna ska också fondernas styrelse i årsredovisningen redovisa om riktlinjerna följts eller inte och skälen för eventuella avvikelser. Regeringens granskning visar att det skett en anpassning till regeringens riktlinjer, med vissa undantag. Ingen av fonderna betalar rörlig ersättning till ledande befattningshavare och två av fonderna betalar inte heller rörlig ersättning till övriga anställda. I vissa fall överstiger uppsägningstiden för ledande befattningshavare de stipulerade sex månaderna, men fonderna hänvisar i dessa fall till att omförhandlingar av redan tidigare slutna avtal skulle leda till ökade kostnader i fonderna. Regeringen utgår ifrån att dessa avtal med tiden försvinner. Däremot konstaterar regeringen att det saknas underlag i bl.a. fondernas årsredovisningar för att det ska kunna göras bedömningar av om fondernas ersättningar följer riktlinjerna om att ersättningarna t.ex. ska vara rimliga, väl avvägda och präglade av måttfullhet. Regeringen anger i skrivelsen att den ser allvarligt på frågan och utgår ifrån att fonderna skyndsamt tillhandahåller efterfrågad information. Utskottet delar regeringens uppfattning. Storleken på och villkoren för ersättningarna till de anställda i fonderna har stor betydelse för allmänhetens förtroende för AP-fondernas verksamhet och i förlängningen för pensionssystemet.