bet · GY01FiU38 · 2011-06-14 00:00:00 — Enligt UCITS IV-direktivet ska i sin tillsynsverksamhet samarbeta och utbyta information med andra behöriga myndigheter i den utsträckning som följer av direktivet. Inspektionen ska bl.a. lämna eller kontrollera information som behövs för att en behörig myndighet i ett annat land inom EES ska kunna utöva sin tillsyn enligt UCITS IV-direktivet. Den utländska myndigheten ska också kunna få vara närvarande vid en kontroll av information på plats som görs av inspektionen. Regeringen bedömer att direktivets krav på informationsutbyte redan kan komma till stånd inom ramen för gällande rätt. Med beaktande av direktivets krav på samarbete är det dock enligt regeringen lämpligt att i lag slå fast att ska samarbeta och utbyta information med andra medlemsstaters behöriga myndigheter. Hantering av klagomål och tvistelösning Enligt UCITS IV-direktivet ska medlemsstaterna se till att det finns effektiva och ändamålsenliga förfaranden för klagomål och prövning utanför domstol av konsumenttvister rörande fondföretags verksamhet, då så är lämpligt med utnyttjande av befintliga organ. Det ställs även vissa krav på möjlighet till prövning i domstol eller av behörig administrativ myndighet. Regeringen bedömer att de krav som ställs i UCITS IV-direktivet är tillgodosedda genom de regelverk som redan finns . Ändringar i fondbestämmelser och information till fondandelsägare vid förvaltarregistrering Fondbestämmelserna ska ange grunderna för fonden som bl.a. avser placeringsinriktningen, om utdelning ska ske och sättet för utdelning, beräkningen av fondens och andelarnas värde, grunderna för beräkning av priset för försäljning och inlösen av fondandelarna samt för beräkning av den ersättning som fondbolaget och förvaringsinstitutet får ta ut av fonden. Bestämmelserna ska även innehålla uppgifter om fondens räkenskapsår samt om när och var fondens halvårsredogörelse, årsberättelse och priset för försäljning och inlösen av fondandelarna ska offentliggöras. I föreskrifter finns närmare bestämmelser om vad fondbestämmelserna ska innehålla. Fondbestämmelser och ändringar i dem ska enligt lagen om investeringsfonder godkännas av . Enligt regeringens förslag ska ändringar i fondbestämmelser godkännas om fondbestämmelserna i sig är skäliga och ändringen inte strider mot andelsägarnas gemensamma intresse. ska alltjämt få besluta att berörda andelsägare ska underrättas om ändringen. Om en ändring av fondbestämmelserna är av väsentlig betydelse för andelsägare, ska besluta att berörda andelsägare ska ha rätt att lösa in sina fondandelar innan ändringen börjar tillämpas utan att andra avgifter tas ut än vad som motsvarar kostnaderna för att avveckla värdepapper till följd av inlösen. En underrättelse om ändringar av fondbestämmelser ska innehålla lämplig information om syftet med fondbestämmelseändringen och vilka konsekvenser den kan få för andelsägarna samt, i förekommande fall, om rätten till inlösen. I de fall andelsägare ska underrättas om ändringen är en ytterligare förutsättning för godkännande av ändrade fondbestämmelser att underrättelsen uppfyller nämnda krav. Regeringen föreslår att även i fortsättningen får besluta att vissa ändringar i fondbestämmelserna inte ska få tillämpas förrän . Regeringen föreslår att ska få fatta ett sådant beslut även vid godkännande av nya fondbestämmelser. Den nuvarande tidsfristen ska enligt förslaget tas bort. Regeringen föreslår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om vad underrättelsen till andelsägare ska innehålla och på vilket sätt underrättelse ska ske. I detta avsnitt sammanfattas de förslag till lagändringar som inte har direkt anknytning till genomförandet av UCITS IV-direktivet. Regeringen anger att ett väsentligt syfte med de föreslagna ändringarna är att stärka konkurrensförutsättningarna för den svenska fondmarknaden i ett internationellt perspektiv. Möjlighet att ha olika andelsklasser i en investeringsfond: Regeringen föreslår att det i en investeringsfond ska få finnas andelar av olika slag (andelsklasser). Andelsklasserna i en och samma fond föreslås få vara förenade med olika villkor för utdelning, avgifter, lägsta teckningsbelopp och i vilken valuta andelarna tecknas och inlöses. Regeringen anser, med tanke på att andelsklasser är en för svenska förhållanden ny företeelse och innebär en delvis komplex hantering både administrativt och ur informationssynpunkt, att det finns skäl att gå stegvis fram och att om erfarenheterna visar sig positiva kan man överväga ytterligare möjligheter att godkänna andra typer av andelsklasser. Den rådande principen om likabehandling av alla andelar i fonden modifieras endast på så sätt att de villkor som får föreskrivas i fondbestämmelserna för respektive andelsklass får skilja sig åt mellan andelarna i fonden. I övrigt ska alla villkor vara lika. Det ska åligga fondbolaget att identifiera och hantera de eventuella intressekonflikter som kan uppkomma mellan olika fondandelsklasser och att, i samband med att fondbestämmelserna prövas av , på ett tydligt sätt visa att dessa förutsättningar är uppfyllda. Handel med fondandelar på en reglerad marknad: UCITS IV-direktivet tillåter att fondbolag, i stället för att erbjuda möjlighet till inlösen av fondandelar i börshandlade fonder, erbjuder möjlighet till försäljning på sekundärmarknaden om det vidtar åtgärder för att säkerställa att det noterade fondandelsvärdet inte i någon väsentlig mån avviker från det underliggande fondandelsvärdet. Regeringen föreslår att denna särreglering införs i svensk rätt. Om, av något skäl, en försäljning på sekundärmarknaden inte kan ske, kvarstår fondbolagets skyldighet mot andelsägaren och inlösenskyldigheten återgår till fondbolaget. Utfärdande av fondandelar innan betalning tillförts fonden: Regeringen föreslår att ett fondbolag ska få medge att fondandelar utfärdas utan att betalning tillförs fonden. En förutsättning för detta ska vara att det är säkerställt att betalning tillförs fonden inom rimlig tid. Bakgrunden till regeringens förslag är i korthet följande. De gällande svenska bestämmelserna är något striktare än motsvarande bestämmelser i . Detta kan få till följd att en investerare, som inte vill ha sina medel oplacerade , kan komma att avstå från att investera i en svensk fond. Enligt regeringens uppfattning finns skäl att införa en reglering som är i linje med den som anges i UCITS IV-direktivet. Senareläggning av försäljning och inlösen av fondandelar i vissa fall: Regeringen föreslår att ett fondbolag i undantagsfall ska få senarelägga försäljning och inlösen av fondandelar om det behövs av hänsyn till andelsägarnas intressen. Vidare föreslår regeringen att ska få besluta att ett fondbolag ska senarelägga försäljning och inlösen av fondandelar, om det är i andelsägarnas eller allmänhetens intresse. I det senare ingår situationer där utvecklingen på fondmarknaden kan få betydelse för finansmarknaderna mer brett och för den finansiella stabiliteten. Fondbolags utförande av uppgifter på uppdrag: Regeringen föreslår att fondbolag inte längre ska behöva ett särskilt tillstånd för att få utföra visst arbete och vissa funktioner på uppdrag av någon annan, s.k. insourcing. Enligt UCITS IV-direktivet synes det förutsatt att ett förvaltningsbolag inom ramen för sitt verksamhetstillstånd kan utföra motsvarande verksamhet på uppdrag av någon annan, utan något särskilt tillstånd för detta. Uppdragsavtal som avser distribution av fondandelar: Regeringen föreslår att uppdragsavtal som avser distribution av fondandelar inte ska behöva ges in till och att sådana avtal inte ska omfattas av lagens krav avseende innehållet i ett uppdragsavtal. Avveckling av en fond i vissa fall: Regeringen föreslår att en fond som varken har fondandelsägare eller fondförmögenhet får avvecklas, om ger tillstånd till det. Enligt nuvarande regler får fondbolaget inte självt avveckla en fond. Skälet till det är att det finns ett värde i att låta någon annan än fondbolaget ta hand om avvecklingen och därigenom skapa garantier för att avvecklingen går till på rätt sätt. I vissa fall kan det dock finnas skäl för att förenkla förfarandet när det gäller avvecklingen av en fond. Regeringen anser att det bör vara möjligt att genom ett förenklat förfarande kunna avveckla en fond som saknar andelsägare, inte har några tillgångar eller skulder och där avvecklingen av fonden gått till på ett sätt som är förenligt med andelsägarnas intresse. Frågor som diskuteras i propositionen men som inte föranleder lagförslag: I den utredning (SOU 2010:78) som föregick propositionen ges förslag om delning av investeringsfonder och att det ska införas en möjlighet för fondbolagen att arbeta med s.k. justerat fondandelsvärde. Regeringens bedömning är att det inte är lämpligt att föreslå de nämnda förändringarna. Enligt regeringen krävs ytterligare överväganden innan sådana förändringar kan föreslås. Ändringar i lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar Under remissförfarandet som föregick proposition 2010/11:110 Ändrade kapitaltäckningsregler gjorde och påpekanden som regeringen angav att det fanns goda skäl för, men som regeringen ansåg att det inte fanns tillräckligt beredningsunderlag för att lämna ett lagförslag om (se prop. 2010/11:110 s. 107). Regeringen har berett frågan och kommer med förslag till ändring i lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar. Bakgrunden till förslaget är de ändringar i direktiv /48/EG (kreditinstitutsdirektivet) genom vilka det införs en skyldighet för den behöriga myndigheten att, med hänsyn till resultatet av löpande tillsynsåtgärder, bedöma huruvida ett institut ska påföras ett högre kapitalbaskrav än miniminivån för att täcka de risker som institutet är eller kan komma att vara exponerat för. Vid denna bedömning ska myndigheten beakta kvantitativa och kvalitativa aspekter av institutens bedömningsprocesser avseende metoder för att utvärdera om det interna kapitalet är tillräckligt med hänsyn till dess risk, institutets styrformer, metoder och mekanismer för riskhantering samt resultat av tillsynsanalyser. Regeringen föreslår att en ny bestämmelse införs i 2 kap. 2 § lagen om kapitaltäckning och stora exponeringar som stadgar att får besluta om förhöjt kapitalbaskrav om inspektionen i samband med en kapitalutvärdering anser att det behövs för att täcka de risker som institutet är exponerat för. Enligt gällande regelverk är en förutsättning för att inspektionen ska kunna fatta ett beslut om ökad kapitalbas att någon annan åtgärd inte är tillräcklig för att få institutet att rätta bristerna inom rimlig tid. Den föreslagna bestämmelsen innebär att inspektionen inte ska vara skyldig att först överväga andra åtgärder. Bestämmelsen ger möjlighet att ingripa innan allvarliga problem uppstår i ett institut. Enligt UCITS IV-direktivet ska medlemsstaterna anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa UCITS IV-direktivet. Bestämmelserna ska tillämpas fr.o.m. . Lagförslagen för genomförande av UCITS IV-direktivet i kommer emellertid att kunna träda i kraft först . Även de förslag till ändringar i lagen om investeringsfonder som inte är direkt kopplade till UCITS IV-direktivet bör enligt regeringen träda i kraft . När det gäller ändringarna i lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar följer av direktiv /76/EU att medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga . Ändringarna i lagen om kapitaltäckning och stora exponeringar ska enligt förslaget därför träda i kraft . Regeringen föreslår särskilda övergångsbestämmelser för de fondföretag som marknadsför sina andelar i och som enligt den nya regleringen kommer att omfattas av tillståndsplikt. Vidare föreslår regeringen en särskild övergångsperiod när det gäller befintliga faktablad. Det föreslås även en särskild övergångsbestämmelse beträffande specialfonder som liknar matarfonder. trädde en ny försäkringsrörelselag (2010:2043) i kraft. har upptäckt en felaktig hänvisning i lagen som medför att inspektionen inte har möjlighet att ta ut en förseningsavgift av försäkringsföretag som inte lämnar föreskriven information till inspektionen. Det är hänvisningen i 16 kap. 17 § första stycket försäkringsrörelselagen till 14 kap. 17 § 1 samma lag som är felaktig. Det riktiga är en hänvisning till 14 kap. 18 § andra stycket 1. Utskottet har uppmärksammats på behovet av rättelse genom en promemoria upprättad inom . Enligt utskottet innebär förslagen i denna proposition att UCITS IV-direktivet genomförs i svensk lagstiftning på ett väl avvägt sätt. I fråga om de förslag till ändringar som inte är direkt motiverade av direktivet anser utskottet att förslagen främjar de syften regeringen framhåller om att ge ökade möjligheter till en kostnadseffektiv och konkurrenskraftig fondförvaltning, med ett bibehållet gott konsumentskydd för fondsparande. Utskottet tillstyrker lagförslagen i propositionen med en mindre språklig korrigering. När det gäller behovet av rättelse i försäkringsrörelselagen (2010:2043) konstaterar utskottet att det är fråga om ett förbiseende i ett tidigare lagstiftningsärende och att det är fråga om en sådan rättelse som det inte finns anledning att inhämta Lagrådets yttrande över. Utskottet föreslår att antar utskottets förslag till lagändring i bilaga 3. Ändringen föreslås träda i kraft , dvs. som den övervägande delen av lagförslagen i propositionen föreslås träda i kraft. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:135 Investeringsfondsfrågor: antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument, 2. lag om ändring i lagen (2002:562) om elektronisk handel och andra informationssamhällets tjänster, 3. lag om ändring i lagen (2004:46) om investeringsfonder, 4. lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, 5. lag om ändring i lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar, 6. lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, 7. lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 8. lag om ändring i försäkringsrörelselagen (2010:2043). Förslaget till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (2010:2043) Om ett försäkringsföretag inte lämnar de upplysningar som har föreskrivits med stöd av 14 kap. 17 § 1, får besluta att företaget ska betala en förseningsavgift med högst . Avgiften tillfaller staten. Om ett försäkringsföretag inte lämnar de upplysningar som har föreskrivits med stöd av 14 kap. 18 § andra stycket 1, får besluta att företaget ska betala en förseningsavgift med högst . Avgiften tillfaller staten. Det är ett enigt utskott som står bakom betänkandet FiU38 om investeringsfondsfrågor. Därför är debatt överflödig. Men, herr talman, låt mig ändå, inte minst ur ett informativt perspektiv, kort redogöra för detta ärende eftersom det faktiskt innebär ett viktigt beslut.I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2010/11:135 som i sin tur syftar till att genomföra ett EU-direktiv, det så kallade UCITS IV-direktivet eller Undertakings for in , om en anpassning och harmonisering av lagar rörande fondförvaltning. Bortsett från de förändringar som här föreslås ska tidigare direktiv fortsätta vara tillämpligt.Syftet med direktivet är att anpassa lagstiftningen och författningen till fondbolagens verksamhet i och med utvecklingen och förändringen av de finansiella marknaderna under de senaste decennierna.Syftet är också att harmonisera lagstiftningen mellan EES-länderna och stärka den inre marknaden inom verksamheter för kollektiva investeringar genom flera förenklingar och förändringar som föreslås underlätta gränsöverskridande verksamhet som kostnadseffektiviseringar möjliggörs.En anpassning och harmonisering sker för tillståndsgivning, tillsyn och kontroll, marknadsföring, kundupplysning och insyn. En anpassning sker för att utländska fondbolag ska kunna verka på den svenska marknaden och för att svenska fondföretag ska kunna verka internationellt.Konsekvenserna torde bli en förbättrad konkurrens dels genom allmänt bättre förutsättningar för en effektivare verksamhet, dels genom att det öppnas för fler aktörer, vilket i förlängningen bör komma konsumenterna till del.En annan viktig del av förändringarna till nytta för konsumenten är en bättre konsumentinformation som blir fullt harmoniserad genom förordningen. Konsumenterna ska bättre kunna värdera produkten och erbjudandet genom ett standardiserat faktablad med grundläggande information om fonden, till exempel vilken riskprofil fonden har.Direktivet ska antas före , och förändringarna föreslås träda i kraft i dessa delar. De delar där nya kapitaltäckningsregler och stora exponeringar berörs i enlighet med proposition 2010/11:110 föreslås träda i kraft innevarande år.Herr talman! Detta är ett bra beslut med önskvärda harmoniseringar och anpassningar för fondföretagens gränsöverskridande verksamhet. Det är ett bra beslut som ger fondföretagen ny och enklare access till större marknader. Det är ett bra beslut för konsumenterna som får fler erbjudanden att välja på och framför allt en bättre information om erbjudandet.Därför vill jag med detta yrka bifall till utskottets förslag till beslut.