bet · GY01MJU15 · 2011-04-04 00:00:00 — Utskottets förslag i korthet avslår motioner (S, MP, V, KD) om förbud mot kemikalier m.m. Jämför reservationerna 9 (S, MP, V), 10 (S, MP), 11 (V), 12 (S, MP, V), 13 (MP, V), 14 (S, V) och 15 (S, MP, V). I motion MJ273 (KD) yrkande 4 anförs att bör ge enskilda länder större möjlighet att införa strängare regler av miljöskäl. Det är rimligt att en högre politisk miljöambition i sig ska kunna vara ett skäl för att godkänna strängare regler i ett medlemsland. Enligt motion MJ296 (V) yrkande 3 bör ett förbud av det bromerade flamskyddsmedlet dekabromdifenyleter (deka-BDE) återinföras. Bromerade flamskyddsmedel liknar på många sätt miljögifterna PCB och DDT. Man bör även se över möjligheterna att förbjuda användningen av andra farliga bromerade flamskyddsmedel. I motion MJ449 (MP) yrkande 4 efterlyses ett förbud mot deka-BDE i bl.a. textilier och varor som barn kommer i kontakt med. Flera motioner gäller ämnet bisfenol A. Enligt motion MJ359 (S) bör regeringen förbjuda bisfenol A i och arbeta för ett förbud inom EU. Bisfenol A kan störa de naturliga hormonerna och leda till skador hos växande individer. Även i motion MJ296 (V) yrkande 4 framhålls att bisfenol A bör förbjudas eftersom det är hormonstörande. I motion MJ449 (MP) yrkande 1 framförs att bisfenol A bör förbjudas i alla produkter som barn kommer i kontakt med. Regeringen bör även arbeta för att bisfenol A ska tas upp på Reachförordningens kandidatlista. Enligt motion MJ355 (MP) yrkandena 1 och 2 bör regeringen driva på inom EU för att förbjuda bisfenol A i livsmedelsförpackningar och andra produkter där ämnet kan överföras till människor. Enligt motion MJ449 (MP) yrkande 7 bör farliga ämnen förbjudas i livsmedel och i produkter som kommer i kontakt med livsmedel. Ämnen som bör förbjudas inom dessa användningsområden är exempelvis bisfenol A, triklosan och azofärgämnen. I motion MJ449 (MP) yrkande 6 framförs att det bör införas nationella begränsningar av ämnet PFOA i varor som kommer i kontakt med livsmedel och med barn och som finns i kläder. Nonylfenoletoxilat förekommer i textilier och är ett ämne som bör förbjudas i varor som barn kommer i kontakt med enligt motion MJ449 (MP) yrkande 5. Ämnet bildar stabila nedbrytningsprodukter som är giftiga för vattenlevande organismer. I motion MJ315 (S) framhålls att det finns miljövänliga alternativ till perkloretylen vid kemtvätt. Regeringen bör därför förbjuda användningen av det giftiga och cancerframkallande ämnet. I motion MJ449 (MP) yrkande 2 anförs att regeringen bör införa ett förbud mot bly i vissa produkter. Ett förbud mot viss blyammunition bör återinföras. Bly bör även förbjudas i varor som barn kommer i kontakt med. Vidare bör regeringen ta fram en tidsplan för utfasning av bly i elektronikprodukter. Enligt yrkande 3 i samma motion bör mjukgöraren förbjudas i produkter som barn kommer i kontakt med. DEHP är en ftalat som kan störa fortplantningsförmågan. Som utskottet har anfört ovan är kemikalielagstiftningen till stor del harmoniserad inom EU. En viktig del av EU:s kemikalielagstiftning utgörs av Reachförordningen. När det gäller möjligheten att ha mer långtgående nationella regler konstaterar utskottet att en EG-förordning är bindande i sin helhet och direkt tillämplig i . Den rättsliga grunden för Reach-förordningen är artikel 95, vilket innebär att den är harmoniserande. Harmoniseringen kommer till uttryck i artikel 128.1 som föreskriver att medlemsstaterna inte får förbjuda, begränsa eller hindra tillverkning, import, utsläppande på marknaden eller användning av ett ämne om det omfattas av förordningens tillämpningsområde och uppfyller förordningens krav. Av artikel 128.2 framgår dock att ingenting i förordningen ska hindra medlemsstaterna från att behålla eller införa nationella bestämmelser för att skydda arbetstagarna, människors hälsa och miljön, om bestämmelserna är tillämpliga i fall där förordningen inte innebär en harmonisering. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att ett förbud på får en betydligt större effekt ur ett miljö- och hälsoperspektiv än ett nationellt förbud och att det bibehåller den fria rörligheten för varor och tjänster på EU:s inre marknad. Enligt utskottets mening bör kemikaliepolitiken därför framför allt genomföras genom ett stort engagemang inom EU eller i det övriga internationella kemikaliesamarbetet. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motion MJ273 (KD) yrkande 4 kan lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om ett förbud mot det bromerade flamskyddsmedlet deka-BDE noterar utskottet följande. Genom direktiv /95/EG om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter (RoHS-direktivet) förbjuds användningen av kvicksilver, kadmium, bly, sexvärt krom och flamskyddsmedlen PBB och PBDE i nya elektriska och elektroniska produkter som släpps ut på marknaden fr.o.m. . Från är även deka-BDE förbjudet i elektriska och elektroniska produkter som omfattas av RoHS-direktivet. I svar på skriftlig fråga 2007/08:1243 framhöll miljöministern att regeringen avser att verka för att förbjuda den återstående användningen av deka-BDE i hela EU. Som utskottet har redovisat ovan har Kemikalieinspektionen fått i uppdrag att ta fram och genomföra en nationell handlingsplan för att identifiera, begränsa och fasa ut farliga kemikalier. I regeringsuppdraget anges att bromerade flamskyddsmedel är ämnen som bör prioriteras i detta arbete. Med hänsyn till att en stor del av användningen av deka-BDE är förbjuden inom EU och att arbete pågår för att förbjuda den återstående användningen anser utskottet att motionerna MJ296 (V) yrkande 3 och MJ449 (MP) yrkande 4 kan lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om förbud mot bisfenol A vill utskottet peka på att regeringen beslutade att ge Kemikalieinspektionen i uppdrag att i samverkan med utreda och utvärdera behovet av och förutsättningarna för ett nationellt förbud mot bisfenol A i vissa plastprodukter såsom flaskor och matkärl. I utvärderingen ska särskild hänsyn tas till barn och deras större känslighet. Uppdraget ska redovisas till . Vidare antogs förslag om att förbjuda användning av bisfenol A i polykarbonatplast i nappflaskor från . Marknadsföring och export av sådana nappflaskor förbjuds fr.o.m. . Förbudet införs som en ändring i kommissionens plastdirektiv /72/EG och har i införts i föreskrifter. Som har påpekats ovan har Kemikalieinspektionen fått i uppdrag att ta fram och genomföra en nationell handlingsplan för att identifiera, begränsa och fasa ut farliga kemikalier. I regeringsuppdraget anges att man i detta arbete särskilt bör fokusera på ämnen som är hormonstörande. Utskottet konstaterar att ett aktivt arbete pågår för att begränsa skadliga effekter av användningen av bisfenol A och föreslår mot bakgrund av vad som ovan har anförts att motionerna MJ296 (V) yrkande 4, MJ355 (MP) yrkandena 1 och 2, MJ359 (S) och MJ449 (MP) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller livsmedelsförpackningar har utskottet erfarit att plastmaterial avsedda att komma i kontakt med livsmedel regleras på EU-nivå. För att skydda konsumenternas hälsa har EU bl.a. fastställt gränsvärden för halter av ämnen som kan migrera från plastmaterial som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel. Plastmaterial, ämnen och gränsvärden är föremål för löpande översyner i den genomförandekommitté som hanterar det praktiska arbetet med att uppdatera och anpassa tillämpningen av . Utskottet har behandlat frågor om farliga ämnen i livsmedel i betänkande 2010/11:MJU14. I detta sammanhang kan utskottet dock nämna att Kemikalieinspektionen även ska arbeta för att minska riskerna från hälsoskadliga ämnen i livsmedel inom ramen för det övergripande regeringsuppdraget om att ta fram och genomföra en handlingsplan för en giftfri vardag. Utskottet har tidigare även behandlat frågor om perfluorerade ämnen såsom PFOA. I betänkande 2008/09:MJU16 Kemikaliekontroll redovisades att vissa perfluorerade ämnen regleras i EU-lagstiftningen. Ett direktiv för att begränsa användningen av PFOS och PFOS-relaterade ämnen antogs (2006/122/EG). Direktivet innebär ett förbud mot PFOS och ämnen som kan brytas ned till PFOS i kemiska produkter och varor. I stort sett all kvarvarande befintlig användning är dock undantagen från förbudet, exempelvis vissa applikationer inom den fotolitografiska och fotografiska industrin, inom förkromning samt inom användningen av hydrauloljor inom flygindustrin. Utskottet har erfarit att reglerna i direktiv /122/EG om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat numera har införlivats i bilaga XVII i Reachförordningen. Slutligen kan nämnas att perfluorerade ämnen pekas ut som en typ av kemikalier som bör prioriteras i Kemikalieinspektionens uppdrag om att genomföra en handlingsplan för en giftfri vardag. Mot bakgrund av det anförda finner utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motion MJ449 (MP) yrkandena 6 och 7. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Även frågor om nonylfenoletoxilat behandlades i betänkande /09:MJU16 Kemikaliekontroll. Utskottet framhöll i betänkandet att en stor del av de varor som konsumeras i är producerade utomlands och ofta utanför EU. Därför måste vi agera inom EU och internationellt för att få till stånd informationssystem för farliga ämnen i varor och vid behov begränsa användningen av sådana ämnen. Riskerna med nonylfenol och nonylfenoletoxilater har utvärderats inom EU, och användningen har begränsats inom ett flertal områden. Det innebär att ämnena inte får säljas eller användas i koncentrationer som överstiger för bl.a. rengöringsprodukter, textilier och papper. Reach innebär ökade krav på tillverkaren eller den som importerar en vara att lämna information om särskilt farliga ämnen i varan. I EU:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG) är nonylfenol ett s.k. prioriterat farligt ämne, vilket innebär att utsläppen ska upphöra eller stegvis minska. När det gäller barns exponering för nonylfenoletoxilat vill utskottet framhålla att regeringen i Kemikalieinspektionens uppdrag om en giftfri vardag särskilt betonar behovet av att minska växande individers exponering för hälsoskadliga ämnen från varor. I likhet med vad regeringen anför i uppdraget anser utskottet att nu gällande behöver ses över för att öka skyddsnivån för konsumenterna. Med hänsyn till det arbete som pågår avstyrker utskottet motion MJ449 (MP) yrkande 5. I svar på skriftlig fråga 2007/08:1034 om användning av perkloretylen anförde miljöministern att ämnet är förbjudet i konsumentprodukter enligt förordningen (1998:944) om förbud m.m. i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska produkter, men att det får användas yrkesmässigt. Perkloretylen används huvudsakligen som lösningsmedel i kemtvättmaskiner. Användningen har halverats , men fortfarande används ca . Verksamhetsutövare har enligt (1998:808) ett ansvar för att byta ut farliga kemiska produkter mot mindre farliga (substitutionsprincipen). De lösningsmedelsfria kemtvättmaskiner som finns kräver stora investeringar, vilket gör att det krävs en rimlig tid för omställning. Avslutningsvis anförde miljöministern i frågesvaret att de miljövänliga alternativen bör ersätta nuvarande metoder med perkloretylen. I svar på skriftlig fråga 2008/09:184 om utfasning av perkloretylen framhöll miljöministern även att genomförandet av Reach innebär strängare krav på dokumentation och användning av perkloretylen. För ämnen som importeras eller tillverkas i volymer över ska en s.k. kemikaliesäkerhetsrapport upprättas. Denna ska bl.a. innehålla information om hur människor och miljö utsätts för ämnet inom olika användningsområden och vilka skyddsåtgärder som behöver vidtas för att användningen ska vara säker. Utskottet vill framhålla vikten av att farliga kemikalier byts ut mot mindre farliga och utgår från att regeringen även i fortsättningen kommer att driva utvecklingen i denna riktning. Därmed föreslår utskottet att motion MJ315 (S) lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet har tidigare behandlat frågan om blyammunition (bet. 2008/09:MJU16 Kemikaliekontroll). I detta sammanhang redovisade utskottet att regeringen planerade ett totalt förbud mot jakt med ammunition som innehåller blyhagel och mot yrkesmässig saluföring och överlåtelse av sådan ammunition samt ett förbud mot jakt med kulammunition som innehåller bly med vissa undantag. Förbudet skulle träda i kraft . Totalförbudet mot blyammunition genomfördes dock inte. Eftersom det ännu inte finns någon lämplig blyfri ammunition för alla jaktsituationer anförde utskottet att det inte går att genomföra ett totalförbud för blyammunition. infördes i stället nya regler i 14 ad §§ förordning (1998:944) om förbud m.m. i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska produkter. Reglerna innebär ett fortsatt förbud mot patroner laddade med blyhagel vid som inte är jakt, med några undantag, jakt på våtmarker och vid jakt över grunda delar av öppet vatten. Blyhagel får användas i vissa fall om det med hänsyn till syftet eller säkerheten vid användningen inte finns något godtagbart blyfritt alternativ. I övrigt får blyammunition användas så länge ett godtagbart alternativ saknas. Utskottet finner inte skäl att nu ändra sitt tidigare ställningstagande, men utgår från att regeringen fortsätter att följa frågan. När det gäller frågan om bly i elektriska och elektroniska produkter vill utskottet erinra om att genom direktiv /95/EG om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter (RoHS-direktivet) förbjöds användningen av bly i nya elektriska och elektroniska produkter som släpptes ut på marknaden fr.o.m. . Direktivet är genomfört i den svenska lagstiftningen huvudsakligen genom förordning (1998:944) om förbud m.m. i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska produkter och förordning (2005:209) om producentansvar för elektriska och elektroniska produkter. När det gäller bly i varor som barn kommer i kontakt med vill utskottet även påpeka att det nya EG-direktivet (2009/48/EG) om leksakers säkerhet innehåller gränsvärden för hur mycket av 19 olika metaller som får läcka ut från en leksak. För arsenik, kadmium, sexvärt krom, bly, kvicksilver och organiskt tenn är gränsvärdena hälften av vad som anses vara säkra värden, eftersom metallerna är mycket farliga. Dessa metaller får inte vara avsiktligt tillsatta till något material. Om det finns resthalter av dem får de inte läcka mer än vad gränsvärdena anger. Regeringen har till överlämnat proposition 2010/11:65 Ny lag om leksakers säkerhet som syftar till att genomföra direktivet. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motion MJ449 (MP) yrkande 2 kan lämnas utan vidare åtgärd. Dietylhexylftalat (DEHP) Vad gäller ftalaten dietylhexylftalat (DEHP) konstaterar utskottet att det finns ett förbud inom EU mot användningen av DEHP i leksaker och barnavårdsartiklar om halten överskrider . Förbudet återfinns numera i bilaga XVII till Reachförordningen. Utskottet har vidare erfarit att fattade beslut om att föra in DEHP i bilaga XIV till Reach. Ämnen upptagna i denna bilaga får inte användas eller släppas ut på marknaden utan tillstånd efter ett visst slutdatum. Vid tillståndsprövningen ska säkrare alternativ övervägas. Om alternativen är ekonomiskt eller tekniskt rimliga ska de farliga ämnena bytas ut. Slutdatum för DEHP är . Med hänsyn till det anförda och till att ftalater är ämnen som regeringen särskilt har uppmärksammat i Kemikalieinspektionens uppdrag om att genomföra en handlingsplan för en giftfri vardag föreslår utskottet att motion MJ449 (MP) yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet bifaller fem motionsyrkanden (S, MP, V) om åtgärder mot parakvat. avslår övriga motionsyrkanden (S, M, MP, V, KD) om bekämpningsmedel. Jämför reservationerna 16 (S, MP, V) och 17 (MP, V). I motionerna U269 (KD) yrkande 11 och MJ272 (KD) yrkande 6 framhålls vikten av att begränsa användningen av kemiska bekämpningsmedel. Detta kan uppnås genom en tydlig EU-lagstiftning och ökade kunskaper om alternativa bekämpningsmetoder. Även i motion MJ275 (KD) yrkande 5 påtalas vikten av att arbetet med att minska användningen av kemiska bekämpningsmedel fortsätter. Rester av bekämpningsmedlen finns ofta kvar i ekosystemen efter det att de har slutat att användas. Enligt motion MJ294 (V) yrkande 4 bör inom EU driva frågor om ökade kontroller, utfasning av ämnen och sänkta gränsvärden när det gäller bekämpningsmedel. I likhet med motion MJ449 (MP) yrkande 9 framförs också att inte bör godkänna nya bekämpningsmedel med hormonstörande ämnen och, när så är lämpligt, ompröva redan godkända produkter. I motion MJ338 (M) yrkande 1 anförs att delar av den svenska odlingen kan komma att sakna tillgång till ett effektivt växtskydd om växtskyddsmedel fasas ut för . Odlarna har inte lyckats hitta nya effektiva växtskyddsmedel eller mekaniska metoder som fungerar. Enligt motion MJ449 (MP) yrkande 21 bör regeringen ta initiativ till ett EU-direktiv om kemikalier i textilier och skor som motsvarar RoHS-direktivet för elektroniska produkter. Ett direktiv om kemikalier i kläder skulle få positiva effekter på miljön och hälsan, såväl på hemmaplan som i producentländerna. Enligt yrkande 8 i samma motion bör regeringen lämna förslag på förbud mot triklosan, triklokarban och silver som tillsatser till skor och textilier eller andra konsumentprodukter. Produkter som innehåller antibakteriella ämnen kan bidra till utvecklingen av resistenta bakterier. I motion MJ273 (KD) yrkandena 2 och 3 begärs att inom EU driver uppfattningen att substitutionsprincipen och försiktighetsprincipen ska tillämpas för bekämpningsmedel. Regelverket måste tydliggöras så att nya kemikalier endast godkänns om det saknas lika bra, mindre farliga alternativ. I motion MJ357 (KD) yrkande 2 framförs att Kemikalieinspektionen borde lämna ett generellt godkännande av det biologiska bekämpningsmedlet Vectobac G med den verksamma substansen Bti för den typ av bekämpning som krävs i nedre . Flera motionsyrkanden berör frågan om användning av det inom EU förbjudna bekämpningsmedlet parakvat vid odling av soja i . I motionerna MJ385 (S), MJ268 (MP) yrkandena 1 och 2, MJ393 (V) yrkandena 1 och 2 framhålls vikten av att både inom EU och internationellt verkar för att användningen av parakvat som bekämpningsmedel stoppas. Vidare betonas vikten av att svenska och europeiska köttproducenter ges förutsättningar och incitament att sluta köpa djurfoder som odlats med hjälp av parakvat. Enligt motion MJ404 (S) bör EU aktivt arbeta för att förhindra import av soja som är producerad med bekämpningsmedel som är förbjudna inom EU. Därför bör märkning införas för varor som är producerade med hjälp av exempelvis parakvat. Bekämpningsmedel regleras inom EU huvudsakligen genom växtskyddsmedelsdirektivet 91/414/EEG och biociddirektivet 98/8/EG. Växtskyddsmedel är bekämpningsmedel som används för att skydda växter och växtprodukter inom jordbruk, skogsbruk och trädgårdsbruk. Biocider är bekämpningsmedel som inte utgör växtskyddsmedel, såsom desinfektionsmedel, träskyddsmedel, insektsmedel och råttgift. Ett bekämpningsmedel måste vara godkänt av Kemikalieinspektionen för att få säljas i . Godkännandet är tidsbegränsat, och bekämpningsmedlet prövas därför på nytt när godkännandet går ut. Utskottet har erfarit att växtskyddsmedelsdirektivet kommer att upphävas och ersättas av den nya växtskyddsmedelsförordningen (EG) nr 1107/2009. Växtskyddsmedelsförordningen trädde i kraft och ska tillämpas fr.o.m. . Förordningen innebär bl.a. att s.k. uteslutningskriterier införs för aktiva substanser. Det betyder att de mest skadliga aktiva substanserna inte får godkännas, förutom i undantagsfall. Reglerna om substitution ändras på så sätt att substitutionsprincipen ska tillämpas vid produktgodkännanden. Förordningen innebär även att prövning och godkännande av växtskyddsmedel ska harmoniseras i större utsträckning inom EU. Utskottet har vidare erfarit att det finns ett förslag till en ny förordning om biocidprodukter som avses ersätta direktivet om biocidprodukter. Den föreslagna förordningen bygger på principerna i det nuvarande biociddirektivet men innehåller ett antal nyheter. Förslaget innebär i likhet med den nya växtskyddsmedelsförordningen att s.k. uteslutningskriterier införs för aktiva substanser och att substitutionsprincipen ska tillämpas vid produktgodkännanden. Utöver det utvidgas tillämpningsområdet till att omfatta behandlade varor. Det innebär att importerade varor inte får innehålla aktiva ämnen som inte är godkända inom EU. Exempel på sådana varor är importerade textilier som är behandlade med biocider. Vidare föreslås regler om möjlighet att ansöka om ett centralt produktgodkännande och möjlighet till ett förenklat förfarande när det gäller substanser som bedöms som mindre problematiska. Enligt uppgift från väntas den nya förordningen antas efter behandling i . Av betydelse i sammanhanget är även EU-direktiv /128/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel. Direktivet syftar till att minska de risker och konsekvenser som användningen av bekämpningsmedel innebär för människors hälsa och miljön. Syftet ska uppnås genom att användningen av integrerat växtskydd och andra alternativa metoder främjas. har, i samråd med och Kemikalieinspektionen, tagit fram ett förslag till genomförande av direktivet. Förslaget består huvudsakligen av en ny svensk förordning om användning av bekämpningsmedel. Utskottet har inhämtat att förslaget bereds inom . Utskottet vill även lyfta fram att det pågår ett utvecklingsarbete för att finna alternativa växtskyddsmedel. Bland annat har regeringen bidragit med finansiering till ett projekt som leds av näringen och ett projekt som bedrivs inom ramen för Stiftelsen verksamhet, vilka syftar till att finna möjliga alternativa bekämpningsmedel. Dessutom har medel avsatts till för att inrätta ett och samarbetsforum för biologisk bekämpning av skadeorganismer. Vidare fattade regeringen beslut om att inrätta ett växtskyddsråd inom . ska sprida kunskap och vara ett forum för dialog och erfarenhetsutbyte i frågor som rör växtskyddets betydelse för en hållbar och konkurrenskraftig växtodling. I rådet ska bl.a. forskning kring alternativa metoder, marknadsutveckling och omvärldsanalys diskuteras. Skälen för att inrätta ett råd är att det, som utskottet har redovisat ovan, sker stora förändringar inom växtskyddslagstiftningen. Syftet med de nya EU-reglerna är att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön, och förutsättningarna för växtodling kommer därmed att förändras. ska ledas av . I övrigt ska det i rådet finnas representanter från Kemikalieinspektionen, , industrin, odlingsbranschen, forskningen och rådgivningsbranschen. Utöver inrättandet av ett växtskyddsråd har regeringen gett i uppdrag att efter samråd med Kemikalieinspektionen utarbeta en strategi för hur jordbruks- och trädgårdsnäringen kan vara förberedd när växtskyddsmedel fasas ut från marknaden, bl.a. genom att alternativa växtskyddsmedel eller metoder finns tillgängliga. Syftet med strategin är att bibehålla förutsättningarna för en konkurrenskraftig produktion. Strategin ska utarbetas i dialog med näringen och berörda myndigheter. Uppdraget ska redovisas till Landsbygdsdepartementet . Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att ett omfattande arbete pågår inom EU och nationellt för att begränsa skadliga effekter av bekämpningsmedelsanvändningen, främja användningen av och öka kunskapen om alternativa bekämpningsmetoder och stödja jordbruks- och trädgårdsnäringen i denna omställning. Utskottet bedömer att det arbete som pågår bör leda till att frågan om bekämpningsmedelsanvändningen utvecklas i önskvärd riktning.