· GY01JuU8 · 2011-02-02 10:54:48 — I dagens debatt tar vi upp de drygt 100 motionsyrkanden om straffrättsliga frågor som väckts under den allmänna motionstiden . De behandlade yrkandena i justitieutskottets betänkande rör bland annat frågor om brott, straffmätning och påföljder.Vi socialdemokrater står bakom samtliga våra reservationer, men här och yrkar jag bifall till reservationerna 1, 8 och 12.Just frågor om brott och straff bottnar i människors utsatthet. Vi vet att kriminaliteten slår många enskildas liv i spillror. Vi vet att människor berörs djupt av konsekvenserna av kriminalitet. Därför är just de rättspolitiska frågorna viktiga men också komplexa. Det handlar om brottet såväl som att brottets orsaker måste bekämpas. Vi socialdemokrater kan aldrig låta debatten enbart handla om hårdare, strängare straff.I dag ser vi ett som glider alltmer isär. Vi ser hur klyftorna ökar och hur otryggheten ökar, och ur just ojämlikhet, otrygghet, missbruk och segregation föds kriminalitet. Därför är för oss socialdemokrater just det förebyggande arbetet A och O. De investeringar som man gör i förebyggande syfte har goda förutsättningar att tjäna in sig själva på . Men då handlar det om en politik som ser helheten. Givetvis handlar det om den egna familjens möjlighet att agera, men det handlar också om människors grundläggande uppväxtvillkor. Det gäller också krav på lokalsamhället, polis, den enskilde, skolan, socialtjänst, näringsliv, föreningsliv.Ju fler som engagerar sig i det förebyggande arbetet, desto bättre. Men det behövs också en aktiv politik med insatser mot alkohol och narkotika, åtgärder inom skolan och insatser inom bostads- och arbetsmarknadspolitiken. Det behövs ett starkt välfärdssamhälle. Rättsväsendet är en viktig del av vårt välfärdssamhälle.Den viktigaste och kanske också den mest grundläggande rättspolitiska frågan är människors tilltro till rättsväsendet, att människor känner att det finns en rättssäkerhet och en rättstrygghet, men också att det finns en effektivitet hos de rättsvårdande myndigheterna. Den som genomför brottet ska snabbt få en reaktion på detta, och straffet ska också förväntas ha en både förebyggande och avskräckande effekt. Just straffen speglar vilka normer och spelregler som finns i vårt samhälle.Det är också viktigt att vi pratar om brottsoffren. Den som råkar ut för ett inbrott, en stöld, en grov kränkning eller fysiskt våld måste kunna lita på att samhället bryr sig om det lidande, den ilska och den vanmakt som det innebär att bli brottsoffer. Därför behövs det snabbt stöd och möjlighet till upprättelse. Det är avgörande.Herr talman! Låt mig gå in på några frågor inom det straffrättsliga området. Jag ska då tala om Romstadgan, som väl kanske inte är något som man spontant tänker på när man pratar om straffrättsliga frågor.I juni 2001 ratificerade Romstadgan. har därför en skyldighet att ändra sin nationella lagstiftning, så att det blir möjligt att lagföra personer som är misstänkta för folkmord, brott mot mänskligheten eller krigsförbrytelser, oavsett var brottet är begånget och oavsett gärningsmannens eller offrets nationalitet. har ännu ej ändrat sin lagstiftning, och den nuvarande svenska lagstiftningen vad gäller internationella brott är på flera punkter mycket bristfällig. Brott mot mänskligheten finns över huvud taget inte som brottsrubricering i svensk lag.År 2002 lade den socialdemokratiska regeringen fram ett betänkande med förslag till bland annat ny lag om internationella brott. har inget hänt. arbetar med att ta fram en lagrådsremiss. fick vi höra av den moderatledda regeringen att lagrådsremissen skulle komma 2007. Detta löfte har man övergivit. I dagens betänkande står det att förslaget kommer 2012, vilket är efter det att det ursprungliga betänkandet lades fram.Att det drar ut är allvarligt. Det kan leda till att svåra brott mot mänskliga rättigheter förblir ostraffade. kan uppfattas som en för människorättsförbrytare. Dessutom är det pinsamt för internationella anseende. Därför måste regeringen omgående återkomma med ett förslag för att implementera Romstadgan för den genom ny lagstiftning. Det går inte att vänta till 2012.Herr talman! Så över till en annan reservation. Vi tar oss tillbaka till det centrala rättssamhället och hetslagstiftningen. Det går inte att bortse från sambandet mellan hets och våld. Genom att tillåta att etniska minoriteter och homosexuella utmålas som hotfulla eller mindre värda skapar vi ett samhällsklimat i vilket vissa upplever det som riktigt och rimligt att gå från ord till handling. Enligt kap. 29 är det en försvårande omständighet om syftet med ett brott är att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller annan liknande omständighet.Vi vet att diskriminering och ojämlik behandling inte försvinner av sig självt. Vi vet att en lagstiftning som behandlar människor olika ger signaler till medborgarna att det är rätt att också värdera människor olika.Transpersoner omfattas inte av rättslagstiftningen trots att transpersoner är en av de mest utsatta grupperna i samhället när det gäller diskriminering, hets och hatbrott. Det vill vi socialdemokrater ändra på. Två av våra reservationer tillsammans med V och MP handlar om att transpersoner ska omfattas av hetslagstiftningen. Det handlar om att könsidentitet och könsuttryck ska läggas till i bestämmelser om hets mot folkgrupp i 16 kap. 8 § och att straffskärpningsreglerna i 29 kap. vidgas så att det ses som en försvårande omständighet om syftet med ett brott är att kränka en person på grund av personens könsidentitet eller könsuttryck.Det behöver göras betydligt mer för transpersoners situation. Det handlar bland annat om förändringar i namnlagen och resurser till vård utifrån behov.Könstillhörighetsutredningen lade fram sitt förslag 2007. Det finns en del i förslaget som man ska vara kritisk mot, till exempel att könskörtlar måste avlägsnas vid ändring av könstillhörighet, men det är viktigt att regeringen kommer fram med ett förslag. Vi behöver modernisera lagstiftningen vad gäller detta. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte visat minsta intresse av att lägga fram några förslag till förändringar i dessa lagstiftningar.Herr talman! Utsattheten har många ansikten. Vi socialdemokrater anser att de sexuella övergreppen mot flickor och kvinnor är ett av våra största samhällsproblem. I regeringsställning införde vi både en ny lag mot sexköp och lagen mot människohandel. Vi införde ett nytt besöksförbud som gäller i det gemensamma hemmet, och vi utvidgade de brott som ska bedömas som våldtäkt till att omfatta fler situationer. Många ytterligare förändringar gjordes för att stärka flickors och kvinnors integritet och skydd mot brott och utnyttjande. Bland annat införde vi ett särskilt brott om våldtäkt mot barn. Vi anser dock att det inte räcker. Det är ett område som man måste titta på.Efter en mandatperiod som varit tom på väl avvägda och skarpa förslag när det gäller straffrättsliga frågor på detta område måste vi gå vidare. får inte hamna i ett vakuum när det gäller att värna personers sexuella integritet och brottsoffers säkerhet. Flickor och kvinnor behöver ett bättre skydd mot grova sexuella kränkningar. Därför vill vi att det införs ett nytt brott, synnerligen grov våldtäkt med straffskala sex till tio år.Vi har också en reservation om straff för köp av sexuella tjänster. Vi anser att dagens straffnivå är för låg om man ser till brottets allvar. Att utnyttja en annan person genom sexköp är helt oacceptabelt, och det måste markeras i lagstiftningen. Vi har därför drivit frågan om att höja straffmaximum för sexköp från fängelse till fängelse . En utredning är klar, och jag hoppas att den snart ligger på bord så att vi får se förslaget och kan höja straffmaximum.Herr talman! Att alla människor ska kunna känna trygghet i vardagen och slippa känna rädsla för att utsättas för brott är en självklarhet. Vårt öppna samhälle bygger på demokratiska värderingar om lika människovärde och ömsesidig respekt. Därför kan brott aldrig accepteras. Det måste finnas en helhetssyn när man tittar på de straffrättsliga frågorna. Det saknar vi socialdemokrater . Vi vill se en rättskedja som håller ihop. Vi vill se en polisorganisation som är effektiv. Det går dock inte att ensidigt satsa på polisen, även om vi inte har varit emot denna satsning. En satsning på polisen leder förhoppningsvis till att fler brott utreds och lagförs, och då måste man se till hela rättskedjan, det vill säga åklagare, domstolsväsen och kriminalvård. Det saknar vi när vi tittar på detta. Utan denna helhetssyn får vi ingen rättssäkerhet och rättstrygghet.Det är viktigt att bekämpa brott men också de sociala orsakerna bakom brotten. En satsning på att förebygga brott är framför allt en satsning på ett starkt välfärdssamhälle. står givetvis bakom alla sina reservationer i betänkandet, men för att vinna tid yrkar jag bifall endast till reservation 14 om att införa ett tortyrbrott i svensk lagstiftning. Under utskottsbehandlingen missade att stödja reservation 12 om att implementera Romstadgan. Jag passar därför på att yrka bifall även till denna reservation.Jag ska ta upp bakgrunden till några av våra reservationer. Jag börjar med möjligheten för transpersoner att ingå i hetslagstiftningen, vilket tog upp. har motionerat i denna fråga i ett flertal år och tycker att en lagändring bör komma till stånd inom kort.Sverige har formellt sett ett av världens bästa skydd mot hatbrott. Det vill säga att vi är ett av de länder i världen där enskilda som utsätts för våld och andra övergrepp på grund av deras religion, etnicitet eller sexuella läggning vet att den som begår brott mot dem eller diskriminerar dem kommer att straffas. har således kriminaliserat hets mot folkgrupp och olaga diskriminering och har dessutom i infört en särskild regel om att den som begår brott mot en person på grund av dennes religion, etnicitet eller sexuella läggning ska bestraffas extra hårt. Skyddet för homo- och bisexuella har genomförts successivt i svensk lag och har ett mycket stort stöd hos befolkningen. Skyddet mot övergrepp på grund av personers sexuella läggning har det tagit tid att utveckla, och det har inte alltid haft allas stöd. Till exempel finns det än två partier i som tar avstånd från homosexuellas rätt att ingå äktenskap och att adoptera.Antalet homofobiska hatbrott har av beräknats till 12 2006, 17 2007 och likaledes 17 2008. Trenden är alltså inte minskande.Skyddet för transsexuella, transpersoner och andra som inte uttrycker sitt kön på sätt som anses vara förenliga med vissa normer är minst sagt underutvecklat i . Transpersoner inkluderas inte i begreppet sexuell läggning sådant det används i lagstiftningen då att vara en transperson inte är en sexuell läggning. En transperson kan vara hetero-, bi- eller homosexuell. Det handlar om personer som har en könsidentitet som helt eller delvis skiljer sig från normerna i samhället för hur en man eller kvinna förväntas vara.Samhället ska upprätthålla lag och ordning. Man ska garantera alls rätt till skydd för sitt privatliv - rätten att bejaka sig själv och vara den man är utan att utsättas för övergrepp av andra eller utsätta andra för övergrepp. Detta skydd gäller för alla i oavsett om personen är man eller kvinna eller ser ut som en man men biologiskt sett är en kvinna. Det gäller oavsett om det är en man som klär sig som en kvinna eller om det är en kvinna som inte vill vara vare sig man eller kvinna. Rätten att få definiera sig själv måste alltid tillhöra individen - inte hennes omgivning eller samhället, och det är vår skyldighet som lagstiftare att värna detta.Inte minst unga transpersoner är en grupp som är särskilt utsatt för diskriminering och särbehandling. Den diskriminering som förekommer medför alltför ofta psykisk ohälsa. Detta styrks inte bara av egna berättelser utan också av till exempel , som visar att av alla transpersoner i åldern har försökt ta sitt liv. I anmälde 30 personer att de utsatts för ett transfobiskt brott. Trenden är ökande, och det finns skäl att anta att mörkertalet är väldigt stort. Det är fortfarande till stor del tabubelagt med ett sådant könsuttryck eller att ge uttryck för en sådan sexuell identitet.Mängden personer som anmäler brott är i sig inte relevant. Det relevanta är att det inte finns något rättsligt skydd som gäller hatbrott mot dessa personer, och det är en brist som måste åtgärda.I motionerna 222 och 400 yrkas att bestämmelserna om hets mot folkgrupp även ska omfatta den som hotar eller uttrycker missaktning för en grupp av personer med anspelning på deras könsuttryck eller könsidentitet. Därtill yrkas att straffskärpningsregeln i 29 kap. 2 § sjunde stycket i ska ändras, så att det ses som en försvårande omständighet om syftet med brottet är att kränka en person på grund av dennes könsidentitet och könsuttryck.Herr talman! Jag vill också beröra det som förs fram i reservation 14 om att införa tortyr som brottsrubricering i . har motionerat om detta. antog FN konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning - tortyrkonventionen, som den kallas i folkmun. Även andra internationella deklarationer och konventioner, till exempel den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, , förbjuder tortyr. Både enligt tortyrkonventionen och enligt flera andra konventioner är det en folkrättslig princip att stater inte får återsända personer till ett land där personen i fråga riskerar att utsättas för tortyr eller annan grym och omänsklig behandling eller bestraffning. Principen har utvecklats till internationell sedvanerätt. Det innebär att alla stater är bundna av den oavsett om de har ratificerat konventionerna eller inte.I finns inget brott som heter tortyr, och den som har gjort sig skyldig till tortyr kan inte dömas för det i svensk domstol. Grov misshandel, människorov, olaga tvång, olaga hot, våldtäkt eller grov våldtäkt är de brottsrubriceringar som brukar användas, men det ger upphov till tolkningsproblem av samma slag som de som ledde till att brottsrubriceringen kvinnofridskränkning infördes i svensk lagstiftning. Exempelvis är preskriptionstiderna för de olika brotten olika och mycket korta. Brottsrubriceringen kvinnofridskränkning utgår från det systematiska i brottet i stället för enskilda separata händelser, på samma sätt som tortyr skiljer sig från ett antal separata händelser just på grund av den systematiska kränkning som pågår.Enligt tortyrkonventionen ska staterna kriminalisera tortyrbrottet. har ratificerat tortyrkonventionen men inte infört en särskild straffbestämmelse om tortyr i svensk lag. har rekommenderat att ska införa ett sådant brott i svensk lag. För att kunna bekämpa tortyr måste de personer som har gjort sig skyldiga till det naturligtvis kunna ställas inför rätta för det, även i . Det räcker inte med att det är förbjudet enligt regeringsformen och , som i sig är svensk lag. Om det inte finns någon straffbestämmelse kan ju inte människor åtalas och fällas för det.Sverige har hög svansföring just när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna. Trots detta har tolv gånger kritiserats av mot tortyr, Committee Against Torture, CAT, och ligger därmed högst i ligan av kritiserade länder. Vi är alltså det land som är världsledande i att ha fått kritik när det gäller tortyr.Kritiken mot beror inte på att folk har torterats i svenska fängelser utan på att har avslagit ansökningar om asyl i fall där mot tortyr har haft en annan uppfattning om risken för tortyr vid tvångsavvisning. har alltså skickat tillbaka människor till länder där de har riskerat tortyr.Sverige har också använt så kallade diplomatiska garantier för att återsända asylsökande till länder där tortyr är vanligt. Det är ett mycket tvivelaktigt sätt att utvisa människor, i synnerhet som det inte finns några garantier för att de diplomatiska garantierna ska fungera i verkligheten.I kampen mot terrorismen och i de krig som har utspelats i till exempel och har vi tyvärr fått se allt fler alarmerande bevis på att även demokratiska och västerländska militärer och också privata säkerhetstjänster använder grov misshandel, sexuell förnedring, elchocker och skenavrättningar under förevändning att ändamålet medlen. Att kalla detta för något annat än tortyr, som vi numera borde förknippa med medeltiden, skulle vara grovt felaktigt. Tortyr innebär ett medvetet och överlagt angrepp på en människas psyke, kropp och värdighet, och att individer utsätts för olaglig och oförsvarlig fysisk och psykisk smärta och förödmjukelse. Därför bör ett särskilt tortyrbrott ingå i svensk lag. Rörande det straffrättsliga området har SD lagt fram förslag om införande av riktiga livstidsstraff, generella straffskärpningar för brott mot liv och hälsa samt borttagande av den så kallade mängdrabatten. Dessa har inte hörsammats av de andra partierna, som uppenbarligen anser att de straff vi har för våldsbrott är tillfredsställande och att den så kallade mängdrabatten för brott är försvarlig. Men det är väl heller ingen nyhet att SD har en annan syn på brott och straff än övriga partier i den här församlingen.Utöver detta har vi stött andra motioner, då vi inte är bundna av något block utan kan och kommer att stödja motioner från enskilda riksdagsledamöter eller vad det må vara så länge vi anser att de är i linje med vår politik.Exempel på sådana motioner, som även dessa inte fick något majoritetsstöd, ofta inte ens något stöd från de egna partierna, är kriminalisering av barn- och skenäktenskap, införandet av en ny straffnivå för våldtäkt, nämligen synnerligen grov våldtäkt, skyldighet för rattfylleridömda att delta i konfrontationer med offer för rattfylleribrott och förlängning av strafftiden när brottet har koppling till organiserad brottslighet.Men speciellt en motion sticker ut, nämligen den om kriminalisering av deltagande i militära operationer utomlands. Där handlar det om att ge rättsväsendet möjligheter att vidta åtgärder mot personer som åker till exempelvis eller för att delta i läger där man tränas för att bygga bomber och utföra terrorattacker och i gerillakrigföring, med andra ord terroristläger. angav självt i sin rapport att folk med denna typ av träning som kommer till utgör det största inhemska hotet. Trots detta var det inget annat parti än som röstade för denna motion i utskottet. Detta var efter att terrordådet i utfördes. Inte ens i ljuset av detta dåd kunde något av de andra partierna förmå sig att vidta snabba åtgärder för att täppa till detta hål i svensk lagstiftning. Det tycker vi är beklagligt.Vi ställer oss bakom alla våra reservationer, men yrkar bifall till följande: reservationerna 5, 6, 9, 15, 16 och 21-27. Detta är ett viktigt ärende. Det kan man se inte minst på det stora antalet motioner. Det handlar om drygt 100 motionsyrkanden och 32 reservationer. Jag vill redan nu säga att står bakom alla våra reservationer som vi har lämnat i utskottet, men av tidsskäl vill jag här yrka bifall endast till reservation 3.Reservation 3 handlar om att vi vill skärpa straffen vid kränkning på grund av könsidentitet. Det handlar om transpersoners utsatthet i samhället. Precis som från tidigare anförde ser vi att hatbrotten mot homosexuella och transpersoner räknas i tusental. Tyvärr är det här ingenting som minskar, trots informationskampanjer och en ökad medvetenhet i samhället. Tvärtom ökar brottsligheten mot transpersoner och homosexuella. Det är förstås oacceptabelt. Just transpersoner omfattas inte av hetslagstiftningen. Därför tycker vi att just reservation 3 är så viktig att bifalla, så att vi kommer till rätta med den bristen.Jag tycker också att reservation 1 är viktig. har redan pratat om den. Den är kopplad till den här problematiken. Det handlar om att vi vill ha en översyn av hela hetslagstiftningen. Vi vet att hot och hets ofta sedan också leder till direkt våld. Om vi kan skärpa lagen kommer vi också förhoppningsvis att kunna komma till rätta med det ökade antalet hatbrott mot homosexuella.Men det räcker inte med att bara skärpa lagarna. Vi behöver göra mycket mer från den här talarstolen och den här församlingen, från regeringen, från alla våra kommuner och landsting - ja, på alla nivåer i samhället måste vi jobba aktivt med att ändra värderingarna gentemot minoriteter i samhället, gentemot homosexuella och transpersoner, så att det blir en självklarhet för en person att helt enkelt kunna få älska precis den man vill och veta att det inte finns det minsta problem i samhället för att man känner på det viset. Man ska kunna känna sig helt trygg på sin arbetsplats, på skolan och när man är ute . Tyvärr ser det inte ut så . Genom skärpning av lagar kan vi nå en bit, men det viktigaste är ändå att jobba med värderingarna och att jobba direkt med de människor som känner sig hotade och diskriminerade.Jag skulle också vilja ta upp reservation 12, som är väldigt viktig. Den handlar om att implementera Romstadgan. från Socialdemokraterna har redan pratat en del om denna. Det handlar om den svenska lagstiftningen vad gäller olika brott mot folkrätten: krigsförbrytelser, tortyr och så vidare.Vi har en regering som är väldigt snabb att skärpa lagarna vad gäller till exempel ungdomar som fildelar på nätet. Då kommer man med Ipredlagen och FRA. ska man komma med datalagringsdirektivet också; man ska kunna kontrollera all vår datakommunikation: vilka vi ringer och sms:ar till och vad vi gör på nätet. Vi har en regering som också är väldigt snabb att ingå internationella avtal för att begränsa användningen av Internet. Jag tänker nu på . Det är en viktig prioritering för regeringen. Men när det gäller att skärpa lagarna för något av det vidrigaste som sker i världen, nämligen folkrättsbrott, då gör regeringen väldigt lite, kanske faktiskt ingenting alls.Det kom en utredning , Internationella straffrättsutredningen, som lade fram flera förslag. skulle skärpa sin lagstiftning på det här området. Men än så länge gör regeringen ingenting, trots Amnestys protester, juristers påpekanden och motioner från oss rödgröna.Vi rödgröna vill ha en bättre lagstiftning kring brott mot folkrätten. Som det ser ut är regleringen kring folkrättsbrott otydlig, och lagarna är svårtillämpade. Därför måste vi få nya lagar för kriminalisering och lagföring, så att vi kan döma folk som begår brott mot folkrätten.Vi har i en lag som rör folkmord. Det här är inte i linje med de internationella konventioner som har skrivit under. Till exempel är det egentligen inte kriminaliserat att uppmana till folkmord. Det är någonting som vi genom den här reservationen vill komma till rätta med.Maria pratade helt korrekt här tidigare om bristerna i de svenska lagarna vad gäller tortyr. Vi i har inte kriminaliserat tortyr; det faller under andra lagparagrafer. Det är en stor brist. Trots det har vi skrivit under . Det gjorde vi . kom mot tortyr med väldigt hård kritik mot . Här bör vi också skärpa lagstiftningen.Vi tar upp en del andra områden också i vår reservation. Det handlar om utomrättslig avrättning, påtvingat försvinnande och så vidare. Där behöver vi också skärpa lagarna. Reservation 12 är otroligt viktig, och det har redan yrkats bifall till den. En grundläggande förutsättning för varje demokratisk stat är ett välfungerande och effektivt rättsväsen. När människans frihet hotas av brottslighet och otrygghet är det viktigt att rättsväsendet agerar med kraft och ger gott stöd åt dem som drabbats. Förutsättningarna för detta har också tydligt förbättrats under alliansregeringen. Rättsväsendet har förstärkts genom kraftiga satsningar till såväl polis som åklagare och kriminalvård. Allt fler brott utreds och upp. Polisen har blivit mer synlig på gator och torg och människor upplever större trygghet än . Under innevarande mandatperiod är fler reformer på området att vänta.