bet · GY01SoU10 · 2011-04-08 00:00:00 — Familjerådslag, som är ett sätt att fatta beslut om och planera insatser för barn och ungdomar med problem genom att engagera deras eget nätverk inom den utvidgade familjen, har fått ett blandat mottagande. gjorde en uppföljning och utvärdering av familjerådslagsmodellen. I den utredningen skriver man att förväntningarna på familjerådslagen bara delvis infriats, men att det är för tidigt att döma ut modellen. Vi anser att ska få ett nytt uppdrag att göra en översyn av modellen och återkomma med förslag på hur den bättre kan användas i arbete. Det behövs riktlinjer för när modellen är tillämpbar och när den inte är det. När ett barn far illa är det viktigt att kan ingripa . Barnkompetensen hos behöver i de flesta kommuner förbättras. som presenterades föreslår bl.a. att en socialsekreterare ska ha som uppgift att fungera som kontakt till omhändertagna barn. Som sådan ska denne enbart ha kontakt med barnet och inte vara inblandad i kontakten med familjehemmet, för att helt och hållet kunna stå på barnets sida. Personen ska även besöka familjehemmet för att se hur barnet har det och hur det mår. I utredningen påpekar man att det är viktigt att kontaktpersonen ser till att tala enskilt med barnet. Vi tycker att det är ett utmärkt förslag som skulle stärka barn som är omhändertagna och minska risken för att de far illa också efter omhändertagandet. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Riksbarncentrum, punkt 7 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Ju334 av m.fl. (S) yrkande 3. För att försäkra sig om barnets rättigheter på livets alla områden bör regeringen överväga att ett riksbarncentrum inrättas. Detta centrum bör vara grundat på ett brett samarbete med en tvärvetenskaplig och tvärfacklig inriktning. Arbetet ska utgå från ett helhetsperspektiv av barnets rättigheter grundat på forskning inom beteende-, rätts- och samhällsvetenskap, medicinsk vetenskap samt praktisk erfarenhet. Detta riksbarncentrum bör utnyttjas i lagstiftningsarbete och i rättstillämpning. Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Äldre, punkt 12 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So231 av (S) och 2010/11:So368 av (FP) yrkandena 1 och 2 i denna del. Vi anser att man ska kunna känna en trygghet i att åldras med värdighet, även när hälsan sviker. När man blir gammal och sjuk kan det ibland vara svårt att veta vilken instans man ska vända sig till. Äldre personer känner oro när de inte vet vem de ska vända sig till för att få hjälp efter en sjukhusvistelse. För att få hjälp med en vårdplan eller en biståndsbedömning måste man vända sig till olika instanser inom kommunen, och . Vi anser att dessa instanser borde samordna med en kontakt för den äldres räkning för att underlätta för den äldre. Vi anser att regeringen bör utreda möjligheterna att samordna olika instanser i samhället till gagn för den äldre. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Kommunernas ansvar, punkt 14 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Ju319 av m.fl. (MP) yrkande 7. skärptes socialtjänstlagens skrivning från att kommunerna bör ge stöd till våldsutsatta kvinnor till formuleringen ska särskilt beakta kvinnors behov. Detta är en kompromiss från utredningens förslag där det tydligt framgår att kommunerna ska stödja våldsutsatta kvinnor. Jag anser att formuleringen är för vag och att lagen i detta hänseende bör skärpas till ett absolut ansvar för kommunerna i fråga om kvinnor som är utsatta för våld. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Olika frågor inom ramen för handlingsplanen för att bekämpa våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer, punkt 15 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Ju319 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2010/11:Ju332 av (S) yrkande 2, 2010/11:Ju386 av m.fl. (S) yrkande 2, 2010/11:Ju403 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2010/11:So238 av (S) samt 2010/11:Ju287 av (KD) yrkandena 2 och 9, 2010/11:Ju319 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2010/11:Ju403 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 10, 2010/11:So354 av Finn och (båda M) och 2010/11:So592 av m.fl. (V) yrkande 2. Vi anser att det behövs kommunala riktlinjer för arbete med mäns våld mot kvinnor, samkönat partnervåld och hedersrelaterat våld, och vi anser att regeringen bör ge i uppdrag till att ta fram detta. Vi anser också att det behövs en mer enhetlig tillsyn över kommunerna när det gäller det stöd som ges till kvinnor och barn som utsatts för våld eller bevittnat våld. För att kunna förebygga och förhindra mäns våld mot kvinnor krävs det att det finns kvalificerat stöd och behandling för de våldsbenägna männen. Vi anser därför att det behövs en större satsning på mansjourer runt om i landet och att man satsar på behandling av män som misshandlat. Vad vi nu anfört bör ge regeringen till känna. Olika frågor inom ramen för handlingsplanen för att bekämpa våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer, punkt 15 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Ju287 av (KD) yrkande 2, 2010/11:Ju319 av m.fl. (MP) yrkandena 8 och 9, 2010/11:Ju386 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2010/11:Ju403 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2010/11:Ju287 av (KD) yrkande 9, 2010/11:Ju332 av (S) yrkande 2, 2010/11:Ju403 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 10, 2010/11:So238 av (S), 2010/11:So354 av Finn och (båda M) och 2010/11:So592 av m.fl. (V) yrkande 2. Jag anser att det behövs kommunala riktlinjer för arbete med mäns våld mot kvinnor, samkönat partnervåld och hedersrelaterat våld, och jag anser att regeringen bör ge i uppdrag till att ta fram detta. Jag anser vidare att det behövs särskilda insatser till myndigheter för att de ska kunna ge adekvat stöd till kvinnor med bristande kunskaper i svenska och med bristande socialt nätverk samt kvinnor med psykiska och fysiska funktionshinder som söker stöd för utsatthet för mäns våld. Dessutom behövs såväl en utredning om levnadsvillkoren för kvinnor och flickor med funktionsnedsättning i fråga om utsatthet för mäns våld som olika åtgärder för att minska utsattheten för våld bland äldre kvinnor och kvinnor med funktionsnedsättning. Slutligen anser jag att det behövs en större satsning på mansjourer runt om i landet. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Olika frågor inom ramen för handlingsplanen för att bekämpa våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer, punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Ju319 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2010/11:Ju386 av m.fl. (S) yrkande 2, 2010/11:Ju403 av m.fl. (V) yrkandena 810 och 2010/11:So592 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2010/11:Ju287 av (KD) yrkandena 2 och 9, 2010/11:Ju319 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2010/11:Ju332 av (S) yrkande 2, 2010/11:So238 av (S) och 2010/11:So354 av Finn och (båda M). Jag anser att regeringen bör ge i uppdrag att kontinuerligt genomföra frågeundersökningar om förekomsten av mäns våld mot kvinnor för att kunna se om de genomförda åtgärderna och insatserna för att stoppa mäns våld mot kvinnor får avsedd effekt. Jag anser dessutom att det behövs kommunala riktlinjer för arbete med mäns våld mot kvinnor, samkönat partnervåld och hedersrelaterat våld och även att regeringen bör ge i uppdrag till att ta fram också detta. Dessutom behövs en utredning om levnadsvillkoren för kvinnor och flickor med funktionsnedsättning i fråga om utsatthet för mäns våld. bör få i uppdrag att utreda hur samhällets stöd till personer som brutit med sina familjer på grund av hedersrelaterat våld och förtryck kan förbättras och hur stödet till redan befintliga verksamheter kan förstärkas. Slutligen anser jag att det behövs en större satsning på mansjourer runt om i landet. Vad jag nu anfört bör ge regeringen till känna. Utredning om behovet av skydd för våldsutsatta kvinnor som lever gömda, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Ju403 av m.fl. (V) yrkande 13. Kvinnor som lever gömda i utan uppehållstillstånd är en grupp som är extra utsatt när det gäller mäns våld. En kvinna som helt saknar rättigheter i samhället riskerar att bli utsatt för sexuella övergrepp och misshandel av män som utnyttjar hennes situation. Enligt en rad internationella konventioner som anslutit sig till är det samhällets ansvar att ge alla våldsutsatta kvinnor rätt till stöd och skydd. Gömda kvinnor som lever i utan uppehållstillstånd och som misshandlas får dock sällan skydd eller hjälp. Det är få kvinnojourer som har möjlighet att ta emot dessa kvinnor. Anledningen är ofta att kommunerna inte ger jourerna någon ersättning för skydd till gömda kvinnor, men också att kvinnans behov ser annorlunda ut och att många jourer varken har kompetens eller resurser att hantera dessa. Vidare är det otänkbart för en gömd kvinna att polisanmäla misshandeln eftersom hon då själv riskerar att utvisas. Regeringen har helt glömt bort de papperslösa kvinnorna i sin handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39). Jämställdhetsministern har uttryckt att de inte kan skriva in skydd för gömda kvinnor i ett regeringsdokument eftersom det skulle ge signaler till kvinnorna om att de är välkomna att stanna. Men det är regeringens ansvar att se till att alla våldsutsatta kvinnor, oavsett om de är papperslösa eller inte, får skydd. Därför bör regeringen utreda hur våldsutsatta kvinnor som lever gömda ska få nödvändigt stöd och skydd mot mäns våld. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Kvinnojourer, punkt 17 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Ju261 av (S) yrkande 2 och 2010/11:Ju319 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2010/11:Ju403 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2010/11:So601 av (S). För ett stort antal av de kvinnor och barn som utsatts för hot och våld i nära relationer blir landets kvinnohus en viktig . Det ekonomiska stödet från kommuner till de organisationer som jobbar med stöd, skydd och boende för våldsutsatta kvinnor och barn varierar kraftigt, vilket inte kan anses tillfredsställande från jämlikhetssynpunkt. Stödet borde i stället ges i relation till hur stor omfattningen av denna typ av brott är i varje kommun. Våld mot kvinnor utövas av män oberoende av klasstillhörighet, etnicitet, ålder eller religion. Kvinnor drabbas oavsett om de bor i lägenhet, bostadsrätt eller villa. Att vara gammal eller funktionshindrad stoppar inte män från att slå. Inte heller att mannen är framgångsrik, kanske företagare eller rent av en politiker verkar vara faktorer som sätter stopp för våldsamt beteende. Våld i samkönade relationer förekommer också. Andelen våldsutsatta kvinnor och barn minskar dess värre inte, och därför behövs ett bättre stöd till landets kvinnohus, kvinno- och tjejjourer och liknande verksamheter. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Kvinnojourer, punkt 17 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Ju319 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2010/11:Ju261 av (S) yrkande 2, 2010/11:Ju403 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2010/11:So601 av (S). Jag är mån om att de ideella kvinnojourernas roll tas till vara. ska kommunerna, och inte de enskilda kvinnojourerna, söka utvecklingsmedlen hos länsstyrelserna. Detta har gjort det svårt för flera kvinnojourer att få del av dessa medel. Jag anser att regeringens utvecklingsmedel till kvinnojourer bör institutionaliseras ytterligare för att i högre grad komma kvinnojourerna till godo. Det statliga bidraget till lokala kvinnojourer ska ges i förhållande till invånarantalet i den kommun där kvinnojouren finns. Formerna för att söka dessa statliga medel bör automatiseras så långt som möjligt för att kvinnojourerna ska kunna lägga energi på långsiktigt arbete. Ansvaret för fördelningen av medel till lokala kvinnojourer bör i stället ligga på eftersom man där har kompetens på området mäns våld mot kvinnor. Slutligen anser jag att lokala kvinnojourer själva bör kunna söka statliga medel för sin verksamhet från . Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Kvinnojourer, punkt 17 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Ju261 av (S) yrkande 2 och 2010/11:Ju403 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2010/11:Ju319 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2010/11:So601 av (S). Genom handlingsplanen mot mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer har regeringen tillfört kommunerna utvecklingsmedel i syfte att förstärka kvinnojoursverksamheten och kvalitetsutveckla stödet till våldsutsatta kvinnor och barn på lokal nivå. Kvinnojourerna behöver emellertid kontinuerlig finansiering för att kunna bedriva ett fungerande arbete på lång sikt. drivs verksamheten i projektform och är beroende av tillfälliga satsningar. Mycket av jourernas tid går åt till att ansöka om nya projektpengar, och myndigheter (t.ex. länsstyrelserna) som fördelar utvecklingsmedel söker ofta nyskapande projekt medan många tjej- och kvinnojourer saknar medel för att garantera kontinuitet i den grundläggande jourverksamheten. Jag anser vidare att stödet till kvinnojourerna borde lämnas i relation till hur stor omfattningen av denna typ av brott är i varje kommun. Andelen våldsutsatta kvinnor och barn minskar dess värre inte, och därför behövs ett bättre stöd till landets kvinnohus, kvinno- och tjejjourer och liknande verksamheter. För att komma till rätta med problemen med jourernas finansiering föreslår jag att regeringen återkommer med en plan för hur en långsiktig finansiering av kvinnojourernas grundläggande verksamhet ska garanteras. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Skyddat boende, punkt 18 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Ju287 av (KD) yrkande 8, 2010/11:Ju386 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2010/11:Ju403 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 11. Den som utsätts för våld i en nära relation får i många fall problem med sitt boende. Dels kan den våldsutsatta bli utslängd från sin partners lägenhet, dels kan hon tvingas fly för att undkomma våldet. I många kommuner är det i praktiken kvinnojourerna som står för insatser när det gäller skyddat boende till utsatta kvinnor och barn. Enligt en kartläggning som Kommuner och Landsting (SKL) har gjort (Utveckling pågår En kartläggning av kvinnofridsarbetet i kommuner, landsting och regioner, 2009) erbjuder av kommunerna skyddat boende på en kvinnojour som bedrivs ideellt. Akut skyddat boende finns vanligtvis i kommunerna medan mera långsiktigt boende sällan kan erbjudas. Problemet med att kommunerna inte kan erbjuda våldsutsatta kvinnor ett lämpligt boende handlar till stor del om den generella bristen på bostäder. Kommunerna måste bli bättre på att samarbeta över gränserna när det gäller boendefrågan, t.ex. genom att bilda resurspooler med boenden för de personer som utsatts för våld i nära relationer. Vi anser att kommunerna ska säkerställa att det finns möjlighet till skyddat boende för kvinnor utsatta för våld. Regeringen bör ge i uppdrag att göra en samlad översyn av kommunernas möjligheter att erbjuda boenden till personer som utsatts för våld i nära relationer samt lägga fram förslag till lämpliga åtgärder. Vi anser vidare att de specifika behov som kvinnor och ungdomar som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld har måste beaktas när det gäller skyddade boenden. Det kan t.ex. handla om specifika krav på grund av säkerhetsskäl som särskilt gör sig gällande i samband med hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen bör mot bakgrund av detta återkomma med förslag om skyddat boende för personer utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna Skyddat boende, punkt 18 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Ju403 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2010/11:Ju287 av (KD) yrkande 8, 2010/11:Ju386 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2010/11:Ju403 av m.fl. (V) yrkande 11. Den som utsätts för våld i en nära relation får i många fall problem med sitt boende. Dels kan den våldsutsatta bli utslängd från sin partners lägenhet, dels kan hon tvingas fly för att undkomma våldet. I många kommuner är det i praktiken kvinnojourerna som står för insatser när det gäller skyddat boende till utsatta kvinnor och barn. Enligt en kartläggning som Kommuner och Landsting (SKL) har gjort (Utveckling pågår En kartläggning av kvinnofridsarbetet i kommuner, landsting och regioner, 2009) erbjuder av kommunerna skyddat boende på kvinnojour som bedrivs ideellt. Akut skyddat boende finns vanligtvis i kommunerna medan mera långsiktigt boende sällan kan erbjudas. Problemet med att kommunerna inte kan erbjuda våldsutsatta kvinnor ett lämpligt boende handlar till stor del om den generella bristen på bostäder. Kommunerna måste bli bättre på att samarbeta över gränserna när det gäller boendefrågan, t.ex. genom att bilda resurspooler med boenden för de personer som utsatts för våld i nära relationer. Regeringen bör ge i uppdrag att göra en samlad översyn av kommunernas möjligheter att erbjuda boenden till personer som utsatts för våld i nära relationer samt lägga fram förslag till lämpliga åtgärder. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Dödsfallsutredningar, punkt 19 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So448 av (S). kom med ett förslag som gällde dödsfallsutredningar och förslaget har remissbehandlats. Sådana utredningar ska enligt förslaget klarlägga alla förhållanden som har inneburit att kvinnan varit i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. Syftet är att lyfta fram vad som gjordes eller hade kunnat göras för att ge henne stöd och hjälp. Flera kvinnor har dödats av sina män sedan utredning blev klar. Vi hoppas att förslaget blir verklighet snart eftersom sådana utredningar och de åtgärder de resulterar i är livsviktiga. Vi anser att regeringen bör återkomma med förslag till en lag om dödsfallsutredningar. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Sexuella övergrepp mot barn, punkt 20 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Ju293 av m.fl. (S) yrkandena 13, 15 och 16, 2010/11:Ju330 av (S) yrkande 3, 2010/11:So215 av (S), 2010/11:So329 av (MP) yrkandena 13, 2010/11:So533 av (M) yrkandena 13 och 2010/11:So540 av m.fl. (S) yrkandena 13 och 2010/11:So329 av (MP) yrkande 4 och 2010/11:So533 av (M) yrkande 4. Regeringens handlingsplan mot sexuell exploatering av barn omfattar inte sexuella övergrepp av närstående utan endast barnprostitution och barnpornografi. Vi anser att handlingsplanen bör kompletteras så att den också omfattar sexuella övergrepp av närstående. Den enda öppna mottagningen i dit personer med ett sexuellt avvikande beteende kan vända sig för att få telefonrådgivning finns på i . Mottagningen har dock begränsade resurser och för behandling krävs hemvist i . Vi anser därför att det bör inrättas en nationell hjälptelefonlinje för personer i riskzonen att begå sexuella övergrepp. Syftet med denna skulle primärt vara att hjälpa presumtiva förövare, men också att ge såväl närstående som personal inom barn- och ungdomsverksamhet, socialtjänst etc. rådgivning vid övergreppssituationer. Vi anser även att det bör inrättas ett nationellt med syfte att öka och sprida kunskapen om förövare av sexualbrott mot barn. Ett sådant skulle kunna bidra till att bättre förebygga sexuella övergrepp på barn. Vi anser slutligen att möjligheten till Internetbaserad behandling för personer i riskzonen för att begå sexuella övergrepp mot barn bör utredas. Det skulle underlätta vård för personer som annars har svårt att uppsöka vård på grund av det tabu och den skam som dessa brott är belagda med. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Sexuella övergrepp mot barn, punkt 20 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Ju293 av m.fl. (S) yrkandena 13, 15 och 16, 2010/11:Ju330 av (S) yrkande 3, 2010/11:So329 av (MP) yrkandena 14, 2010/11:So533 av (M) yrkandena 14 och 2010/11:So540 av m.fl. (S) yrkandena 13 och 2010/11:So215 av (S). Den enda öppna mottagningen i dit personer med ett sexuellt avvikande beteende kan vända sig för att få telefonrådgivning finns på i . Mottagningen har dock begränsade resurser och för behandling krävs hemvist i . Jag anser därför att det bör inrättas en nationell hjälptelefonlinje för personer i riskzonen att begå sexuella övergrepp. Syftet med denna skulle primärt vara att hjälpa presumtiva förövare, men också att ge såväl närstående som personal inom barn- och ungdomsverksamhet, socialtjänst etc. rådgivning vid övergreppssituationer. Jag anser även att det bör inrättas ett nationellt med syfte att öka och sprida kunskapen om förövare av sexualbrott mot barn. Ett sådant skulle kunna bidra till att bättre förebygga sexuella övergrepp på barn. Jag anser också att möjligheten till Internetbaserad behandling för personer i riskzonen för att begå sexuella övergrepp mot barn bör utredas. Det skulle underlätta vård för personer som annars har svårt att uppsöka vård på grund av det tabu och den skam som dessa brott är belagda med. Slutligen anser jag att registerkontrollen bör ändras för att få ett heltäckande skydd. Registerkontrollen är fortfarande särreglerad mellan olika yrkesgrupper och mellan obligatorisk och frivillig sådan. Dessutom har en arbetsgivare möjlighet att anställa en person trots att denne förekommer i belastningsregistret. En generell bestämmelse bör därför införas som innebär ett förbud mot att anställa den som förekommer i belastningsregistret eller misstankeregistret gällande sexualbrott mot barn och barnpornografibrott samt vidare ett förbud mot att inneha förtroendeuppdrag i frivilligsektorn om anställningen eller förtroendeuppdraget innebär en regelbunden kontakt med barn.