bet · GZ01SoU6 · 2011-12-20 00:00:00 — 2011/12:SoU6 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2011/12:23 om samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning som överlämnats till med anledning av av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? (RiR 2011:17). Med anledning av skrivelsen har två följdmotioner väckts. I betänkandet behandlas också fyra motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Utskottet välkomnar granskning av om stödet till barn och unga med funktionsnedsättning är organiserat på ett sätt som underlättar för berörda familjer så att samordningsproblem kan undvikas. Utskottet konstaterar att trots många satsningar kvarstår stora samordningsproblem. Utskottet har fått veta att regeringen har för avsikt att påbörja en försöksverksamhet med samordnare. Utskottet förutsätter att försöksverksamheten ges hög prioritet och påbörjas och att regeringen återkommer till med en redovisning när försöksverksamheten har utvärderats. Utskottet avstyrker motionerna och föreslår att lägger skrivelse 2011/12:23 till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning 2011/12:So4 av m.fl. (S), 2011/12:So5 av (SD), 2011/12:So313 av (M), 2011/12:So515 av (S), 2011/12:So637 av Per Ramhorn och (båda SD) och 2011/12:A278 av och (båda MP) yrkande 4 och lägger skrivelse 2011/12:23 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (M), (M), (S), (S), (M), (S), (S), (S), (C), (MP), (KD), Per Ramhorn (SD), (V), (M), (S) och (FP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2011/12:23 om samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning. Med anledning av skrivelsen har två följdmotioner väckts. I betänkandet behandlas också fyra motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga. överlämnade granskningsrapporten av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? (RiR 2011:17) till och överlämnade till regeringen. Granskningsrapporten föredrogs av riksrevisor med medarbetare vid utskottets sammanträde . Regeringen överlämnade skrivelse 2011/12:23 om samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning till . Skrivelsen innehåller regeringens bedömningar med anledning av av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? (RiR 2011:17). Regeringen instämmer delvis i iakttagelser när det gäller genomförda satsningar och kvarstående samordnings- och samverkansproblem. Det går dock inte att bedöma utfallet av vissa av de åtgärder som regeringen redan genomfört för att förbättra samverkan, eftersom åtgärderna vidtagits och det i vissa fall ännu saknas utvärderingar. Regeringen avser att påbörja ett internt arbete som syftar till att fördjupa analysen av stöd och samordning av insatser till barn och unga med funktionsnedsättning. Vidare avser regeringen att ge i uppdrag att i samråd med ta fram och löpande uppdatera en nationell guide med information om de stöd som barn med funktionsnedsättning kan få samt vilka huvudmän som ansvarar för respektive stöd. Regeringen avser också att ge i uppdrag att samla in åsikter och erfarenheter från barn och unga med funktionsnedsättning i syfte att på ett metodiskt sätt undersöka och sammanställa hur barn och unga med funktionsnedsättning upplever sin situation och det stöd de får. Vidare avser regeringen att ge i uppdrag att genomföra en tematisk analys av levnadsvillkoren för unga med funktionsnedsättning, bl.a. när det gäller utbildning, fritidsverksamheter, föreningsliv och arbetsmarknad. Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet avslår motioner om samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning. lägger skrivelse 2011/12:23 till handlingarna. har granskat om stödet till barn och unga med funktionsnedsättning är organiserat på ett sätt som underlättar för berörda familjer så att samordningsproblem kan undvikas. Med stöd avser stöd som ges av landstingen, dvs. habilitering, rehabilitering, hjälpmedel, sjukvård och tolktjänster. Vidare avser stöd som ges av kommunerna, dvs. insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, insatser enligt socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, insatser enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), resurser i skola och förskola, hjälpmedel i skolan samt färdtjänst. Vidare avser i sin rapport stöd som staten ansvarar för som vårdbidrag, assistansersättning, bilstöd och tillfällig föräldrapenning. Granskningen har resulterat i följande centrala slutsatser och iakttagelser. Många satsningar men samordningsproblem kvarstår. Regeringen och har under på olika sätt försökt underlätta för berörda familjer. Flera av de åtgärder som regeringen har vidtagit går inte att bedöma utfallet av eftersom de förekommer sparsamt, gäller eller för att utvärderingar saknas. Gemensamma nämnder inom omsorgs- och sjukvårdsverksamhet har prövats i mycket liten omfattning. Skyldigheten för kommunerna att erbjuda en individuell plan enligt LSS kan vara ett steg i rätt riktning. De bestämmelser om samverkan som finns i lagar och föreskrifter har inte löst samordningsproblemen. Aktörerna har fortfarande samverkansproblem. Mångfalden av huvudmän och aktörer försvårar samverkan och bidrar till problem och förvirring hos alla inblandade. Förankringen av samverkan uppåt i organisationen brister ofta. Ingen aktör anser sig ha ett uttalat mandat att driva samverkan och ingen känner sig som huvudansvarig för samordningen av stödet. Ingen har heller en helhetsbild över individens situation. Det saknas tillgång till en aktuell och heltäckande information om vilka stöd som finns och vilken huvudman som ansvarar för respektive stöd. Att verksamheter styrs av skilda budgetar är ytterligare ett problem som försvårar samverkan och samordningen av stödet. Även prestationsbaserade ersättningssystem riskerar att missgynna samverkan. Kunskapen om att villkor om samverkan bör ingå i avtal mellan offentlig aktör och privat aktör verkar också saknas, vilket leder till att privata aktörer inte anser att det ingår i deras uppdrag att samverka. Föräldrar bär fortfarande ett tungt samordningsansvar. Både föräldrar och berörda aktörer vittnar om att offentliga aktörer inte samordnar stödinsatserna till barn med funktionsnedsättning på ett sätt som underlättar för berörda familjer. Samordningsansvaret ligger fortfarande hos föräldrarna, vilket är en belastning som kan vara en bidragande orsak till att de är sjukskrivna i större utsträckning och har svårare att hävda sig på arbetsmarknaden än andra föräldrar. gör bedömningen att genomförda åtgärder haft en begränsad effekt. Föräldrarna och även aktörernas upplevelse av bristande samverkan talar för att lösningarna inte fungerat som det varit tänkt. Stödet till barn och unga med funktionsnedsättning är inte organiserat så att samordningsproblem undviks. Regeringens intentioner att familjer med barn med funktionsnedsättning ska kunna leva ett så normalt liv som möjligt är inte uppfyllda. Kompletterande lösningar behövs. konstaterar att problemen består trots de åtgärder som genomförts. Det ska vara möjligt att åstadkomma förbättringar genom att pröva nya vägar som kompletterar befintligt stöd för samverkan. Behovet av en särskild person med ansvar för samordning av stödet har lyfts fram . Enligt bedömning har regeringen inte gått till botten med vad ett sådant förslag skulle kunna innebära för de direkt berörda och för samhället som helhet. har visat att åtgärden har potential att skapa ett samhällsekonomiskt mervärde. De samhällsekonomiska effekter som kan uppstå om särskilda samordnare inrättas är av olika slag. Bland annat kan föräldrar till barn och unga med funktionsnedsättning i högre utsträckning delta i arbetslivet och får dessutom ökad fritid, vilket höjer livskvaliteten för dem och för deras barn. De beräkningar låtit göra visar att det trots försiktiga antaganden sannolikt är samhällsekonomiskt lönsamt att inrätta särskilda samordnare. Skulle man kvantifiera värdet av ökad livskvalitet för berörda familjer och tidsvinster för ansvariga aktörer, pekar resultatet av allt att döma än mer i den riktningen. Godtyckliga bedömningar ytterligare ett problem som kräver lösning. Många vittnar om olika bedömningar av likvärdiga fall vid beslut om stöd. Beslutfattandet upplevs då som godtyckligt. Begreppet normalt föräldraansvar, som handläggare hänvisar till i samband med bedömningen av rätt till stöd, verkar tolkas på olika sätt av olika aktörer. Aktörerna saknar en vägledning eller ett beslutsstöd, vilket gör det svårare för handläggarna att undvika godtycke. Rekommendationer till regeringen: rekommenderar regeringen att starta en försöksverksamhet med samordnare. Deras uppgift ska vara att underlätta samverkan mellan aktörer i syfte att förbättra samordningen av stödet för familjer med barn med funktionsnedsättning. Utformningen av försöksverksamheten bör innehålla flera alternativ bland vilka fristående samordnare kan utgöra ett. Försöksverksamhetens samhällsekonomiska och offentligfinansiella effekter av samtliga alternativ bör utvärderas. Utvärderingen bör kunna tjäna som underlag för beslut om att eventuellt permanenta verksamheten och sprida den nationellt. rekommenderar regeringen att ge i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter och andra relevanta aktörer ta fram och löpande uppdatera en nationell guide som innehåller övergripande information om de stöd som barn med funktionsnedsättning kan få samt vilka huvudmän som ansvarar för respektive stöd. rekommenderar regeringen att ge i uppdrag att i samarbete med ta fram en vägledning som ska tjäna som diskussionsunderlag och beslutsstöd då begreppet normalt föräldraansvar används i bedömningarna av rätt till stöd och insatser. Som grund för vägledningen bör en kunskapsöversikt över hur begreppet används i verksamheterna tas fram. rekommenderar att inom ramen för sin tillsyn granska att avtal mellan offentliga huvudmän och privata utförare innehåller villkor om samverkan. bör följa upp att villkoren om samverkan är ändamålsenligt utformade så att huvudmannen därigenom fullgör sitt ansvar enligt lagar och förordningar. Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen instämmer delvis i iakttagelser när det gäller satsningar och kvarstående samordnings- och samverkansproblem. Regeringen avser att göra en djupare analys av samordningsproblemen, bl.a. för att kunna beakta hur åtgärder som vidtagits har bidragit till att förbättra samordningen. Regeringen instämmer i iakttagelse att det för vissa av de genomförda åtgärderna inte går att bedöma utfallet eftersom de vidtagits och då det i vissa fall ännu saknas utvärderingar. Ett exempel på sådana åtgärder är kommuners och landstings skyldigheter i fråga om gemensam individuell planering och gemensamma överenskommelser om samarbete. Det gäller även en ny bestämmelse i SoL, som har införts för att förtydliga att socialnämnden ska erbjuda stöd för att underlätta för personer som vårdar en närstående som är långvarigt sjuk, äldre eller som stöder en person som har funktionsnedsättning. Vidare finns det i LSS föreskrifter om att den enskilde ska erbjudas att en individuell plan med beslutade och planerade insatser ska upprättas i samråd med honom eller henne när en insats enligt denna lag beviljas. Andra exempel är nya tillsynsorganisation och regeländringar för att förstärka den sociala tillsynen. Som framhåller går det ännu inte att se de totala effekterna av de regeländringar som trätt i kraft . Det är angeläget att i bl.a. sin tillsynsverksamhet noggrant följer hur dessa regler i LSS och SoL tillämpas i praktiken och återför dessa erfarenheter till regeringen. framhåller också att regeringen gjort många andra satsningar för personer med funktionsnedsättning under med syfte att minska problemen med brister i samverkan och samordning. granskning indikerar enligt regeringen att samordningen i praktiken inte fungerar helt tillfredsställande trots vidtagna åtgärder. Regeringen erinrar om att den, utöver de generella åtgärderna för att förbättra samverkan, också genomfört en rad särskilda åtgärder som riktas till barn och unga, t.ex. föräldrastödsstrategin. Det generella föräldrastödet har senare kompletterats med ett riktat föräldrastöd. Regeringen instämmer i iakttagelse att föräldrar fortfarande bär ett stort samordningsansvar. Regeringen har gett Nationellt Anhöriga i uppdrag att utveckla ett nationellt kunskapsstöd till föräldrar och anhöriga till personer, företrädesvis barn och unga, med en kombination av flera omfattande funktionsnedsättningar och omfattande medicinska behov. Vidare pågår inom Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) ett projekt som syftar till att undersöka i vilken utsträckning vårdbidraget kompenserar föräldrar för det inkomstbortfall som uppstår när föräldern vårdar sitt barn. Regeringen har i propositionen Personlig assistans och andra insatser åtgärder för ökad kvalitet och trygghet (prop. 2009/10:176) ett särskilt barnperspektiv. I LSS finns fr.o.m. en bestämmelse om att när åtgärder rör barn ska barnets bästa särskilt beaktas. Regler har också införts om att registerkontroll av den personal som utför vissa stöd- och serviceinsatser åt barn med funktionsnedsättning ska genomföras. Regeringen gav Handisam i uppdrag att i samarbete med Handikappförbunden och i samråd med samla erfarenheter och sprida information om metoder och strategier för hur barn och ungdomar med funktionsnedsättning ska kunna påverka beslut som rör dem själva. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen delar inte iakttagelser att bedömningar sker godtyckligt. Det finns i granskning inte tillräckligt underlag för ett generellt konstaterande att bedömningar inom t.ex. kommunernas socialtjänst och assistansersättning skulle ske godtyckligt. Däremot finns det rapporter som visar på problem och svårigheter när det gäller säkerhet och enhetlighet vid beslut om insatser enligt t.ex. SoL, LSS samt socialförsäkringsbalkens regler om assistansersättning. Regeringen har tagit initiativ för att öka säkerhet och enhetlighet vid beslut om olika insatser inom funktionshindersområdet. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram ett informationsmaterial som kan användas av arbetsgivare som underlag i deras bedömningar av vilka kunskaper och erfarenheter som kan behövas för arbete inom verksamheter som ger stöd, service och omsorg till personer med funktionsnedsättningar. Uppdraget ska redovisas . lämnade en rapport om resultatet av regeringsuppdraget att tillsammans med ta fram ett vetenskapligt baserat instrument för att bedöma behov av personlig assistans. Regeringen ska enligt ett tillkännagivande från redovisa sina överväganden och eventuella beslut till med anledning av rapporten. Regeringen har gett i uppdrag att följa upp sina lokala försäkringscenters beslut om assistansersättning för personlig assistans enligt 9 a § LSS, och lämnade sin rapport till regeringen . Regeringen ska enligt ett tillkännagivande från redovisa sina överväganden och eventuella beslut till med anledning av rapporten. har i sina kommentarer till betonat att vägledning skapas genom rättspraxis efter domstolsprövning i samband med överklaganden. Kommunernas beslut med anledning av LSS, som är en rättighetslag, kan efter överklagan överprövas av förvaltningsdomstol. Uppkommer brister i handläggning kan detta hanteras inom ramen för tillsynsverksamhet. Vid bedömningen av barns rätt till assistansersättning har det länge enligt praxis beaktats vad som omfattas av det normala föräldraansvaret enligt . En ny bestämmelse, som trädde i kraft , klargör att när behovet av personlig assistans bedöms för ett barn ska det bortses från det hjälpbehov som en vårdnadshavare normalt ska tillgodose enligt med hänsyn till barnets ålder, utveckling och övriga omständigheter (51 kap. 6 § socialförsäkringsbalken). Det är ännu för tidigt att bedöma vilka effekter detta tydliggörande fått för tillämpningen. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen avser att påbörja ett internt arbete som syftar till att fördjupa analysen av stöd och samordning av insatser till barn och unga med funktionsnedsättning. I detta arbete ska följande tas upp: En bedömning av hur stödet fungerar och även om det finns regionala och lokala skillnader i stödets tillgänglighet, omfattning, kvalitet och samordning. Regelverkets tillämpning med avseende på den aktuella gruppens förutsättningar och behov samt en bedömning av enhetlighet och säkerhet i tillämpningen av gällande regler. I detta arbete ska, i den utsträckning det behövs, åtgärder inom områdena samordning, samverkan, regeltillämpning samt informationsförsörjning för att förbättra situationen för barn och unga med funktionsnedsättning och deras familjer analyseras. Arbetet ska redovisas i en departementspromemoria. Regeringen avser att ge i uppdrag att, i samråd med , ta fram och löpande uppdatera en nationell guide med information om de stöd som barn med funktionsnedsättning kan få samt vilka huvudmän som ansvarar för respektive stöd. Det ska ingå i uppdraget att ta fram de kunskaper och stöd som föräldrar kan behöva för att kunna få överblick och god information om stöd och ansvarsförhållanden. Uppdraget ska i denna del genomföras i samarbete med . Regeringen avser att ge i uppdrag att samla in åsikter och erfarenheter från barn och unga med funktionsnedsättning i syfte att på ett metodiskt sätt undersöka och sammanställa hur barn och unga med funktionsnedsättning upplever sin situation och det stöd de får. Vidare avser regeringen att ge i uppdrag att genomföra en tematisk analys av levnadsvillkoren för unga med funktionsnedsättning, bl.a. när det gäller utbildning, fritidsverksamheter, föreningsliv och arbetsmarknad. Med dessa åtgärder anser regeringen att frågan är slutbehandlad. I motion So4 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att en försöksverksamhet med samordnare i enlighet med förslag startas. Motionärerna anför att samordnarnas uppgift ska vara att underlätta samverkan mellan aktörer i syfte att förbättra samordningen av stödet för familjer med barn med funktionsnedsättning. I motion So5 av (SD) begärs ett tillkännagivande om en försöksstudie för samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning. Motionären anför att lämplig myndighet bör utreda och fastställa formerna för att genomföra en försöksstudie på länsnivå i syfte att undersöka konsekvenserna av utökad samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning. Försöksstudien ska baseras på samordning genom lots som arbetar med familjer gentemot aktörer och huvudmän. Motioner från allmänna motionstiden Ett yrkande liknande det i motion So4 finns i motion A278 av och (båda MP) yrkande 4. Motionärerna anför att tar upp bristen på samordning mellan kommun och landsting och föreslår en rad rekommendationer, bl.a. en försöksverksamhet med samordnare för att komma till rätta med situationer då barn och unga hamnar mellan stolarna. I motion So313 av (M) begärs ett tillkännagivande om behovet av en vårdlots för barn med funktionshinder. Motionären anför att regeringen bör se över förutsättningarna för införandet av en vårdlots för funktionshindrade barn och deras föräldrar. I motion So515 av (S) begärs ett tillkännagivande om möjligheten till en koordinator för familjer med funktionshindrade barn. Motionären anför att en lösning skulle kunna vara att familjerna får en koordinator som hjälper dem att få det stöd från samhället som de har rätt till. Ett liknande yrkande finns i motion So637 av Per Ramhorn och (båda SD). Motionärerna anför att det behövs en person som kan fungera som spindel i nätet och hjälpa föräldrarna med information och samordning av övriga kontakter. Vid frågestunden besvarade statsrådet en fråga om samordning av stöd till föräldrar med barn med funktionshinder (prot. 2011/12:29). Statsrådet anförde bl.a. följande: , som frågeställaren tar upp, pekar på att man inte har hunnit följa upp den nya lagstiftningen. Det kommer vi att göra fortsättningsvis. Det är därför vi nu vill kartlägga hur långt kommunerna och landstingen har kommit i arbetet. Fungerar det för föräldrarna? Vi vet att de har en orimlig börda med att både vara föräldrar och räcka till i sin föräldraroll och att vara logistiker, upphandlare och allt möjligt. Det är många funktioner som läggs på föräldrarna . Vi vill göra vad vi kan för att underlätta deras fantastiska insats. Utskottet anser att det är av stort värde att stödet till barn och unga med funktionsnedsättning följs upp och utvärderas. Utskottet välkomnar därför granskning av om stödet till barn och unga med funktionsnedsättning är organiserat på ett sätt som underlättar för berörda familjer så att samordningsproblem kan undvikas. Utskottet konstaterar att trots många satsningar kvarstår stora samordningsproblem. Aktörerna har fortfarande samverkansproblem och föräldrarna bär ett tungt samordningsansvar. Både föräldrar och berörda aktörer vittnar om att offentliga aktörer inte samordnar stödinsatserna till barn med funktionsnedsättning på ett sätt som underlättar för berörda familjer. Följden blir att samordningsansvaret fortfarande ligger hos föräldrarna, vilket är en belastning som kan vara en bidragande orsak till att de är sjukskrivna i större utsträckning och har svårare att hävda sig på arbetsmarknaden än andra föräldrar. Kompletterande lösningar behövs och utskottet anser därför att det är angeläget att en försöksverksamhet med samordnare påbörjas, vilket har föreslagits av såväl som flera av motionärerna. har i sin rapport visat att det sannolikt är samhällsekonomiskt lönsamt att inrätta särskilda samordnare. Utskottet konstaterar att regeringen avser att påbörja ett arbete som syftar till att fördjupa analysen av stöd och samordning av insatser till barn och unga med funktionsnedsättning. I detta arbete ska ingå dels en bedömning av hur stödet fungerar och om det finns regionala och lokala skillnader i stödets tillgänglighet, omfattning, kvalitet och samordning, dels regelverkets tillämpning med avseende på den aktuella gruppens förutsättningar och behov samt en bedömning av enhetlighet och säkerhet i tillämpningen av gällande regler. Vidare ska, i den utsträckning det behövs, åtgärder inom områdena samordning, samverkan, regeltillämpning samt informationsförsörjning för att förbättra situationen för barn och unga med funktionsnedsättning och deras familjer analyseras. Arbetet ska redovisas i en departementspromemoria. Utskottet välkomnar regeringens avsikt att fördjupa analysen av stöd och samordning av insatser till barn och unga med funktionsnedsättning samt att i detta sammanhang även analysera åtgärder inom bl.a. områdena samordning och samverkan. Utskottet har fått veta att regeringen har för avsikt att påbörja en försöksverksamhet med samordnare. Utskottet förutsätter att försöksverksamheten ges hög prioritet och påbörjas , samt att regeringen återkommer till med en redovisning när försöksverksamheten har utvärderats. Därmed får motionerna So4 (S) och A278 (MP) yrkande 4 anses vara tillgodosedda och motionerna So5 (SD), So313 (M), So515 (S) och So637 (SD) delvis tillgodosedda. Utskottet anser att skrivelsen bör läggas till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2011/12:23 om samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning. 2011/12:So4 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att starta en försöksverksamhet med samordnare i enlighet med förslag. 2011/12:So5 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en försöksstudie för samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning.