bet · GY01KU25 · 2011-02-21 00:00:00 — 2010/11:KU25 Allmänna helgdagar m.m. I betänkandet behandlas elva motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Yrkandena avser flaggdagar och flaggning, en minnesdag för och ett högtidlighållande av 100-årsdagen av hans födelse, en nationell dag till minne av slaveriets avskaffande, offentliga belöningssystem och medborgarskapsceremonier. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Utskottet hänvisar i huvudsak till tidigare ställningstaganden i de frågor som berörs i motionsyrkandena. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2010/11:K219 yrkandena 1 och 2, 2010/11:K359 och 2010/11:K370. Ett märkesår och en minnesdag för avslår motionerna 2010/11:K208, 2010/11:K209 och 2010/11:K409. En minnesdag för slaveriets avskaffande avslår motion 2010/11:K365. avslår motionerna 2010/11:K275 och 2010/11:K375. avslår motion 2010/11:K205. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), Skånberg (KD), (SD) och (V). Utskottets förslag i korthet Utskottet är liksom inte berett att förorda ändringar av flaggdagarna och anser att de statliga myndigheterna och institutionerna även fortsättningsvis själva bör bestämma i frågor om flaggning. I motion 2010/11:K219 av (FP) föreslås tillkännagivanden om dels att ska bli allmän flaggdag (yrkande 1), dels att dagen för val till ska bli allmän flaggdag (yrkande 2). Motionären anför att firas till minne av att utrikesminister det datumet 1950 presenterade tanken på en övernationell europeisk förvalta råvarorna kol och stål. Detta ledde till skapandet av som var föregångaren till Europeiska unionen (EU). Motionären anför vidare att på samma sätt som firar FN-dagen som allmän flaggdag bör ha som allmän flaggdag för att fira EU, den främsta fredsorganisationen på vår kontinent, och visa solidaritet med de ideal som ligger bakom unionens bildande. Enligt motionären bör även dagen för val till vara flaggdag i likhet med dagen för allmänna val till . I motion 2010/11:K359 av (S) föreslås att de kungliga flaggdagarna ska avskaffas utom , som bör finnas kvar. Flaggan bör dock inte hissas för kungen utan för att det är . Motionären anför att monarkin ter sig alltmer omodern ju går och att en av de många anakronismer som finns i vårt i övrigt moderna och demokratiska samhälle är de kungliga flaggdagarna. Det finns enligt motionären all anledning att hissa flaggan på verkliga högtidsdagar för och det svenska folket, men att flagga bara för att någon i kungahuset råkar fylla år är att dra ned betydelsen av övriga flaggdagar och ge hela ceremonin ett löjets skimmer. I motion 2010/11:K370 av och (båda M) föreslås att EU-flaggan bör användas tillsammans med den svenska flaggan i offentliga sammanhang, exempelvis vid statliga organisationer, myndigheter och bolag. Motionärerna anför att en flagga utgör en stark symbol för identifikation och samhörighet och att en flagga kan användas för att göra en gemenskap mer levande. Det svaga intresse som många personer i hyser för Europafrågan och andra centrala europeiska frågor som rör vår kulturella identitet och politiska framtid behöver enligt motionärerna förstärkas. EU-flaggan behövs som symbol för att på ett konkret och visuellt sätt väcka känslor av samhörighet och gemenskap med vårt europeiska ursprung, vår europeiska historia och vår gemensamma europeiska framtid. I proposition 1981/82:109 med förslag till ny lagstiftning om riksvapen och flagga framhölls att det då inte fanns några bindande föreskrifter om flaggning frånsett på Försvarsmaktens område. Emellertid hade s.k. allmänna flaggdagar angetts i den vanliga almanackan alltsedan 1939. Denna förteckning över flaggdagar hade karaktären av inofficiell rekommendation och hade tillkommit på initiativ av Bestyrelsen för . Tanken på att införa en skyldighet att på de allmänna flaggdagarna flagga på byggnader som inrymmer statliga myndigheter och institutioner avvisades av ekonomiska och praktiska skäl. Flaggningsfrågan borde därför liksom dittills lämnas oreglerad förutom inom Försvarsmakten. Detta innebar att varje civil myndighet själv utifrån praktiska och andra överväganden fick avgöra i vilken utsträckning seden att flagga på de allmänna flaggdagarna lämpligen kunde upprätthållas. Mot bakgrund av att vid åtskilliga tillfällen behandlat önskemål om att de allmänna flaggdagarna skulle förtecknas och fastställas officiellt föreslogs att så skulle ske. Beträffande frågan om vilka dagar som borde tas upp som flaggdagar påpekades att de nuvarande flaggdagarna i princip varit oförändrade och att de således hade vuxit sig in i allmänhetens medvetande. Därför borde ingen uteslutas utan starka skäl. De dåvarande borde alltså behållas. Två nya flaggdagar föreslogs med hänsyn bl.a. till uttalanden från sida. Det gällde dagen för riksdagsval och . För att det skulle bli möjligt att utan riksdagsbehandling ändra i förteckningen när förhållandena ändrades för de kungliga flaggdagarna, rekommenderades i den promemoria som låg till grund för propositionen att de allmänna flaggdagarna angavs i förordning. Förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar utfärdades och innehåller endast en förteckning över de . Förordningen har aldrig ändrats. Den s.k. har sin bakgrund i den franske utrikesministern lanserande av förslaget om att och kol- och stålindustri skulle underställas en gemensam överstatlig myndighet (Schumanplanen). förslag ledde till bildandet av Kol- och stålgemenskapen, som blev det första steget i skapandet av EG. För att högtidlighålla detta beslutade europeiska stats- och regeringschefer vid ett toppmöte i att skulle firas som . Allmänna flaggdagar är enligt förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar dag för val i hela riket till Utskottet har tidigare behandlat yrkanden om att och dagen för allmänna val till Europarlamentet ska vara allmänna flaggdagar, senast i betänkandena /07:KU15, 2008/09:KU6 och 2009/10:KU31. I samma betänkanden har utskottet behandlat yrkanden om att de kungliga flaggdagarna ska upphöra att vara flaggdagar. Utskottet påpekade att anges som i svenska almanackor och att det finns skäl att uppmärksamma den dagen på olika sätt, liksom dagen för val till . Utskottet var dock inte berett att förorda att nya flaggdagar infördes eller att vissa nu gällande flaggdagar togs bort, och utskottet avstyrkte därför motionsyrkandena. Utskottet behandlade i betänkande 1999/2000:KU18 bl.a. ett motionsyrkande om ökad användning av Europaflaggan och EU-symbolen i offentliga sammanhang. Utskottet konstaterade att det finns EU-regler som slår fast att bidragsmottagare på olika sätt är skyldiga att informera om att man fått finansiellt stöd från gemenskapen. Beträffande användningen av EU-flaggan konstaterade utskottet att det inte finns några särskilda EU-regler och inte heller några nationella regler. Utskottet ville i sammanhanget framhålla att statliga myndigheter och institutioner utanför Försvarsmakten inte har någon plikt att flagga med svenska flaggan. Varje civil myndighet får själv utifrån praktiska och andra överväganden avgöra i vilken utsträckning seden att flagga på de allmänna flaggdagarna lämpligen kan upprätthållas (se prop. 1981/82:109 s. 12). Enligt utskottet borde flaggningen på statliga byggnader även i fortsättningen avgöras av de statliga myndigheterna och institutionerna själva, och motionsyrkandet avstyrktes. behandlade utskottet (bet. 2000/01:KU15) ett motionsyrkande om att det vore naturligt att staten gick före med gott exempel och lät berörda myndigheter flagga på offentliga byggnader med både den svenska flaggan och Europaflaggan. Utskottet vidhöll sitt tidigare ställningstagande om att flaggning på statliga byggnader även i fortsättningen borde avgöras av de statliga myndigheterna och institutionerna själva. I betänkande 2005/06:KU24 behandlades ett motionsyrkande om användning av EU-flaggan vid offentliga byggnader i förenklad ordning och avstyrktes. behandlades ett motsvarande yrkande, och utskottet vidhöll sina tidigare ställningstaganden (bet. 2006/07:KU12). I betänkandena /09:KU13 och 2009/10:KU31 behandlades och avstyrktes i förenklad ordning motionsyrkanden om användning av EU-flaggan vid statliga offentliga byggnader. Utskottet är liksom inte berett att förorda ändringar av flaggdagarna och avstyrker därför motionerna 2010/11:K219 yrkandena 1 och 2 samt motion 2010/11:K359. I fråga om EU-flaggan anser utskottet liksom tidigare att frågor om flaggning vid de statliga myndigheterna och institutionerna även fortsättningsvis bör avgöras av myndigheterna och institutionerna själva. Inte heller bör det regleras på vilket sätt statliga bolag ska flagga. Utskottet avstyrker motion 2010/11:K370. Ett märkesår och en minnesdag för Utskottets förslag i korthet Utskottet framhåller den stora betydelsen av att hålla minnet av insatser levande men anser att det får ankomma på Forum för levande historia eller andra berörda institutioner att avgöra om och i så fall hur och när minnet av bör hedras såsom föreslås i motionerna. I motionerna 2010/11:K208 av m.fl. (FP) och 2010/11:K209 av (M) föreslås att det införs en minnesdag för . Motionärerna anför att få svenskar har haft så stor betydelse som . I slutet av räddade han uppemot 100 000 ungerska judar genom att utfärda tillfälliga svenska pass. Omständigheterna kring hans öde i fängelse i dåvarande är fortfarande oklara. Andra länder har på olika sätt uppmärksammat och hedrat . blev han hedersmedborgare i , och i flera av delstater uppmärksammas som en officiell minnesdag för . I motion 2010/11:K409 av m.fl. (M, FP, C, KD) föreslås att 100-årsdagen av födelse ska högtidlighållas genom att 2012 görs till ett märkesår till minne av hans stora gärning och tragiska öde. är det föddes. För att hedra hans insats och minnas hans öde bör enligt motionärerna denna dag högtidlighållas, och tillfället bör användas till att berätta om hans öde. Det finns enligt motionärerna också en möjlighet att berätta även om alla de andra miljontals människor som har fallit offer för totalitära regimer och påminna om hur mycket arbete som återstår för att hävda respekten för mänskliga rättigheter och alla människors rätt till ett värdigt liv. och FN-dagen är allmänna flaggdagar enligt förordningen om allmänna flaggdagar. Forum för levande historia har regeringens uppdrag att främja högtidlighållandet av Förintelsens dag . Andra dagar förutom allmänna flaggdagar och kyrkliga högtidsdagar som har getts särskild beteckning i svenska almanackor är bl.a. Internationella , och Internationella . Svar på skriftliga frågor I ett svar på en skriftlig fråga (2006/07:302) om en svensk minnesdag för anförde utrikesminister : För sitt hjältemod har hedrats i och internationellt. Han har utnämnts till hedersmedborgare i , och . Universitet, forskningsinstitut, skolor, gator och torg på många platser i världen har uppkallats efter . I den svenska almanackan förekommer inte officiella dagar för att hedra eller minnas enskilda personligheter. Förutom religiösa och andra officiella helgdagar, markeras där kungliga bemärkelsedagar, liksom bemärkelsedagar av internationell karaktär exempelvis FN-dagen, , och Förintelsens minnesdag. Regeringen fattar däremot inte beslut om minnesdagar för enskilda personer hur betydelsefulla dessa personer och deras insatser än må vara, som i fallet . Men jag ser mer än gärna att enskilda initiativ tas för att anordna en minnesdag och där skulle företrädare för regeringen kunna medverka. Som svar på ytterligare en skriftlig fråga (2009/10:244) anförde utrikesminister bl.a.: I den svenska almanackan förekommer inga helg- eller flaggdagar för att hedra eller minnas enskilda personligheter. Förutom religiösa och folkliga helgdagar, markeras där kungliga bemärkelsedagar, liksom bemärkelsedagar av internationell karaktär såsom FN-dagen, , och Förintelsens minnesdag. Det enda undantaget är , som är att betrakta som en minnesdag till vetenskapen och litteraturen, snarare än till person. Jag ser emellertid gärna att enskilda initiativ tas till en minnesdag för att hedra . Utskottet har tidigare behandlat motioner om , bl.a. i betänkande KU 1987/88:10 då utskottet liksom tidigare framhöll betydelsen av att man håller minnet av hans insatser levande. Utskottet fann det inte påkallat att föreslå några särskilda åtgärder. I betänkande 1990/91:KU8 framhöll utskottet att det utöver finns ett flertal tänkbara personer och företeelser som har eller har haft stor betydelse för landet eller för någon internationell uppgift och är värda att hedras med t.ex. ett minnesmärke. Det kunde därför, enligt utskottet, komma att göras fler framställningar om att få placera monument och minnesmärken inom eller i direkt anslutning till byggnader. Enligt utskottet borde det ankomma på förvaltningsstyrelsen att ta ställning till den typen av framställningar och avgöra vilka monument och minnesmärken som kan fogas in i den konstnärliga helhet som man eftersträvat vid utsmyckningen av husen på . I betänkande 1995/96:KU22 hemställde utskottet, med anledning av en motion om att i konstnärlig form manifestera och det svenska folkets respekt för gärning, att skulle uppdra åt förvaltningsstyrelsen att vidta lämpliga åtgärder. Det fick, enligt utskottet, ankomma på förvaltningsstyrelsen att utforma en konstnärlig utsmyckning av detta slag med hänsyn till den speciella miljön på . följde utskottets förslag (rskr. 1995/96:161). finns i en gestaltning kallad Att minnas den goda gärningen, som hågkomst, hyllning och respekt för gärning i . I betänkande 2001/02:KU9 framhöll utskottet den stora betydelsen av att man håller minnet av insatser levande. Utskottet ansåg det emellertid inte vara påkallat med något initiativ från sida med anledning av en motion om inrättande av dag. I betänkande 2003/04:KrU1 avstyrkte kulturutskottet en motion om inrättande av dag med motiveringen att det får ankomma på Forum för levande historia eller andra berörda institutioner m.fl. att avgöra om och i så fall hur och när minne ska hedras. I betänkandena /04:KU15, 2005/06:KU24 och 2006/07:KU15 avstyrktes motioner om en minnesdag för med hänvisning till tidigare ställningstaganden. avslog i betänkande 2007/08:KrU5 motionsyrkanden om en minnesdag för och om att postumt skulle utses till hedersmedborgare i . ansåg då liksom tidigare att liv och verksamhet var en förebild för ett demokratiskt samhälle och kunde tjäna som symbol då det gäller arbetet för alla människors lika värde. anförde att han otvivelaktigt var en av de allra mest kända svenskarna i utlandet och att minnet av hans civilkurage och modiga räddningsaktioner lever kvar i stora delar av världen. ansåg dock att motionerna inte borde föranleda någon åtgärd från sida. I betänkande 2009/10:KU31 avstyrktes i förenklad ordning ett motionsyrkande om att inrätta en minnesdag för . Utskottet framhåller den stora betydelsen av att hålla minnet av insatser levande. Utskottet anser emellertid att det får ankomma på Forum för levande historia eller andra berörda institutioner att avgöra om och i så fall hur och när minnet av bör hedras såsom föreslås i motionerna. Utskottet avstyrker därför motionerna 2010/11:K208, 2010/11:K209 och 2010/11:K409. En minnesdag för slaveriets avskaffande Utskottets förslag i korthet Utskottet framhåller vikten av att minnet av slaveriets avskaffande hålls levande men anser inte att det behövs något initiativ från sida. I motion 2010/11:K365 av (S) yrkas ett tillkännagivande om inrättande av en nationell dag till minne av slaveriets avskaffande. Motionären anför att betydelsen av historiska minnesdagar inte ska underskattas. En nationell svensk dag till minne av slaveriets avskaffande skulle kunna ha stor betydelse. frigavs den siste slaven i svensk ägo. Inrättandet av en minnesdag förutsätter enligt motionären att vi är beredda att erkänna att varit delaktigt i den transatlantiska slavhandeln. En minnesdag skulle vara ett tillfälle att hedra offren för slavhandeln och hjältarna som bekämpade slaveriet. Motionären anför vidare att en minnesdag också skulle bidra till att uppmärksamma och väcka opinion mot nutida slavhandel och slavarbete. Med anledning av 200-årsminnet av den transatlantiska slavhandelns avskaffande fick Delegationen för mänskliga rättigheter i (dir. 2007:114) genom tilläggsdirektiv i uppdrag att på olika sätt informera om slaveriet. Det skulle ske i samverkan med organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter och mot rasism och diskriminering, bl.a. afrikanska grupper i . Vid genomförandet av uppdraget skulle delegationen uppmärksamma nutida problem som rör mänskliga rättigheter i , t.ex. rasism, diskriminering och människohandel, i ett historiskt sammanhang. Uppdraget skulle redovisas . Bakgrunden till uppdraget var att i en resolution, antagen med konsensus, hade uppmanat alla medlemsstaterna att högtidlighålla 200-årsjubileet av den transatlantiska slavhandelns avskaffande (A/RES/61/19). I tilläggsdirektiven anförde regeringen att den kampanj som ledde till att den brittiska regeringen förbjöd den transatlantiska slavhandeln i många avseenden kan betecknas som den första moderna folkrörelsen mot rasism, för människors lika värde och för mänskliga rättigheter. De frågeställningar som kampanjen tog upp hade fortsatt hög aktualitet i det nutida arbetet för mänskliga rättigheter. Vidare anfördes i tilläggsdirektiven att var delaktigt i den transatlantiska slavhandeln, bl.a. genom ett slavfort i nuvarande , genom kolonin i som utgjorde en av handelsplatserna för slavtrafiken och genom att bojor och kedjor för slavhandeln utgjorde en betydande svensk exportprodukt. Det kom att dröja efter det brittiska förbudet innan även slutgiltigt förbjöd slavhandeln och ytterligare ett tiotal år innan de sista slavarna på svenskt territorium frigavs. I ett delbetänkande (SOU 2008:45) från Delegationen för mänskliga rättigheter i anfördes att delegationen beslutat att ta fram ett kunskapsmaterial om dåtida och nutida former av slaveri i för högstadieskolor och genomfört ett högtidlighållande av avskaffandet av den transatlantiska slavhandeln. I betänkande 2003/04:KU15 avstyrkte utskottet motionsyrkanden om att regeringen skulle vidta aktiva åtgärder för att hedra kampen för slaveriets avskaffande genom att högtidlighålla i enlighet med FN:s beslut och ge sitt stöd till FN:s arbete för att ska vara för högtidlighållandet av kampen mot slaveriet. Utskottet ville framhålla den stora betydelsen av att man håller minnet levande av bl.a. kampen för slaveriets avskaffande. Utskottet ansåg emellertid inte att det var påkallat med något initiativ från sida. har i betänkande 2007/08:KrU6 behandlat ett motionsyrkande om att skulle bli en nationell minnesdag för slaveriets avskaffande. anförde att delegationen för mänskliga rättigheter i som arbetade för att göra mänskliga rättigheter mer kända i hade haft ett särskilt uppdrag att uppmärksamma slaveriet. FN:s internationella dag mot slaveriet uppmärksammades särskilt med en manifestation. Även för levande historia hade uppmärksammat slaveriet. Utskottet ansåg inte att något initiativ behövdes med anledning av motionsyrkandet och avstyrkte det. Utskottet vill framhålla betydelsen av att hålla minnet av kampen mot slaveriet levande. Utskottet anser dock inte att det behövs något initiativ från sida och avstyrker motion 2010/11:K365. Utskottets förslag i korthet Utskottet anser liksom tidigare att det inte är påkallat med några förändringar i de offentliga belöningssystemen. I motion 2010/11:K275 av och (båda FP) begärs ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att det ska inrättas en hedersmedalj för internationell insats. Medaljen ska tilldelas den som vid en internationell insats med fara för eget liv har gjort en särskilt berömlig gärning. Motionärerna anför att beslutar om svensk militär ska delta i internationella insatser. De internationella insatserna är ett verktyg för statsmakten att hävda svenska intressen, och det vore lämpligt att officiellt kunde visa sin erkänsla för särskilt berömliga gärningar. Vidare anför motionärerna att Försvarsmakten har instiftat en egen belöningsmedalj för internationella insatser men att denna medalj inte är officiell. De anför också att även civil personal deltar i internationella insatser. I motion 2010/11:K375 av (KD) anförs att det offentliga ideella belöningssystemet behöver reformeras. Staten belönar engagerade medborgares samhällsinsatser genom att statschefen och regeringen delar ut medaljer. Det är enligt motionären i ett internationellt perspektiv ett tämligen begränsat system. De flesta andra länders offentliga belöningssystem innefattar även statliga förtjänstordnar. Enligt 1 § ordenskungörelsen (1974:768) kan inom Kungl. Serafimerorden utmärkelser tilldelas statschefer och därmed jämställda personer samt medlemmar av det svenska konungahuset. Enligt 2 § kan inom Kungl. Nordstjärneorden utmärkelser tilldelas medlemmar av det svenska konungahuset samt utländska medborgare som har gjort personliga insatser för eller för svenskt intresse. Med utländsk medborgare likställs en statslös som är bosatt utomlands. Beslut om dessa utmärkelser meddelas enligt 3 § av Kungl. I fråga om utländska medborgare meddelas beslut på förord av regeringen. Förslag om utmärkelse till utländska medborgare av ska av myndigheter under regeringen ges in till det departement dit myndigheten hör. Enligt förordningen (1974:225) om utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst tilldelas utmärkelsen den som har visat nit och redlighet såsom anställd hos staten under . Frågan om tilldelning av utmärkelsen prövas av den myndighet där arbetstagaren är anställd. Är arbetstagaren chef för en myndighet som lyder under regeringen, prövas frågan dock av chefen för det departement dit myndigheten hör eller av den myndighet eller tjänsteman som departementschefen bestämmer. Olika medaljer förlänas också svenska och utländska medborgare av statschefen för framstående insatser inom samhället och även som minne av betydande personer eller viktiga händelser. Regeringen delar ut följande belöningsmedaljer (regeringsmedaljer)1[ Se promemoria (SB PM 2006:1) från Statsrådsberedningen. För omsorgsfull renvård. har återkommande avslagit motioner om ett reformerat ordens- och medaljväsen samt vissa andra frågor om det offentliga belöningssystemet. Vid utskottets behandling av frågan under /93 lämnade utskottet (bet. 1992/93:KU7) en ingående redovisning för det nuvarande ordensväsendet och den reformering som skedde 1975. Utskottet erinrade om att reformering av det svenska belöningssystemet föregicks av ett grundligt beredningsarbete och att (bet. KU 1973:27) framhöll att det belöningssystem som då tillämpades återspeglade en gången tids samhällssyn genom att ge uttryck för värderingar av samhällsinsatser enbart med hänsyn till tjänsteställning. Vidare framhölls att ordnarna inte kunde anses fylla sin uppgift när det gällde att belöna viktiga samhällsinsatser. Reformen stöddes också av de personalorganisationer som företrädde det övervägande antalet statsanställda. Det argument som låg till grund för reformen hade enligt utskottets mening fortfarande viss tyngd. Mot denna bakgrund borde enligt utskottet en översyn av det offentliga belöningssystemet avvaktas intill dess att det tydligare visats att ett mer utvecklat belöningssystem skulle kunna fylla sin uppgift. Mot bakgrund av det anförda avstyrkte utskottet motionerna. Ställningstagandet har sedan upprepats vid utskottets behandling av denna fråga i betänkandena /94:KU4, 1994/95:KU16, 1997/98:KU9, 1999/2000:KU18, 2000/01:KU15 och 2001/02:KU9. I betänkande 2003/04: KU15 avstyrktes motioner med hänvisning till att utskottet inte ansåg det påkallat med några förändringar i det offentliga belöningssystemet. I betänkande 2005/06:KU24 avstyrktes motionsyrkanden i denna fråga i förenklad ordning. Senast har motionsyrkanden om offentliga belöningssystem avstyrkts i betänkande 2006/07:KU15 och 2008/09:KU6.