bet · GZ01KrU2 · 2011-12-21 00:00:00 — Skrivelsen och motioner med anledning av skrivelsen, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr2 av (SD) yrkandena 14, 2011/12:Kr1 av m.fl. (S) yrkandena 13 och lägger skrivelse 2011/12:6 till handlingarna. För är det centralt att all skattefinansierad verksamhet ska följa de demokratiska principerna och hålla en hög lägstanivå när det gäller kvalitet. Vi stöder därför uppfattning att det behövs tydligare direktiv och väl genomförda kontroller samt uppföljningar av de verksamheter som beviljats stöd. Därför välkomnar vi också den genomgång av verksamhetsområdena som regeringen initierat, med förhoppningen att en översyn av dessa kan resultera i bättre möjligheter att garantera kvalitet motsvarande den investering av skattemedel som staten gör i folkbildningen. Att detaljreglera den skattefinansierade delen av folkbildningen tror vi skulle vara negativt för dess utveckling. Att i viss utsträckning skärpa kvalitetskraven och förtydliga direktiven om vilka typer av verksamheter som ska kunna få statligt stöd ser vi dock som nödvändigt. En viktig princip för all skattefinansierad utbildning bör vara att den ska sträva efter största möjliga objektivitet, saklighet och allsidighet. Verksamhet med inslag av stark, ensidig politisk eller religiös påverkan bör således inte kunna uppbära statligt stöd inom ramen för folkbildningen. På vissa håll har det statliga stödet till folkbildningen kommit att användas till att lära ut eller uppmuntra användandet av olagliga utomparlamentariska metoder. Vid återkommande tillfällen har stödet också kommit våldsinriktade och antidemokratiska organisationer till del. En dylik hantering av skattebetalarnas pengar är oacceptabel och bör resultera i en utförlig granskning av de aktuella studieförbundens eller folkhögskolornas övriga verksamhet och i en utvärdering av om det alls är lämpligt att ge dem någon form av bidrag, ens för annan verksamhet. Centralt i politik är att skattemedel ska användas för att stärka vårt lands interna sammanhållning och nationella gemenskap, inte för att stödja samhällssplittrande projekt eller idéer som leder till motsättningar och utanförskap. Mot bakgrund av detta bör allt statligt stöd till mångkulturalistiska verksamheter, även inom ramen för folkbildningen, dras in. Med begreppet mångkulturalistisk avses i första hand sådana verksamheter som syftar till att bejaka och förstärka kulturella, religiösa och identitetsmässiga skillnader mellan invånare baserat på deras etniska bakgrund. Verksamheter som riktar sig mot de nationella minoritetsgrupperna ska dock vara undantagna från ovanstående princip. delar analys om att dagens system för kontroll och granskning av folkbildningens verksamhet brister på flera punkter. I regeringens skrivelse såväl som i lyfts behovet fram av en risk- och väsentlighetsanalys inför de interna kontrollerna. Vi vill i detta sammanhang särskilt poängtera vikten av att i största möjliga mån använda sig av externa aktörer för denna analys, liksom för annan granskning, för att säkra en så objektiv analys som möjligt. Regeringen föreslår i skrivelsen att delar av förvaltningslagen ska göras tillämplig på verksamhet. delar uppfattningen att samma regler bör gälla för all typ av myndighetsutövning, även då den sker via privaträttsliga organ, och instämmer därför i den föreslagna ändringen. Vi anser också att den bör utformas så att även andra privaträttsliga organ med uppdrag i myndigheters ställe omfattas. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Gemensamt ansvar för folkbildningen, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), Per (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Kr256 av och (båda S), 2010/11:Kr261 av och (båda S), 2011/12:Kr212 av och (båda S), 2011/12:Kr220 av och (båda S), 2011/12:Kr288 av och (båda S) och 2011/12:Kr307 av m.fl. (V) yrkande 24 och 2010/11:Kr259 av och i (båda S), 2011/12:Kr256 av och i (båda S) och 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkande 7. Folkbildningen innebär en plats för olika människor att mötas. Få platser i vårt samhälle kan visa upp en sådan bredd av människor som vi finner i en studiecirkelslokal eller på en folkhögskola. Folkbildningen är på så vis en plats att komma in i samhället för den som står utanför och en plats att vidga sina perspektiv och lära känna människor av andra bakgrunder, åsikter och värderingar. Studieförbunden och folkhögskolorna utgör tillsammans en av landets största kulturarenor. Folkbildningens konstnärliga linjer och kurser är för många en ingång till högskoleutbildningar i dans, teater, bildkonst, musik, litteratur och skrivande. För andra står den personliga utvecklingen i fokus. Det enastående med folkbildningen är att dessa två kategorier av bildningssökande befinner sig på samma kurs. antog en ny folkbildningsproposition Lära, växa, förändra (prop. 2005/06:192). I propositionen betonades att folkbildningen är en angelägenhet för hela samhället och att ansvaret för det ekonomiska stödet till folkbildningen delas mellan staten, landstingen och kommunerna. I den antagna folkbildningspropositionen angav regeringen att den hade för avsikt att ta initiativ till överläggningar med Kommuner och Landsting (SKL) om bidragen till folkbildningen. En kontinuerlig dialog mellan regeringen och SKL är fortfarande lika aktuell och nödvändig. En sammanställning över kommunernas bidragsgivning till studieförbunden visar på en mycket negativ utveckling. Kommunernas stöd till studieförbunden har minskat från till 2010, dvs. var det 18 kommuner som inte lämnade något allmänt stöd till studieförbunden. När bidragen till studieförbunden minskar hämmas utvecklingen både för den enskilda människan och för olika orter i framför allt glesbygden. Ovanstående redovisning pekar otvetydigt på att det även i fortsättningen är angeläget att säkerställa det offentligas gemensamma ansvarstagande för finansiering av folkbildning i . Regeringens angivna ambition i folkbildningspropositionen har fortfarande sin aktualitet. Staten kan självklart inte kommendera vare sig landsting eller kommuner att öka sitt ekonomiska stöd till folkbildningen. Men regeringen kan ytterligare tydliggöra ambition med ett delat ansvar för stödet till folkbildningen. Därför bör ge regeringen till känna att det är angeläget att regeringen tar initiativ till en överläggning med Kommuner och Landsting (SKL) om bidragen till folkbildningen. Fler utbildningsplatser till folkhögskolor och studieförbund, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), Per (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr259 av och (båda S) och 2010/11:Kr249 av m.fl. (S), 2011/12:Kr250 av m.fl. (S) och 2011/12:Ub359 av m.fl. (MP) yrkande 5. ekonomiska kris och höga arbetslöshet spelade folkbildningens aktörer en stor och viktig roll. Staten anslog då betydande resurser till folkbildningen för att motverka arbetslösheten. har vi återigen genomlidit en allvarlig finansiell kris. Även om konjunkturen vänt är arbetslösheten hög. Särskilt oroande är den höga ungdomsarbetslösheten och att långtidsarbetslösheten biter sig fast. Folkbildningens aktörer är viktiga för lärande och bildning. I studiecirklar och folkhögskolekurser har många människor fått ny och ökad kunskap och kompetens. Det har öppnat dörrar för att dels få ett arbete, dels få kompetensutveckling i befintlig anställning. Regeringen föreslår nu en tvåårig förlängning av satsningen på fler platser i folkhögskolan. Satsningen på folkhögskolan riktar sig mot ungdomar i jobbgarantierna. Det är i och för sig bra att regeringen fortsätter denna satsning, men vi menar att satsningen är alltför blygsam. Tyvärr ges heller inga särskilda medel till studieförbund i syfte att minska arbetslösheten. Vi menar att regeringen borde engagera både folkhögskolor och studieförbund i kampen mot arbetslösheten på ett kraftfullare sätt. Folkbildningens aktörer når långt och brett ut i det svenska samhället genom tio olika studieförbund med många lokalavdelningar samt närmare 150 olika folkhögskolor. Vi anser att regeringen nu liksom bör se värdet av att ta hjälp av folkbildningens aktörer för att bekämpa arbetslösheten. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Fler utbildningsplatser till folkhögskolor och studieförbund, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub359 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2010/11:Kr249 av m.fl. (S), 2011/12:Kr250 av m.fl. (S) och 2011/12:Kr259 av och (båda S). Genom folkbildningen har kunskap utvecklats och delats mellan människor under demokratiska former omvälvande förändringar då samhället förvandlades från jordbruks- till industrisamhälle. Möjligheten att mötas som jämlikar för att gemensamt höja sin kunskapsnivå och undersöka hur vi bäst möter framtiden har varit grundläggande för utvecklingen av dagens svenska kunskapssamhälle. Genom att fortsätta utveckla den starka folkbildningstradition vi har kommer också i fortsättningen att ha en bred kunskapsbas. Något som i sig är värdefullt. Men då krävs också att folkbildningen erkänns, inte bara som en fritidssyssla för dem med ett särskilt intresse, utan som en kärna i kunskapssamhället. Det finns ingen motsättning mellan öppenhet i det akademiska samhället och forskningssamhället och en stark folkbildningstradition även om utvecklingen hos den ena självklart påverkar den andra. Utbyggnaden av högskolan har påverkat folkbildningens del av den samlade bildningen och det sätt vi värderar den. Men genom att tydligt värdera mötet mellan människor och ge förutsättningar för folkbildningen att möta efterfrågan från kursdeltagare och cirkeldeltagare stärker vi det demokratiska mötet och kunskapsbasen i hela landet. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Sänkt åldersgräns för allmän linje på folkhögskola, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ub344 av m.fl. (MP) yrkande 2. läser ungefär 12 000 individer på allmän kurs på en folkhögskola. Åldergränsen för att göra det är . Många av dem som läser in gymnasiekompetens på folkhögskola gör det för att den ordinarie gymnasieskolan inte klarade av att möta deras förutsättningar i livet. En studie- och yrkesvägledare kan inte erbjuda en skoltrött och omotiverad elev att söka en folkhögskola i stället för ett gymnasieprogram. En 16-årig elev som är i behov av miljöombyte och en annorlunda studiemiljö än vad gymnasieskolan kan erbjuda måste vänta innan den möjligheten öppnar sig. Det borde inte vara så. går det trots åldersgränsen ca 700 elever på folkhögskola som är . Fler borde få den möjligheten. Vi vet att de som går från allmän linje på folkhögskola till vidare studier klarar sig väldigt bra. Genom att inrätta en formell försöksverksamhet med att öppna upp folkhögskolornas allmänna linjer från i stället ger vi fler unga möjligheten att läsa i en mer anpassad miljö och skaffa gymnasiekompetens på ett hanterbart och meningsfullt sätt. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Demokratiarbete inom folkbildningen, punkt 6 (S, MP) av (S), (S), (S), Per (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Kr278 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:Kr321 av (MP) yrkandena 1 och 2. De senaste årens ökade arbetslöshet inte minst bland ungdomar, det faktum att många människor från andra kulturer har valt att flytta till , de hot mot demokratier som framför allt medierna sprider en bild av när de rapporterar om terror i omvärlden och om upplopp och oroligheter i vårt eget land samt det faktum att vi bevittnat ett antal mördare som till synes mördar för att rensa ut politiskt, kulturellt eller etniskt (och då tänker jag inte enbart på händelsen denna sommar i ) allt detta visar på ett behov av att samla krafter bakom de demokratiska värdena. Självklart kan inte riksdagsbeslut, en regerings handläggning eller skattemedel ensamt vända en utveckling som i vissa delar kan ses som oroande. Främlingsfientliga rörelser ser ut att växa och framför allt på det s.k. nätet förekommer alltmer av hårda ord och anklagelser, direkta trakasserier och även än otrevligare saker. Självklart behövs ett brett uppvaknande inför insikten att demokrati inte är något man en gång för alla har utan att det är något man måste värna. Det har gjorts demokratisatsningar av olika slag. Gemensamt för de flesta av dessa demokratiprojekt är att de tagit ansats i människors delaktighet i sitt lokala närområde. Det har handlat om att försöka få fler medborgare att engagera sig och ta ansvar för gemensamma angelägenheter. Problemet med många av dessa demokratiprojekt är att de skapas uppifrån och av människor som redan finns inom ramen och systemet för den politiska demokratin. Det är samma system som många, främst unga människor, inte vill engagera sig i då det upplevs som stelt och tråkigt och långt från människors vardag. Många fler människor är dock beredda att engagera sig i det demokratiska folkrörelsearbetet om de kan göra det utifrån sina egna intressen och villkor. Många av dagens nätverk är också byggda kring samtal och diskussion om samhälleliga företeelser. Men dess värre stannar det ofta vid just samtal och diskussion när det borde resultera i aktiva åtgärder. Det krävs ett nytänkande och gränsöverskridande metoder för att utveckla demokratiarbetet i samhället. Mot bakgrund av det anförda föreslås att regeringen ger i uppdrag att pröva nya metoder för att nå nya grupper samt bredda och öka demokratiarbetet i samhället. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Folkhögskolor med estetisk inriktning, punkt 7 (S, MP) av (S), (S), (S), Per (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr223 av m.fl. (S) yrkande 6. Socialdemokraternas kulturpolitik tar sin utgångspunkt i vår egen vilja att skapa. Därför är kultur i förskola och skola så viktigt och därför har folkbildningen alltid en roll i vårt samhälle. Forskning visar att kultur i olika former stimulerar lärandet. Vi anser därför att de estetiska ämnena i gymnasieundervisningen bör återinföras, och att folkhögskolor med estetisk inriktning är en särskilt lämplig utbildningsform för de unga som för länge sedan tröttnat på den traditionella skolans sätt att lära. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2011/12:6 om statens stöd till studieförbunden. 2011/12:Kr1 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om verksamhetsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om risk- och väsentlighetsanalyser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förvaltningslagens tillämpning på . 2011/12:Kr2 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalitetssäkring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mångkulturalistisk verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riskanalys. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förvaltningslagen. Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Kr223 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att öka förutsättningarna för en bred tolkutbildning på fler håll i landet. 2010/11:Kr249 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om folkhögskolan. 2010/11:Kr256 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en dialog med Kommuner och Landsting om det gemensamma ansvaret för bidrag till studieförbunden. 2010/11:Kr259 av och i (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slå vakt om folkbildningens särart och utvecklingsmöjligheter samt att påbörja en dialog om bidragsgivningen med den lokala och regionala nivån. 2010/11:Kr261 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna folkbildningen. 2010/11:Kr278 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att stärka och utveckla demokratibegreppet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett uppdrag till att pröva nya metoder för att bredda och öka demokratiarbetet i samhället. 2010/11:Kr287 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda en dialog med folkbildningens organisationer kring deras roll relativt utbildningsväsendet. Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Kr212 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna folkbildandet. 2011/12:Kr220 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en dialog med Kommuner och Landsting om det gemensamma ansvaret för bidrag till studieförbunden. 2011/12:Kr223 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om folkhögskolor med estetisk inriktning. 2011/12:Kr237 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utbilda fler tolkar och säkra kvaliteten på tolkutbildningen. 2011/12:Kr250 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fler utbildningsplatser på folkhögskolorna. 2011/12:Kr256 av och i (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att på nationell nivå ta initiativ till samtal med regioner, landsting, kommuner och huvudmän om folkbildningens angelägenhet och det gemensamma ansvaret för dess utveckling. 2011/12:Kr259 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om folkhögskolors och studieförbunds möjligheter att bekämpa den växande arbetslösheten. 2011/12:Kr260 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett särskilt föräldralyft inom matematik där staten, lokala skolor och folkbildningens aktörer tillsammans antar utmaningen att dels ge föräldrar bättre förutsättningar att hjälpa sina barn med läxläsning, dels öka föräldrarnas egna kunskaper i matematik. 2011/12:Kr262 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mer utbildning i entreprenörskap vid folkhögskolorna. 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att svensk folkbildningstradition ska värnas. 2011/12:Kr288 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en överläggning med Kommuner och Landsting (SKL) om bidragen till folkbildningen. 2011/12:Kr307 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en arbetsgrupp för att lägga fast hur det ekonomiska ansvaret för folkbildningen ska fördelas. 2011/12:Kr321 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att stärka och utveckla demokratibegreppet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett uppdrag till att pröva nya metoder för att bredda och öka demokratiarbetet i samhället. 2011/12:Ub344 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändrad lägre åldersgräns för allmän linje på folkhögskola från 18 till . 2011/12:Ub359 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förutsättningar för folkbildningen att möta efterfrågan från kurs- och cirkeldeltagare.