bet · GY01AU8 · 2011-05-10 00:00:00 — 2010/11:AU8 Ändrade regler om övertid och skyddskommitté m.m. Ändrade regler om övertid och skyddskommitté m.m. I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag i proposition 2010/11:89 Ändrade regler om övertid och skyddskommitté. Propositionen innehåller förslag om vissa ändringar i bl.a. arbetstidslagen (1982:673) och arbetsmiljölagen (1977:1160). Ändringarna är en del i regeringens regelförenklingsarbete. I arbetstidslagen avskaffas bl.a. kravet på dispens från för uttag av ytterligare övertid och ytterligare mertid per kalenderår. I stället kommer det att framgå av arbetstidslagen att utöver allmän övertid och allmän mertid får extra övertid och extra mertid tas ut med högst per arbetstagare under ett kalenderår om det finns särskilda skäl för det och situationen inte har varit möjlig att lösa på något annat rimligt sätt. Det ska inte heller längre vara nödvändigt att söka tillstånd hos om nödfallsövertid ska tas ut än . Skyddsombud ges möjlighet att göra en framställning till arbetsgivaren om det behövs för att säkerställa att arbetstidslagens krav när det gäller extra övertid, extra mertid och nödfallsövertid följs samt att få detta prövat av . I arbetsmiljölagen genomförs ändringar som möjliggör att man genom en överenskommelse i ett kollektivavtal får utse ett organ som också behandlar andra frågor än arbetsmiljöfrågor till skyddskommitté. Ett sådant organ får ha en annan benämning än skyddskommitté. Regeringen föreslår också ändringar i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Uppgifter om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i ärenden hos om missgynnande enligt föräldraledighetslagen (1995:584) ska omfattas av sekretess på samma sätt som i ärenden enligt diskrimineringslagen (2008:567). Motsvarande ska gälla mål i domstol om missgynnande. Vidare föreslås ändringar som gäller sekretess i ärenden om introduktionsersättning. Slutligen föreslår regeringen ändringar i diskrimineringslagen. Om en arbetsgivare vägrar att rätta sig efter en dom som innebär att en domstol har ogiltigförklarat en uppsägning eller ett avskedande, ska anställningsförhållandet anses upplöst och arbetsgivaren betala ersättning till arbetstagaren för sin vägran. De nya reglerna föreslås träda i kraft . Med anledning av propositionen har två motioner väckts av Socialdemokraterna respektive med yrkande om avslag på den del av propositionen som avser ändringar i arbetstidslagen. Utskottet anser att propositionen bör antas av och föreslår att följdmotionerna avslås. Företrädare för Socialdemokraterna och följer upp motionerna med en gemensam reservation. I ärendet behandlas också fem motionsyrkanden på arbetstidsområdet från den allmänna motionstiden . En reservation har i denna del lämnats av företrädare för . Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag i bilaga 2 till lag om ändring i arbetstidslagen (1982:673). Därmed bifaller proposition 2010/11:89 punkt 1 och avslår motionerna 2010/11:A10 av m.fl. (V) och 2010/11:A11 av m.fl. (S). Reservation 1 (S, V) Antagande av övriga lagförslag antar regeringens förslag i bilaga 2 till a) lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160), b) lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567), c) lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), d) lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Därmed bifaller proposition 2010/11:89 punkterna 25. 2010/11:A282 av (S), 2010/11:A346 av (S), 2010/11:A407 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2010/11:A408 av och (båda MP). Reservation 2 (V) 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 8. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (FP), (S), (SD), (V), (M), (S), (S), (C) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas proposition 2010/11:89 Ändrade regler om övertid och skyddskommitté. Propositionen innehåller förslag till ändringar i fyra lagar, arbetstidslagen (1982:673), arbetsmiljölagen (1977:1160), diskrimineringslagen (2008:567) och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Regeringen gav i uppdrag att utreda förutsättningarna för vissa förenklingar i arbetstidslagen. redovisade sina förslag och överväganden i rapporten beträffande vissa dispensfrågor i arbetstidslagen. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn av vissa delar av arbetsmiljölagen. Utredaren redovisade sina förslag och överväganden angående anpassning av samverkansreglerna i delbetänkandet Bättre arbetsmiljöregler I (SOU 2006:44). upprättade Promemoria om ersättning när en arbetsgivare vägrar att rätta sig efter en dom i vissa fall och om sekretess i ärenden och mål enligt föräldraledighetslagen förslag till ändringar i diskrimineringslagen och offentlighets- och sekretesslagen. har det upprättats ytterligare en promemoria om ändring i offentlighets- och sekretesslagen. Även denna promemoria remissbehandlades. Lagrådet har yttrat sig över förslagets ändringar utom den ändring i offentlighets- och sekretesslagen som finns i propositionens punkt 5. Regeringen överlämnade propositionen Ändrade regler om övertid och skyddskommitté (prop. 2010/11:89) till . Två motioner har väckts med anledning av propositionen, 2010/11:A10 (V) och 2010/11:A11 (S). Dessutom behandlas fem motionsyrkanden i motioner som väcktes under den allmänna motionstiden . Motionerna refereras i fortsättningen utan att årtalet anges (2010/11). Arbetsmiljölagen, i det följande kallad AML, är en ramlag som trädde i kraft . Lagen tar upp de grundläggande reglerna om arbetsmiljöns utformning, anger vem som har ansvar och befogenheter och talar om hur arbetsmiljöarbetet ska organiseras. Bland annat regleras frågor om skyddsombud och skyddskommitté i lagen. Med arbetstidslag, i det följande kallad ATL, samlades frågor om arbetstidens längd och förläggning i en och samma lag. Lagen ersatte den då gällande allmänna arbetstidslagen och dåvarande 4 kap. AML. Genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation får det göras antingen undantag från lagens tillämpning i dess helhet eller avvikelser från vissa angivna bestämmelser, t.ex. om ordinarie arbetstid och jourtid, om övertid och mertid vid deltidsanställning och om sammanlagd arbetstid (3 § ATL). Avvikelser får också göras för begränsad tid från vissa bestämmelser i lagen med stöd av lokala kollektivavtal. Det finns också en s.k. EG-spärr, vilket redovisas nedan. På stora delar av arbetsmarknaden regleras arbetstidsfrågorna i centrala kollektivavtal. får om kollektivavtal (3 § ATL) inte kan träffas och om det finns särskilda skäl medge dispens och avvikelse från vissa bestämmelser. På arbetstidsområdet finns, utöver den svenska arbetstidslagen, och rådets direktiv /88/EG av om arbetstidens förläggning i vissa avseenden, i det följande kallat arbetstidsdirektivet. Arbetstidsdirektivet är en kodifiering av tidigare gällande direktiv /104/EG med ändringar. Vid EU-inträdet valde att utöver den s.k. EG-spärren endast göra mindre förändringar i arbetstidslagen. EG-spärren innebär att undantag och avvikelse från arbetstidslagen endast får göras under förutsättning att det inte innebär att mindre förmånliga regler ska tillämpas för arbetstagarna än som följer av arbetstidsdirektivet. Frågan skulle därefter utredas vidare arbetstidskommitté som bl.a. skulle analysera konsekvenserna av EG:s arbetstidsdirektiv för det svenska regelsystemet på området. Kommitténs förslag till lagstiftning i Arbetstid längd, förläggning och inflytande (SOU 1996:145) kom dock aldrig att genomföras. lämnade arbetstids- och semesterregler (Knas) i sitt delbetänkande TID för arbete och ledighet (SOU 2002:58) bl.a. förslag om sådana ändringar i arbetstidslagen att arbetstidsdirektivet tydligare skulle vara genomfört. Kommitténs förslag utgjorde grund för beslut (prop. 2003/04:180, bet. 2004/05:AU3, rskr. 2004/05:158). Lagändringarna trädde i kraft och i vissa fall . De innebar bl.a. att nya bestämmelser infördes i arbetstidslagen som föreskriver högst 48 timmars genomsnittlig veckoarbetstid , 11 timmars sammanhängande dygnsvila och arbetstid för nattarbetande. Arbetstidsdirektivet har varit föremål för omförhandling inom Europeiska unionen (EU), bl.a. med anledning av frågor om jourtid och den s.k. opt out-regeln (möjligheten för medlemsstater att tillåta individuella undantag från gränsen på 48 timmars genomsnittlig veckoarbetstid). Europeiska kommissionen tog initiativ till det första steget i ett samråd med arbetsmarknadens parter på EU-nivå. Kommissionen begärde in parternas syn på om det behövs EU-åtgärder för arbetstidsdirektivet, och i så fall vad de bör omfatta. Kommissionen konstaterade att arbetsmarknadens parter efter den första etappen inte hade något gemensamt önskemål att börja förhandla om frågorna. Därför inledde kommissionen det andra steget i samrådet med arbetsmarknadens parter på EU-nivå. Översynen av arbetstidsdirektivet anges i kommissionens arbetsprogram (KOM(2010) 623) och dess bilaga 1 som ett strategiskt initiativ för antagande . I programmet anges att syftet är att anpassa direktivet till förändringar i omvärlden. Hur omfattande ändringarna blir beror på resultatet av samrådet mellan arbetsmarknadens parter. Diskrimineringslagen, som trädde i kraft , är den första sammanhållna diskrimineringslagstiftningen i . Lagen täcker många samhällsområden och omfattar sju olika diskrimineringsgrunder. har ratificerat flera internationella konventioner på diskrimineringsområdet, bl.a. FN-deklaration om avskaffande av alla former av rasdiskriminering och om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw). En viktig anledning till diskrimineringslagstiftningens omfattning i är utveckling på området; av betydelse är bl.a. EU:s stadga om grundläggande rättigheter. pågår det en process inom EU för att ta fram ett anti-diskrimineringsdirektiv. Ambitionen är att i ett direktiv genomföra principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Offentlighets- och sekretesslagen, i det följande kallad OSL, trädde i kraft . Lagen är en omarbetning av den numera upphävda sekretesslagen. Eftersom det följer av grundlagsregleringen (2 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen) att varje begränsning av rätten att ta del av allmänna handlingar ska anges noga i lag och den offentliga sektorn förändras och utvecklas ändras OSL . Propositionen innehåller förslag om vissa ändringar i arbetstidslagen, arbetsmiljölagen, diskrimineringslagen och offentlighets- och sekretesslagen. Regeringen föreslår förändringar i arbetstidslagen. Ändringarna är ett led i regeringens regelförenklingsarbete. Bland annat föreslår regeringen att kravet på dispens från för uttag av ytterligare övertid och ytterligare mertid per kalenderår tas bort. I stället föreslås det att det ska framgå av lagen att extra övertid och extra mertid får tas ut med högst per arbetstagare under ett kalenderår om det finns särskilda skäl för det och situationen inte har gått att lösa på något annat rimligt sätt. Det ska inte längre vara möjligt att få dispens från från begränsningen av övertidsuttag per kalendermånad och fyraveckorsperiod. En arbetsgivare ska inte heller behöva söka tillstånd hos om nödfallsövertid ska tas ut än . möjlighet att medge avvikelse från kravet att underrätta den lokala arbetstagarorganisationen om nödfallsövertidsarbetet tas också bort. Dessutom ges skyddsombud möjlighet att göra framställningar till arbetsgivaren om det behövs för att säkerställa att arbetstidslagens krav när det gäller extra övertid, extra mertid och nödfallsövertid följs och att få detta prövat av . Regeringen föreslår att ett organ som också behandlar andra frågor än arbetsmiljöfrågor får utses till skyddskommitté genom en reglering i ett kollektivavtal mellan parterna. Ett sådant organ får dessutom ha en annan benämning än skyddskommitté. Om en arbetsgivare vägrar att rätta sig efter en dom i ett diskrimineringsmål som innebär att en domstol har ogiltigförklarat en uppsägning eller ett avskedande, ska anställningsförhållandet anses upplöst och arbetsgivaren betala ersättning till arbetstagaren för sin vägran, vilket ska framgå direkt av diskrimineringslagen. Detta gäller genom en hänvisning till 39 § i lagen (1982:80) om anställningsskydd, i det följande kallad LAS. Regeringen föreslår också att det ska framgå av diskrimineringslagen att ersättningen inte ska bestämmas till ett lägre belopp än vad som följer av denna bestämmelse i LAS. En uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i ärenden hos , i det följande kallad DO, om missgynnande enligt föräldraledighetslagen (1995:584) ska omfattas av sekretess på samma sätt som i ärenden enligt diskrimineringslagen. Motsvarande ska gälla mål i domstol om missgynnande. Vidare föreslås ändringar som gäller sekretess i ärenden om introduktionsersättning. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Vissa frågor om förslaget till ändringar i arbetstidslagen m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i arbetstidslagen som bl.a. innebär att kraven på dispens från för uttag av ytterligare övertid och ytterligare mertid tas bort. I stället ska det framgå direkt av arbetstidslagen under vilka förutsättningar extra övertid och extra mertid får tas ut. Det ska inte längre vara nödvändigt med tillstånd från om nödfallsövertid ska tas ut än . Skyddsombud ges möjlighet att göra framställningar till en arbetsgivare om arbetstidslagens krav i dessa avseenden inte följs och att få det prövat av . Utskottet tillstyrker ändringar i arbetsmiljölagen som innebär att ett organ som också behandlar andra frågor än arbetsmiljöfrågor får utses till skyddskommitté och ha en annan benämning än skyddskommitté. Utskottet tillstyrker också regeringens övriga lagförslag om ändringar i diskrimineringslagen och offentlighets- och sekretesslagen. I avsnittet behandlas och avstyrks två följdmotioner. Jämför reservation 1 (S, V). Utskottet inriktar sig i fortsättningen främst på de regeringsförslag som det har gjorts invändningar mot i följdmotionerna. Rättslig bakgrund till förslagen arbetstidslagen Den ordinarie arbetstiden får uppgå till högst . När det behövs med hänsyn till arbetets natur eller arbetsförhållandena i övrigt får arbetstiden uppgå i genomsnitt för av högst (5 § ATL). Om det på grund av verksamhetens natur är nödvändigt att en arbetstagare står till arbetsgivarens förfogande på arbetsstället för att vid behov utföra arbete, får jourtid tas ut med högst per arbetstagare av eller under en kalendermånad. Som jourtid anses inte tid då arbetstagaren utför arbete för arbetsgivarens räkning (6 § ATL). Med övertid förstås sådan arbetstid som överstiger ordinarie arbetstid och jourtid (7 § ATL). När det finns ett särskilt behov av ökad arbetstid får övertid tas ut med högst av eller under en kalendermånad, dock med högst under ett kalenderår. Denna övertid kallas allmän övertid (8 § ATL). Med mertid förstås sådan arbetstid som vid deltidsanställning överstiger arbetstagarens ordinarie arbetstid och jourtid enligt anställningsavtalet. När det finns ett särskilt behov av ökad arbetstid får mertid tas ut med högst under ett kalenderår, vilket kallas allmän mertid (10 § ATL). Har en natur- eller olyckshändelse eller annan liknande omständighet som inte har kunnat förutses av arbetsgivaren vållat avbrott i verksamheten eller medfört överhängande fara för sådant avbrott eller för skada på liv, hälsa eller egendom, får nödfallsövertid tas ut för arbete i den utsträckning som förhållandena kräver (9 § första stycket ATL). Om det för arbetsstället finns en lokal arbetstagarorganisation inom vars avtalsområde arbetet faller, får nödfallsövertid tas ut endast under förutsättning att arbetsgivaren underrättar organisationen om övertidsarbetet (9 § andra stycket ATL). Nödfallsövertid får inte tas ut än från arbetets början utan att tillstånd till arbetet har sökts hos (9 § tredje stycket ATL). Den sammanlagda arbetstiden under varje period får uppgå till högst i genomsnitt (10 a § ATL). kan med stöd av 19 § ATL, om kollektivavtal inte har kunnat träffas och om det finns särskilda skäl, medge avvikelse (dispens) i vissa fall, bl.a. när det gäller ordinarie arbetstid (5 §), jourtid (6 §) och nödfallsövertid (9 § andra och tredje styckena). Verket kan medge ytterligare övertid utöver allmän övertid med högst och ytterligare mertid med högst under ett kalenderår. kan också medge avvikelse från reglerna om allmän övertid vad avser begränsningen av övertidsuttag av eller under en kalendermånad (8 § ATL) och från regeln om den sammanlagda arbetstiden (10 a § ATL). Sådana beslut måste stå i överensstämmelse med EG-spärren. I proposition 2010/11:89 Ändrade regler om övertid och skyddskommitté föreslår regeringen förändringar i arbetstidslagen. Ändringarna är föranledda av regeringens regelförenklingsarbete. Regelförenkling är en av regeringens insatser för att främja fler arbetstillfällen och växande företag. I regelförenklingen ligger att bestämmelser som innebär en administrativ börda för företagen i möjligaste mån ska tas bort. Även regler som inte tillämpas, eller som man har fog för att tro inte tillämpas, bör ändras. Regeringen bedömer, i likhet med , att dispensförfarandet beträffande vissa övertidsfrågor bör tas bort. Regeringen anser att regelförenklingsskäl talar för ett borttagande av dispenskravet för ytterligare övertid. I stället bör en lagreglering göras av i vilka situationer sådan extra övertid får tas ut, dvs. mer övertid än under ett kalenderår. Regeringen konstaterar att ansökningar om ytterligare mertid vid deltidsarbete, dvs. under ett kalenderår, är ytterst sällsynta hos . Av den anledningen och för att regelsystemet ska vara konsekvent bedömer regeringen att det också i detta avseende finns skäl att avskaffa dispensförfarandet och att i stället reglera uttag av sådan extra mertid direkt i lagtexten. De nya begreppen extra övertid och extra mertid motsvarar alltså begreppen ytterligare övertid och ytterligare mertid. Regeringens avsikt är dock inte att de nya reglerna ska leda till ett ökat övertidsuttag. möjlighet att bevilja dispens för uttag av ytterligare övertid och ytterligare mertid per kalenderår tas alltså bort (19 § första stycket 3 och 4). I stället föreslås det att det ska framgå av lagen att extra övertid (förslagets 8 a § första stycket) och extra mertid (förslagets 10 a §) får tas ut med högst per arbetstagare under ett kalenderår om det finns särskilda skäl för det och situationen inte har varit möjlig att lösa på något annat rimligt sätt. Exempel på särskilda skäl kan vara tillfälliga arbetsanhopningar som varit omöjliga att förutse, oförutsedda sjukdomsfall eller förlust av spetskompetens som inte går att ersätta . Att situationen inte gått att lösa på något annat rimligt sätt innebär att det kan vara möjligt att ta ut extra övertid eller extra mertid vid sjukdomsfall eller vid andra vakanser. Om det går att rekrytera eller hyra in mer personal, eller genomföra andra organisatoriska åtgärder för att komma till rätta med problemen, är det dock inte extra övertid som ska utnyttjas. har i fråga om den s.k. allmänna övertiden om högst av eller under en kalendermånad redovisat till regeringen att ansökningar om mer övertid är ytterst sällsynta och att det inte finns någon efterfrågan på denna möjlighet till dispens. I likhet med anser regeringen att det inte verkar finnas något behov av dispensmöjligheten och att den bör tas bort (19 § första stycket 2). Regeringen föreslår att en arbetsgivare inte heller ska behöva söka tillstånd hos om nödfallsövertid ska tas ut än (19 § första stycket 1). Regeringen delar också uppfattning att möjligheten att begära undantag från skyldigheten att underrätta den lokala arbetstagarorganisationen om nödfallsövertid inte verkar efterfrågas och att den därmed är obehövlig. Regeringen föreslår därför att bestämmelsen tas bort (19 § första stycket 1). Regeringen anser att det behövs en möjlighet att kontrollera att övertidsuttag inte missbrukas eftersom inte längre ska pröva om tillstånd ska ges i varje enskilt fall vad gäller extra övertid, extra mertid eller nödfallsövertid. Regeringen konstaterar att ett skyddsombud redan har möjlighet att enligt AML göra en framställan till arbetsgivaren om att åtgärder ska vidtas för att uppnå en tillfredsställande arbetsmiljö. Regeringen föreslår att denna möjlighet vidgas för skyddsombuden, genom en ny bestämmelse i ATL. Framställan ska göras till arbetsgivaren om skyddsombudet anser att åtgärder behöver vidtas för att säkerställa att ATL:s krav när det gäller extra övertid, extra mertid och nödfallsövertid följs. Om arbetsgivaren inte lämnar besked eller avslår skyddsombudets begäran kan skyddsombudet få saken prövad av (förslagets 19 a §). utövar tillsyn över att ATL följs. Ett antal olika sanktioner kan komma i fråga om arbetstidsbestämmelserna inte följs. har föreslagit att sanktionssystemet görs om. Dessa frågor ses över av Utredningen om effektivare sanktioner på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet (dir. 2010:20). Socialdemokraterna och yrkar i motion A11 respektive A10 avslag på propositionens punkt 1 som gäller ändringar i ATL. Med de regelförändringar som regeringen föreslår menar partierna att det kan befaras att allmän övertid, extra övertid och nödfallsövertid blandas samman och att det totala övertidsuttaget ökar. Partierna menar att det i praktiken finns en risk för att förändringarna leder till ett allmänt tak för övertidsuttag per arbetstagare och kalenderår. Partierna gör bedömningen att arbetstagarnas ohälsa riskerar att öka om förslaget genomförs. Eftersom lagstiftningen har normerande verkan för de kollektivavtal som träffas befarar Socialdemokraterna och också att arbetsgivarnas vilja att avtala om övertidsuttag kommer att minska och att de som redan är bundna av kollektivavtal kommer att ställa krav på omregleringar i de befintliga avtalen. Partierna anser att det finns ett behov av att tillsyn skärps snarare än att kravet på dispens tas bort. Man pekar på att hälsoaspekterna alltid ska beaktas när en arbetsgivare begär övertidsdispens. Socialdemokraterna och anser att det är bra om skyddsombudens ställning stärks. Det är dock ett problem att det ofta saknas lokala skyddsombud på arbetsplatser utan kollektivavtal. Ansvaret för att kontrollera att lagen upprätthålls hamnar i sådana fall på ett regionalt skyddsombud. Ett regionalt skyddsombud har ansvar för ett stort antal företag och kan rimligen inte känna till förekomsten av allt extra övertids- och mertidsuttag på alla de företag som finns inom skyddsombudets ansvarsområde. De regionala skyddsombuden kommer därför i realiteten att ha jämförelsevis små möjligheter att ingripa. För att det ska fungera måste det ställas krav på att arbetsgivaren fortlöpande förser skyddsombudet med information om de anteckningar om över- och mertid som en arbetsgivare enligt ATL är skyldig att föra. Utskottets utgångspunkt är att den svenska modellen, där arbetsmarknadens parter har ett centralt ansvar för vilka villkor som ska gälla på arbetsmarknaden, ska upprätthållas. Det är i det lokala arbetet på arbetsplatserna i samverkan mellan arbetsmarknadens parter som arbetsvillkoren, bl.a. arbetstidsfrågorna, närmare utformas. Arbetsmarknadens parter har en viktig roll genom möjligheterna att anpassa och komplettera lagstiftningen genom avtal. Socialdemokraterna och hävdar i sina motioner att arbetsgivarens incitament att träffa kollektivavtal minskar med propositionens förslag om en lagfäst möjlighet för extra övertid och extra mertid samt nödfallsövertid. Farhågor om en minskad vilja att ingå kollektivavtal har vid remissförfarandet framförts från både arbetstagar- och arbetsgivarsidan.