bet · GY01UbU5 · 2011-02-14 00:00:00 — När det gäller introduktionsperioden ska den, enligt Socialdemokraterna, bestå av både praktik, handledning och lärande. Detta bör vara tydligt uttalat. Det är vidare viktigt att både stat och huvudmän genomför erforderliga utbildningsinsatser. anser i sin motion 2010/11:Ub6 visserligen att det viktigaste är att lärare är behöriga men att det ändå kan vara motiverat att införa en lärarlegitimation. ser dock stora problem med regeringens förslag till lärarlegitimation. Den ettåriga introduktionsperiod som regeringen föreslår ska vara obligatorisk är att betrakta som en ordinär provanställning, och har även invändningar mot att det är rektor som ska bedöma om en lärare är lämplig att utöva yrket. föreslår därför i motionens yrkande 1 att en godkänd lärarutbildning ska ge lärarlegitimation. Vidare föreslår i motionens yrkande 2 att det endast ska finnas en lärarlegitimation som omfattar hela skolväsendet. I motion 2010/11:Ub414 (M) anför motionärerna att lärares formella kompetens ska gälla vid anställning. Motionärerna vill bl.a. ha en översyn av hur detta bäst kan regleras i lag. Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) med de ändringar i övergångsbestämmelserna som utskottet föreslår i bilaga 3 och avslår motionsyrkandena. Som framgår ovan, är utskottets uppfattning att introduktionsperioden ska ske efter avslutad utbildning. Utskottet delar den bedömning som framhålls i propositionen, att införandet av legitimation för lärare och förskollärare ska innebära en dubbel kvalitetssäkring av lärarens eller förskollärarens lämplighet för yrket. Lärosätena har fortsatt uppgiften att pröva den studerande mot examensmålen och, när det är nödvändigt, avråda den studerande från fortsatta lärar- eller förskollärarstudier. Det måste även efter lärar- eller förskollärarexamen finnas möjlighet att avgöra om en lärare eller förskollärare är lämplig att självständigt utöva yrket. Utskottet anser, i likhet med regeringen, att ett legitimationssystem med den nu föreslagna introduktionsperioden för lärare och förskollärare är en åtgärd som leder till att det syftet kan uppfyllas. Legitimationssystemet avser legitimation som lärare eller förskollärare. För att underlätta för huvudmännen i samband med tjänstetillsättningar är det emellertid enligt utskottet lämpligt att också lärarens respektive förskollärarens behörighet anges på legitimationen. Enligt förslaget ska regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer få meddela föreskrifter om vilken utbildning som krävs för att vara behörig att bedriva viss undervisning i skolväsendet. Det är således inte legitimationen i sig, utan lärarens eller förskollärarens behörighet, som styr var i skolväsendet han eller hon får undervisa. Av lagförslaget framgår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om introduktionsperioden där rätten till en introduktionsperiod för nya lärare eller förskollärare som fått en anställning bör framgå. Tid bör, enligt propositionen, avsättas för både mentorn och en nyutexaminerad lärare eller förskollärare för att den nya läraren eller förskolläraren ska ges goda förutsättningar att komma in i yrket. Det är emellertid mot principen om huvudmännens självstyre att detaljreglera den tid som bör avsättas. Det är huvudmannen som avgör om tid för introduktion och mentorskap ska tas från undervisningen eller från andra arbetsuppgifter. För att stödet ska bli så bra och väl anpassat som möjligt anser utskottet och regeringen att rektorn ska se till att det finns en plan för den nya lärarens eller förskollärarens introduktionsperiod. Enligt förslaget bör utfärda allmänna råd om stöd till lärares och förskollärares introduktion. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16, bet. 2010/11:UbU1, rskr. 2010/11:118) har regeringen angivit att ca avsätts för administration av systemet med yrkeslegitimationen för lärare och förskollärare och beräknar att avsätts . Därefter beräknar regeringen att avsätts för ändamålet , varav en större del till kommunsektorn i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Enligt förslaget ska det vara rektorn eller förskolechefen som ska yttra sig över om läraren eller förskolläraren kan anses lämplig för yrket. Bedömningen och yttrandet bör bifogas ansökan om legitimation. Rektorn respektive förskolechefen har till uppgift att bedöma lärarna och förskollärarna i olika sammanhang, t.ex. vid lönesättning. Rektorn och förskolechefen är också ansvariga för verksamheten i stort och för att anställa personer med rätt kompetens. Rektorer och förskolechefer kan emellertid behöva någon form av stöd, bl.a. för att bedömningarna ska bli likvärdiga över landet. Som tidigare nämnts, bör utarbeta allmänna råd om introduktionsperioden. De allmänna råden bör innehålla råd om rektorns och förskolechefens bedömning och yttrande. Utskottet delar vidare den bedömning regeringen gjort, att det är lämpligt att det i den statligt reglerade befattningsutbildningen för rektorer och annan personal, med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem, ingår ett avsnitt om hur lärare och förskollärare bör värderas i olika sammanhang. Detta bör beaktas inom ramen för befattningsutbildningen. Utskottets förslag till ändring i övergångsbestämmelserna Enligt propositionen ska inte längre utfärda behörighetsbevis för lärare med utländsk utbildning. kommer i stället att inhämta ett yttrande från över den utbildning som ligger till grund för den svenska legitimationen när sökanden har en utländsk legitimation eller annat behörighetsbevis. Uppgiften att vara behörig myndighet för läraryrket ska också övergå från till . har fått i uppdrag av regeringen att förbereda och organisera arbetet med att legitimera lärare och förskollärare (/6930/S), under förutsättning att beslutar i enlighet med detta. Uppdraget ska redovisas till () . I arbetet med att förbereda övergången till en ny beslutande myndighet för lärare och förskollärare med utländsk utbildning ska bistå med sina erfarenheter av att dels utfärda behörighetsbevis till lärare och förskollärare med utländsk examen, dels utarbeta rutiner som behörig myndighet enligt direktiv /36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (Regleringsbrev för avseende , regeringsbeslut ). Av ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) följer bl.a. att den som har en utländsk lärar- eller förskollärarutbildning kan få ett behörighetsbevis av fram till utgången av . beslut i fråga om utfärdande av behörighetsbevis kan enligt bestämmelserna dock inte överklagas fr.o.m. . Det finns således, enligt utskottet, behov av ytterligare bestämmelser för att reglera handläggningen av ärenden om behörighetsbevis. Utskottet föreslår därför den ändring i de av regeringen föreslagna övergångsbestämmelserna beträffande behörighetsbevis för lärare med utländsk utbildning som framgår av bilaga 3. Enligt de av utskottet föreslagna övergångsbestämmelserna i bilaga 3 ska handläggningsordningen för ärenden om behörighetsbevis där ansökan om beviset har kommit in till före vara oförändrad jämfört med . Detsamma gäller för överklagande av beslut i fråga om utfärdande av behörighetsbevis. Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla till dess att dessa ärenden har avgjorts. Däremot ska inte pröva ansökningar om behörighetsbevis som har kommit in till myndigheten fr.o.m. . Den som har utländsk lärar- eller förskollärarutbildning ska då i stället ansöka om legitimation hos . Undantag från krav på legitimation m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om att inga undantag från kravet på legitimation ska tillåtas och att fritidspedagoger bör kunna få lärarlegitimation utan kompletteringar. Jämför reservationerna 4 (S), 5 (SD) och 6 (V). Anställning av lärare och förskollärare Regeringen föreslår att endast den som har legitimation ska få anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Den som inte uppfyller kravet ska dock få anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning om han eller hon ska undervisa i modersmål eller i ett yrkesämne i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå eller särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå, eller individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning. Detta ska bara gälla om det saknas sökande som har legitimation, den sökande har tillräcklig kompetens för att undervisa i det aktuella ämnet eller på den aktuella kursen och det finns skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva undervisningen. Den som inte uppfyller kravet ska likaså få anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning om han eller hon ska bedriva annan undervisning på ett främmande språk än språkundervisning eller undervisa i vissa fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning. Lärare som får undervisa även om de inte har legitimation Lärare som inte har legitimation och inte är behöriga för undervisningen ska trots det få bedriva annan undervisning på ett främmande språk än språkundervisning och undervisning i vissa fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning. Lärare som bedriver annan undervisning på ett främmande språk än språkundervisning ska dock för att få undervisa ha en utländsk lärarutbildning som motsvarar en svensk lärarexamen och ha kompetens att undervisa på det främmande språket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om vilka språk och särskilda pedagogiska inriktningar som avses. Undantag från kravet på legitimation under vissa förutsättningar Regeringen föreslår att om det inte finns någon att tillgå inom huvudmannens organisation som har legitimation och behörighet för att bedriva viss undervisning eller om det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna eller barnen, ska en annan lärare eller förskollärare som inte har legitimation eller är behörig få bedriva undervisningen. En sådan lärare eller förskollärare ska vara lämplig att bedriva undervisningen och i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande. Personen ska få bedriva undervisning under högst i sänder. Detta ska dock inte gälla om undervisningen avser modersmål eller yrkesämne i gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning på gymnasial nivå eller särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå. Det ska heller inte gälla lärare som undervisar i individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning. Legitimerade lärare ska sätta betyg Regeringen föreslår att betyg ska beslutas av den eller de lärare som bedriver undervisningen då betyg ska sättas. Om läraren eller lärarna inte är legitimerade, ska beslutet fattas tillsammans med en lärare som är legitimerad. Kan dessa inte enas ska betyget beslutas av den legitimerade läraren under förutsättning att han eller hon är behörig att undervisa i det ämne som betyget avser. I annat fall ska betyget beslutas av rektorn. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om vem som beslutar om betyg när mer än en lärare bedriver undervisningen när betyg ska sättas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om undantag för icke legitimerade lärare som med stöd av skollagen anställts utan tidsbegränsning. Lärare som saknar legitimation men som har anställts före ska för anställningen ha behörighet att besluta om betyg, dock längst till utgången av . I sin motion 2010/11:Ub4 (i denna del) anför Socialdemokraterna att målet ska vara att även yrkeslärare, hemspråkslärare m.fl. ska vara legitimerade. Regeringen bör utreda detta närmare, se över vilka insatser för personalförsörjning, behov av fortbildningsinsatser m.m. som skulle erfordras samt de ekonomiska konsekvenserna för detta. Regeringen bör även återkomma med förslag till hur fritidspedagogernas status kan höjas och deras yrkesutövning kvalitetssäkras. anför i sin motion 2010/11:Ub5 att regeringens förslag i stora drag är både bra och välkommet. har förståelse för att det kommer att vara svårt att hitta legitimerade lärare med rätt kompetens, inte minst lärare som ska undervisa i modersmål eller yrkesämne. Men att som regeringen nu föreslår bygga in flera undantag i det nya systemet är inte hållbart. uppfattning är att inga undantag från kravet på legitimation ska tillåtas, annat än under just en övergångsperiod. Vidare är kritiska till att lärare i modersmål och yrkesämnen ska få sätta betyg även i de fall det saknas legitimation, av samma skäl som ovan. anser i sin motion 2010/11:Ub6 att principen bör vara att alla lärare ska vara behöriga och legitimerade. I stället för att skapa undantag från regelverket bör regeringen, enligt yrkande 3, återkomma med förslag för att komma till rätta med bristen på behöriga lärarkategorier och öka antalet utbildade lärare. Enligt , samma motions yrkande 4, ska modersmålslärare omfattas av bestämmelserna om lärarlegitimation. Vidare anser i samma motions yrkande 5 att fritidspedagoger bör kunna få lärarlegitimation utan kompletteringar. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet vill inledningsvis göra ett förtydligande när det gäller skäl till varför regeringen föreslår att lärare som undervisar i orienteringskurser och individuella kurser inom den kommunala vuxenutbildningen får undantas från kravet på legitimation. Lärare inom den kommunala vuxenutbildningen omfattas, liksom lärare i andra skolformer, av legitimationssystemet. Det är endast lärare i yrkesämnen, modersmål, orienteringskurser och individuella kurser som regeringen föreslår ska få undantas från kravet på legitimation. Orienteringskurser och individuella kurser inom den kommunala vuxenutbildningen är båda individuellt utformade kurser som saknar nationellt fastställda kursplaner och inte ingår i något ämne. En orienteringskurs är en lokal kurs som bl.a. kan syfta till att hjälpa eleven till väl underbyggda beslut om studie- eller yrkesval, studietekniska färdigheter, introducera eleven till de kurser denna planerar att läsa och ge tillfälle till bedömning av elevens kunskaper genom exempelvis validering. Såväl syfte som innehåll i orienteringskurser varierar därför från elev till elev. Om syftet framför allt är studie- och yrkesvägledning så kan det bästa vara att en studie- och yrkesvägledare ansvarar för denna del av kursen. Om syftet däremot är validering bör detta ske under ledning av en lärare i det ämne som ska valideras. En individuell kurs ska syfta till att tillgodose deltagarnas individuella kunskapsbehov i de fall dessa inte kan tillgodoses genom nationella eller lokala kurser. Individuella kurser är relativt sällsynta men kan förekomma, t.ex. inom mer ovanliga yrkesområden som kräver specialistkunskaper. Att hitta lärare som är legitimerade och behöriga till orienteringskurser och individuella kurser är oftast inte möjligt. Som nämns ovan är det inte alltid heller lämpligt eftersom det ofta krävs synnerligen specifika och varierande kompetenser för att undervisa i dessa kurser. Vad gäller frågan om yrkes- och modersmålslärare kan dessa självfallet bli legitimerade. Utskottet anser att det är önskvärt att vi får fler legitimerade yrkes- och modersmålslärare. Det är också önskvärt att huvudmännen anstränger sig för att anställa yrkes- och modersmålslärare med rätt utbildning. Utskottet har i betänkandet En ny lärarutbildning (bet. 2010/11:UbU16 s. 17) bl.a. uttalat att det är angeläget att det finns alternativa vägar till läraryrket. Det är viktigt för skolans utveckling att personer med olika bakgrund och erfarenheter som vill utbilda sig till lärare bereds plats. Den kompetens som dessa individer bär med sig måste tas till vara, t.ex. genom kompletterande utbildningar, tillgodoräknande och validering. Avsevärda resurser satsas på att de som saknar legitimation ska kunna få det, framför allt genom att betydande satsningar görs på Vidareutbildning av lärare utan examen () som just vänder sig till lärare som saknar examen och där dessa personer numera kan läsa upp till 120 högskolepoäng. Regeringen har gett sju universitet och högskolor i uppdrag att med start anordna utbildningar för obehöriga lärare. Genomförandet av utbildningarna ska samordnas av och ske i samverkan med berörda skolhuvudmän. För att underlätta och i viss mån förkorta studietiden för personer som önskar genomgå högskoleutbildning för vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen, ska lärosätena erbjuda möjlighet till validering av tidigare erfarenheter, studievägledning och individualiserade studieprogram som kan omfatta högst 120 högskolepoäng. föreslås totalt anvisas för detta ändamål. beräknas och respektive 2014 beräknas avsättas (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16, bet. 2010/11:UbU1, rskr. 2010/11:118). I detta sammanhang bör även det s.k. Lärarlyftet nämnas. Lärarlyftet är den största statliga fortbildningssatsningen . Under 20072010 har totalt avsatts för att ge behöriga lärare möjlighet att förstärka sin ämnesteoretiska och ämnesdidaktiska kompetens (prop. 2010/11:1, utg.omr. 16, s. 51). Satsningen har utvecklats positivt och uppföljningar visar att Lärarlyftet har bidragit både till lärarnas kunskapsutveckling och till att ha förbättrat undervisningen. Satsningen fortsätter därför, men med ändrad inriktning mot lärare som undervisar i andra ämnen än de har behörighet för och som därför behöver komplettera sin utbildning. har beslutat att avsätts för Lärarlyftet 2011, och regeringen beräknar att , respektive avsätts , 2013 och 2014 (prop. 2010/11:1, utg.omr. 16, bet. 2010/11:UbU1, rskr. 2010/11:118). I regeringens budgetproposition bedöms att effekten av de skärpta behörighetskraven för lärarna i den nya skollagen kan bli successiv och långdragen. Därför införs Lärarlyftet II, som syftar till att alla elever ska få sin undervisning av behöriga lärare, dvs. lärare som har såväl goda ämneskunskaper som god ämnesdidaktisk kompetens för den nivå och i det ämne läraren undervisar. Satsningen riktar sig enbart till lärare med lärarexamen som är anställda utan tidsbegränsning. För att vara berättigad att delta i Lärarlyftet II ska läraren undervisa i ämnet eller enligt planen undervisa i ämnet utan att ännu ha rätt utbildning för detta. Lärarlyftet II planeras pågå 20122014. Dessa satsningar pågår. Enligt utskottet finns det inte behov av att utreda frågan om personalförsörjning m.m. ytterligare. Vad gäller yrkanden om fritidspedagogernas möjligheter att få legitimation m.m. vill utskottet anföra följande. Liksom för redan verksamma lärare eller förskollärare bör fritidspedagoger som kompletterat sin utbildning för att bli behöriga lärare eller förskollärare kunna ansöka om legitimation. Dessa lärare, eller i vissa fall förskollärare, kommer att bli behöriga som lärare i fritidshemmet och delar av eller som förskollärare i förskolan. Den vanligaste vägen torde vara att fritidspedagoger kompletterar med studier i ett par ämnen för att bli behöriga som lärare. Därefter kan de bli legitimerade lärare och få ett självständigt ansvar för den undervisning de bedriver. Här vill utskottet också erinra om att alla lärare med inriktning mot fritidshemmet i den nya lärarutbildningen som tar sin början 2011 också kommer att vara utbildade för något av ämnen. Därmed kommer de att vara behöriga att efter sin introduktionsperiod få legitimation, om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda. Enligt förslaget ska betyg beslutas av den eller de lärare som bedriver undervisningen då betyg ska sättas. Om läraren eller lärarna inte är legitimerade, ska beslutet fattas tillsammans med en lärare som är legitimerad. Lärare i yrkesämnen eller modersmål, som saknar både legitimation och lärarexamen, ska dock enligt förslaget självständigt få sätta betyg även . Skälet till detta är att regeringen bedömer att dessa lärare, under vissa förutsättningar, även ska få anställas utan tidsbegränsning. På grund av den låga andelen yrkeslärare och modersmålslärare med lärarexamen anser regeringen att det inte är möjligt att också för dessa lärarkategorier ställa krav på utbildning och legitimation för att få besluta om betyg. Utskottet har liksom regeringen förståelse för synpunkter i denna fråga, men anser det vara omöjligt att ställa krav på att legitimerade lärare ska sätta betyg i denna typ av ämnen. Som beskrivs i propositionen, kan det antas att det på en del skolor inte finns några legitimerade lärare som undervisar ens i näraliggande ämnen, vilket gör det svårt att kvalitetssäkra och bistå i betygssättningen. Utskottet håller med regeringen om att det naturligtvis är önskvärt att huvudmannen ser till att lärare som undervisar, men som saknar legitimation, får den kompetensutveckling som behövs för att kunna sätta betyg. Lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) med den ändringen att 33 § ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3. Regeringen har i propositionen, se bilaga 2, 33 § lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800), föreslagit att kravet på en genomförd introduktionsperiod för att kunna få legitimation inte ska gälla lärare eller förskollärare som har avlagt en behörighetsgivande examen eller, om det är en lärare med utländsk lärarutbildning, har fått ett behörighetsbevis av , och före har arbetat sammanlagt minst ett läsår, varvid den senaste anställningen inte får ha upphört mer än han eller hon ansökte om legitimation. Skälet till detta var att läraren eller förskolläraren skulle visa att han eller hon var lämplig för yrket vid eller nära tidpunkten för ansökan om legitimation. Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) med den ändringen att 33 § ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3. Utskottet har under ärendets beredning uppmärksammats på negativa aspekter av förslaget och lägger på eget initiativ fram ett ändrat förslag i bilaga 3. Efter en fördjupad analys av förslagets konsekvenser anser utskottet att förslaget bör ändras. Ambitionen är att alla lärare och förskollärare ska vara legitimerade och behöriga för den undervisning de bedriver. visar flera studier att det saknas behöriga lärare. Det kan därför inte anses rimligt att begära att den som arbetat som lärare eller förskollärare och har en examen för yrket, men som av något skäl gjort ett längre uppehåll i sin lärar- eller förskollärarkarriär, ska behöva genomföra en introduktionsperiod för att åter få utöva yrket. får dessa lärare och förskollärare användas för undervisningen, anställas utan tidsbegränsning och självständigt sätta betyg. Med den i propositionen föreslagna bestämmelsen skulle förutsättningarna för dessa lärare och förskollärare ändras väsentligt och den skulle inte bidra till att vi får fler behöriga lärare och förskollärare som undervisar i skolan. Detta får anses överväga i förhållande till att sannolikt ytterst få lärare eller förskollärare i denna kategori kan vara mindre lämpliga för undervisningen. I sådana fall finns möjligheten att i ett senare skede varna personen i fråga eller återkalla legitimationen. Den av utskottet föreslagna ändringen innebär således att kravet på en genomförd introduktionsperiod för att kunna få legitimation inte ska gälla lärare eller förskollärare som före har avlagt behörighetsgivande examen, eller har fått ett behörighetsbevis av , och har arbetat sammanlagt minst ett läsår eller motsvarande i en eller flera anställningar som lärare eller förskollärare. En lärare eller förskollärare som avses ska till en ansökan om legitimation foga ett yttrande eller intyg över tjänstgöring.