bet · GY01SkU23 · 2011-03-09 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheterna för arbetsgivare att tillhandahålla tjänstecyklar till sina medarbetare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna kring friskvårdsreformer så att cykel inte likställs med andra dyrare träningsredskap. 2010/11:Sk324 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om genomförande av komparativa studier av de svenska och danska skattesystemen i syfte att identifiera möjliga förändringar som kan bidra till bättre integration mellan länderna. 2010/11:Sk325 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omförhandla skatteavtalet mellan och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fördela överförd skattekompensation direkt till skånska kommuner. 2010/11:Sk328 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att verka för att den nödvändiga klimatomställningen och den gröna skatteväxlingen inte får fördelningsmässigt negativa effekter. 2010/11:Sk330 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka hur avdragsrätten för friskvårdsbidragets kriterier kan göras mer flexibelt och innefatta fler verksamheter än . 2010/11:Sk332 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förutsättningarna för ett BOT-avdrag bör utredas. 2010/11:Sk340 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om beskattningen av pensionärer. 2010/11:Sk341 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa mer likvärdiga förutsättningar för den svenska idrotten jämfört med idrotten i övriga nordiska länder. 2010/11:Sk342 av m.fl. (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en prioritering av reformen för avdragsrätt för gåvor till ideell hjälpverksamhet. 2010/11:Sk344 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna för ROT-avdrag. 2010/11:Sk346 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av se över möjligheten att bygga ut ROT-avdraget till att även gälla för hyresrätter. 2010/11:Sk347 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga ROT-avdrag för Folkets Hus och bygdegårdar. 2010/11:Sk356 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det orättvisa i att pensionärer och löntagare betalar olika skatt på samma inkomst. 2010/11:Sk358 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa ett nytt skatteavdrag för kollektivtrafikresande. 2010/11:Sk359 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om översyn av avdrag för medlemskap i intresseförening. 2010/11:Sk365 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa skattereduktion för RIT-tjänster. 2010/11:Sk370 av i (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avdragsrätt för donationer till forskning vid svenska lärosäten. 2010/11:Sk371 av i (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer. 2010/11:Sk375 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta ridsport ingå i friskvård. 2010/11:Sk376 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avdragsrätt för företag i samband med friskvård. 2010/11:Sk378 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa separata tak för skattereduktion för ROT-arbete och hushållsarbete. 2010/11:Sk385 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det s.k. jobbskatteavdraget mer syftar till att sänka skatter, dvs. har ideologiska motiv, än till att skapa fler arbetstillfällen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det s.k. jobbskatteavdraget leder till ökade klyftor i samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att pension är uppskjuten lön och inte bidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det s.k. jobbskatteavdraget diskriminerar pensionärer. 2010/11:Sk393 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över skatteavtal. 2010/11:Sk394 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skattebestämmelser för frivilliga samhällsarbetare. 2010/11:Sk397 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över reglerna för friskvårdsavdrag. 2010/11:Sk399 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skatteavtal med fler länder. 2010/11:Sk400 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inkludera mark- och trädgårdsarbeten i ROT-avdraget. 2010/11:Sk407 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvidga RUT-avdraget till att omfatta hundtillsyn. 2010/11:Sk408 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skattelättnad för donationer till forskning i . 2010/11:Sk417 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en översyn av reseavdragen för landsbygdsbor. 2010/11:Sk420 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ridsport ska ses som friskvård och omfattas av avdragsrätten. 2010/11:Sk421 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en jämställdhetsanalys av den förda skattesänkarpolitiken. 2010/11:Sk422 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av skattereduktion eller skatteavdrag för medlemskap i a-kassa. 2010/11:Sk424 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rättvis skatt för pensionärer. 2010/11:Sk425 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se över förutsättningarna för en sänkning av inkomstskatten för löntagare och pensionärer, höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt samt en slopad värnskatt. 2010/11:Sk431 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en översyn av beskattningen av granntjänster. 2010/11:Sk438 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör initiera en omförhandling av det dansk-svenska skatteavtalet. 2010/11:Sk440 av Finn och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fortsatt översyn av skattesystemet för lönearbetare i alla inkomstskikt. 2010/11:Sk441 av Finn och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheterna att avskaffa värnskatten. 2010/11:Sk442 av Finn och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av regelverket för förmånsbeskattning av tjänstebilar. 2010/11:Sk448 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett nytt dubbelbeskattningsavtal mellan och så att personer bosatta i och anställda av irländska arbetsgivare får en rättvis behandling i skattesystemet. 2010/11:Sf357 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om pensionärers ekonomiska situation. 2010/11:So435 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa ett system med kulturcheckar som ska vara en skattebefriad löneförmån från arbetsgivaren till löntagarna. 2010/11:T502 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetsgivare bör ges möjlighet att skattefritt subventionera den anställdes cykling till och från jobbet, inom ramen för skattefri friskvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändra reseavdraget så att det blir avståndsbaserat och oberoende av färdmedel, så att avståndet mellan jobbet och hemmet avgör storleken på avdraget. 2010/11:T504 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra reseavdraget så att det blir avståndsbaserat och oberoende av färdmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetsgivare bör få lov att skattefritt subventionera inköp av en cykel, i likhet med inköp av gymkort. 2010/11:MJ278 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ridning och golf som friskvårdsförmån. 2010/11:N398 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa stabila förutsättningar för en fortsatt god utveckling på marknaden för biogasbilar, t.ex. genom en reformerad förmånsbeskattning. 2010/11:A407 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se över införandet av avdragsrätt för cykelresor till och från jobbet samt för kostnader för hälsovård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se över införandet av avdragsrätt för friskvård. Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservation 1 och reservation 10.För oss socialdemokrater är skattepolitiken medel i en politisk ambition att verkställa de mål som vi har. Det handlar om arbete åt alla. Det handlar om en utvecklad välfärd som är rättvist fördelad. Det handlar om en hållbar utveckling där vi lämnar efter oss en plats lika bra eller bättre att leva på för våra barn och barnbarn.Socialdemokratins mål är ett jämlikt samhälle, byggt på solidaritetens grund. Vi står för en politik som handlar om att vi betalar skatt efter bärkraft, och vår gemensamma välfärd ska vara skattefinansierad.Skatterna är också en fördelning över livet. Den som skattekverulerar bör fråga sig: Blir det bättre om du betalar själv? Vi vet erfarenhetsmässigt att det inte blir så. Det blir dyrare i de privata försäkringssystemen i stället för den gemensamma fördelningen, och det blir brutalt mer orättvist om vi avstår från det gemensamma, där ju skatten ytterst är instrumentet för att tillskapa resurser.Frågan om inkomstskatter är en klassisk höger- och vänsterkonflikt, där högern alltid har sett skatten som något som måste ned, alltid sett det rättvisa skatteuttaget som en plåga. försöker man i retorik mildra sig en smula. Men i praktisk politik går den snart om talman! Den nuvarande och den förra moderatledda regeringens skattepolitik präglas av orättvisa. Jag tror att orättvisan är en ambition, ty man bär på en syn om hur människa och samhälle fungerar, att vi i grunden inte är solidariska varelser utan ska tävla med varandra. Livet som en kapplöpningsbana: Någon ramlar, och den får vara kvar. Vi andra springer vidare. Vi socialdemokrater har en radikalt annorlunda uppfattning.När man studerar utfallet av er skattepolitik har visat att de med de högsta inkomsterna rekvirerade av de totala skattesänkningarna. Er omfördelning som har skett på skattepolitikens grund är alltså brutalt orättvis. Utöver värdet av omfördelningen till dem som har det bäst ställt finns det en djup orättvisa i att i relation till andras beskattning har pensionärskollektivet straffbeskattats. Och de som har minst förutsättning att bära skatterna, arbetslösa och sjuka, har över huvud taget inte fått någon mildring.I regeringens allmänna skattepolitik är de så kallade jobbavdragen centrala. säger man att man vill gå vidare. Blir det ett femte, ett sjätte eller ett sjunde så kallat jobbavdrag? Jag vill säga att detta så kallade jobbskatteavdrag har sitt pris, och det betalas av barnen på förskolor, av barnen i skolan som inte får tillräckliga resurser, i försäkringskassekontor som ska slås ut och att alla inte får den bästa sjukvården.Tydligt ser man det när regeringen beskriver den ekonomiska utvecklingen . Hushållens konsumtion ökar , och det är väl gott och väl, men den gemensamma konsumtionen ökar . Ständiga besparingar i det gemensamma leder till ett tryck på en annan finansiering senare, och detta vet man. Det är själva avsikten med politiken. Sänk skatten, överför resurser, försämra den gemensamma välfärden och systemskiftet ska blomma ut av ett opinionstryck.Fru talman! Jag vill också ställa frågan: Blir vi alltid rikare när en enskilds inkomst växer? Jag tror inte det. Jag tror att vi faktiskt håller på att göra vårt land fattigare genom gigantiska inkomstskattesänkningar, därför att det leder till att det gemensamma ansvaret avtar. Vi har i kammaren fått höra exempel på det när statsministern fick frågor om bostadspolitiken. I av landets kommuner är det brist på hyresrätter, och i de befolkningstäta områdena av landet är det brist i 90 procent.Bristen på investeringar och reinvesteringar i infrastruktur gör att våra trafiksystem håller på att trasas sönder, och det begränsar tillväxten. Det begränsar en uthållig klimatpolitik, och det begränsar en regionförstoring som är nödvändig.Besparingar och vägran att investera i utbildningssektorn leder till att vi tappar fart när det gäller att med konkurrenskraft tävla med länder i andra delar av världen. Jag vill påstå att denna sterila skattesänkarpolitik, som främst står för, inte bara skapar orättvisor mellan människor utan i grunden också gör vårt land fattigare. Därför, fru talman, behövs det en ny politisk inriktning, en skattepolitik som har ett annat mål, ett mål om jämlikhet och utveckling. För två decennier sedan genomfördes en genomgripande reform av det svenska skattesystemet. Med ledord som enkelhet och likformighet rensades snåriga undantag bort, snedvridningarna minskade och breddade skattebaser möjliggjorde sänkta skattesatser. Enkelhet och likformighet borde även vara ledord för det svenska skattesystemet. Omotiverade undantag gör skattesystemet svåröverskådligt. Det urholkar skattebaserna och riskerar att leda till osund skatteplanering och minskad legitimitet för systemet.Sedan skattereformen har principerna om enkelhet och likformighet tyvärr i åtskilliga fall åsidosatts. Nya undantag, nedsättningar och särlösningar har införts - säkert med de bästa avsikter, men konsekvenserna har blivit ett krångligare och mindre likformigt skattesystem. Jag anser därför att det är dags för en ny, bred skatteöversyn.En sådan översyn kan gärna bygga vidare på gamla fina ideal där de skatter som behövs för att finansiera den gemensamma välfärden tas in på ett rättvist och rättssäkert sätt, där skatten beräknas utifrån bärkraft på ett sätt som så långt som möjligt undviker oönskade snedvridningar av ekonomin och där skattesystemet är enkelt att förstå och svårt att fuska med. behöver översynen bygga vidare på den utveckling som har skett sedan reformen där man mer och mer kommit att inse skatternas roll som kostnadseffektiva verktyg i miljöpolitiken. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor kan samhällskostnader som annars inte syns i priset synliggöras för att på så sätt styra konsumtionen i en mer hållbar riktning. Dessutom har vi tydligare än att förhålla oss till globaliseringen som visserligen medför många nya möjligheter men också utmaningar för skattesystemet. Alla dessa aspekter tycker jag talar starkt för att vi ska låta en parlamentarisk utredning göra en bred översyn av skattesystemet för att återupprätta principerna om enkelhet och likformighet och för att möta de utmaningar som miljöförändringarna och globaliseringen innebär.Jag upplever ett ökande stöd från olika håll i samhället för en sådan översyn, när skatteutskottet besökte LO. Från regeringshåll är det däremot rätt tyst. Det kanske inte är så konstigt. Det är lätt för oss att rota i gamla särlösningar som vi införde men det är svårare att börja kritisera undantag som man just har infört med buller och bång. Jag är dock övertygad om att även regeringen , när reformerna fått en chans att sjunka in, kommer att se att det finns en poäng med att ha en bred översyn av det skattesystem som mer och mer har blivit ett lapptäcke.Frågan är bara vad man gör med skatterna . Om det nu skulle bli en stor skatteöversyn kanske det inte är läge att just nu göra jättestora förändringar. Vill vi att folk ska ha någorlunda långsiktiga förutsättningar för att planera sin ekonomi bör man kanske ligga lite lågt. vet vi ju inte om eller när det blir en skatteöversyn, så det går ju inte att bara passa i skattefrågorna. Därför kommer jag ändå, om än i något vaga ordalag, att gå in på vart jag tänker mig att vi ska ta oss.Fru talman! Den här debatten ska ju egentligen bara handla om inkomstskatter, men jag tänkte ändå ta mig friheten att säga några ord om momsen eftersom det hänger ihop med en del inkomstskatter som brukar poppa upp i diskussionen. Om vi ska stå upp för principerna om enkelhet och likformighet borde vi skrota de olika momssatser vi har, men det skulle kunna få drastiska konsekvenser för de sektorer som har nedsatt moms, som till exempel kultur och kollektivtrafik. Så länge vi inte hittat en bra lösning på det har vi att förhålla oss till att vi har en rad olika momssatser på olika produkter där gränsdragningarna inte alltid upplevs som helt logiska. Varför ska man till exempel betala moms om man köper mat och äter på plats, men om man köper mat och tar med sig hem? Skulle det inte vara mer logiskt att ha samma moms på all mat oavsett var man äter den?Sedan en tid är det möjligt. Enligt EU:s snåriga regler för moms får man nu ha sänkt moms på vissa områden. Restaurangtjänster är ett sådant område. Det gäller också tjänster som omfattas av HUS-avdraget, eller RUT- och ROT-avdraget, som vanliga dödliga säger. Det gäller också en del andra tjänster inom servicebranschen. Tycker vi att skattekilarna på arbetsintensiva tjänster som till exempel hushålls- och hantverkstjänster är ett problem för att de hindrar framväxten av vita jobb eller för att de styr konsumtionen mot mer av miljöskadlig varukonsumtion i stället, tycker jag att det är rakare, enklare, mer svårfuskat och mindre snedvridande med sänkt moms inom de sektorer där det nu är möjligt enligt EU-reglerna i stället för dagens HUS-avdrag. Att ge en så kraftig skattelättnad som av arbetskostnaden till en så snävt avgränsad del av ekonomin som RUT- och ROT-sektorn borde få åtminstone någon liberal att känna sig lite svettigt över hur mycket man ska lägga sig i människors val och vad de vill lägga sina pengar på så länge det inte påverkar någon annan. Efter den lilla utvikningen i momsens underbara värld är jag tillbaka till frågan om inkomstskatterna. Där tänkte jag också stanna. Jag skulle kunna dra några av våra förslag om hur man skulle kunna utveckla reglerna för förmånsbilar och reseavdrag så att man kommer till rätta med några av de negativa miljöeffekter som de har . Men efter det här mer principiella resonemanget om framtidens skatter känns det lite futtigt. Jag nöjer mig därför med att konstatera att när vi jobbar vidare med ett enklare och mer rättvist skattesystem måste vi vara medvetna om att skatter har effekter på de miljöval vi gör i vardagen - en del omedvetna, en del medvetna. Jag yrkar bifall till reservation nr 2. Jag ska gå in på de konkreta förslag som finns, efter några få ord om principer.Ett skattesystem som av befolkningen uppfattas som rättfärdigt är en förutsättning för upprätthållandet av en god skattemoral och för sammanhållningen i samhället. har de som arbetar i fått skattelättnader. Det är i stort sett bra. De som arbetade tidigare och har gått i pension har inte åtnjutit samma skattelättnad. De svenska seniorernas levnadsvillkor har därför inte förbättrats på samma sätt som andra gruppers. Hundratusentals svenska pensionärer har tvingats leva på en disponibel inkomst som ligger på eller strax över existensminimum.Ett av tyngsta vallöften var att driva frågan om sänkt skatt för pensionärer. Vi hade en fullständig utjämning av skillnaden, det vill säga en sänkning till jobbskattenivå, i vår budgetmotion . Vi står fast vid det i dag.Så till en annan fråga. I den inkomstskattelag som gäller finns det reglerat vilka som kan komma i fråga som förmånstagare i en pensionsförsäkring. Reglerna gäller både privata försäkringar och tjänstepensionsförsäkringar. kan till exempel barnbarn inte komma i fråga som förmånstagare. Det kan däremot barn till make, maka och sambo. Konsekvensen är att man inte kan låta pengarna gå vidare till ens eget barnbarn, inte ens om barnet däremellan har avlidit.Jag menar att pengarna i pensionsförsäkringen rimligtvis måste kunna behållas inom familjen enligt ungefär samma regler som gäller för arv av vilken tillgång det än må vara.Jag ska sedan gå in lite grann på möjligheterna att konkurrera internationellt på lika villkor, vilket vi diskuterade en del i debatten om det förra betänkandet. Det är inte bara svenska företag som ibland verkar under ofördelaktiga villkor jämfört med utländska konkurrenter. är det nämligen så att svenska idrottsklubbar missgynnas, åtminstone jämfört med idrottsklubbar i övriga nordiska länder. regler är ofördelaktiga jämfört med till exempel genom att den svenska artistskatten medges men den danska så länge som . Detta leder till spelarflykt från svenska klubbar till , vilket påverkar nivån på idrotten i hela landet. Vi borde därför eftersträva ett mer gemensamt nordiskt regelverk för idrottsutövarnas beskattning. står fast vid sina reservationer, men jag nöjer mig med att yrka bifall till reservationerna 3 och 5. Det svenska skattesystemet behöver ses över. Det är det nog ganska många som tycker. Att jag nämner detta just i dagens debatt om inkomstskatter har att göra med att motioner i frågan, som egentligen berör hela skattesystemet, har behandlats i dagens betänkande om inkomstskatter. Målsättningen för skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade välfärden som vi menar också ska finansieras med skatterna. Skattesystemet ska vara rättvist. Vid utformningen av skattepolitiken måste hänsyn tas till kvinnors och mäns olika inkomster och ekonomiska villkor i övrigt i syfte att utjämna de ekonomiska skillnaderna. Vi betonar vikten av ett skattesystem som är likformigt, enkelt att tillämpa och har så få undantag som möjligt. Vi hörde tidigare här från att vi fick tidiga signaler från LO vid besöket där i går. Den borgerliga regeringens politik har gått i motsatt riktning. Kortsiktighet har gått före långsiktighet. Särreglerna blir allt fler, och krånglet ökar. Utvecklingen har gått mot att utforma skatterna så att de riktar sig mot grupper av individer eller sektorer av näringslivet som gör att vi får fler undantag från en likformig beskattning. Därtill kommer att de genomförda skattesänkningarna är orättvisa. Sammantaget har reformer som jobbskatteavdraget, sänkt fastighetsskatt och slopandet av förmögenhetsskatten inte bara gynnat höginkomsttagare utan också på ett påtagligt sätt ökat mäns nettoinkomster jämfört med kvinnors. Effekten av den förda politiken är ökade klyftor i samhället. Särskilt markant är skillnaden mellan dem som förvärvsarbetar och dem som inte gör det. Den som blir sjuk, blir arbetslös eller går i pension får inte bara lägre inkomst utan betalar dessutom högre skatt än löntagare vid lika inkomster.