bet · GY01UbU8 · 2011-03-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samtliga turismutbildningar ska innehålla en del om barnprostitution och barnsexturism. 2010/11:So543 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det åter bör bli tillåtet med lokala styrelser med elevmajoritet vid gymnasieskolorna. 2010/11:So573 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett ökat fokus på jämställdhet och genus på vårdutbildningarna. 2010/11:So581 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samtliga vårdutbildningar ska ha ett hbt-perspektiv på sin utbildning. 2010/11:Ub231 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om demokratisk skolning och elevinflytande. 2010/11:Ub258 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. 2010/11:Ub259 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behålla lokala skolstyrelser med elevmajoritet. 2010/11:Ub273 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att information om barnsexhandel och barnsexturism bör vara en obligatorisk del av turismutbildningar i på gymnasienivå, eftergymnasial nivå och högskolenivå. 2010/11:Ub276 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att nationella program ska leda till gymnasieexamen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behörighet till gymnasieskolans nationella program. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om estetisk verksamhet som obligatoriskt ämne i gymnasieskolan. 2010/11:Ub278 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om drogtester i gymnasieskolan. 2010/11:Ub293 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skolmaten i gymnasieskolan ska vara avgiftsfri för eleverna i såväl kommunala som fristående gymnasieskolor. 2010/11:Ub316 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uppvärdering av hemkunskap även i gymnasiet. 2010/11:Ub319 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gymnasieskolan. 2010/11:Ub327 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till distansutbildning i gymnasieskolan. 2010/11:Ub353 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge alla ungdomar chans att ta körkort på gymnasiet. 2010/11:Ub356 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre styrning av gymnasieutbildningarna mot kommande behov av arbetskraft på arbetsmarknaden. 2010/11:Ub360 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att riva upp förbudet mot att kommunerna inte längre själva får fatta beslut om gymnasieskolans inriktningar. 2010/11:Ub367 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av åtgärder för utbildning och kompetensutveckling inom hotell- och restaurangnäringen. 2010/11:Ub369 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genom undervisning i gymnasieskolan öka kunskapen i hur spridningen av sexuellt överförbara sjukdomar kan motverkas. 2010/11:Ub378 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om privatekonomi som en del av gymnasieskolans undervisning. 2010/11:Ub396 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att stärka och vidga yrkesutbildningen i vid mening. 2010/11:Ub403 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda avgifter på skolmat. 2010/11:Ub410 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av en förberedande teoretisk körkortsutbildning som ett frivilligt tillval i gymnasieskolan. 2010/11:Ub421 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet till praktik . 2010/11:Ub422 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av styrd utbildning för att underlätta inlärning. 2010/11:Ub433 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa körkortsutbildning i skolan. 2010/11:Ub441 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om adekvat utbildning i kost- och näringslära för dem som arbetar med att servera och laga mat. 2010/11:Ub446 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera Internetföretagande. 2010/11:Ub454 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att förlägga fler och högre utbildningar inom livsmedelsproduktion till . 2010/11:Ub456 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk skolhälsovård oavsett utförare av gymnasieverksamhet. 2010/11:Ub457 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behörighet till högskolestudier. 2010/11:Ub473 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör inrättas en tvärvetenskaplig inriktning i gymnasieskolan. 2010/11:Ub483 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gymnasieskolan. 2010/11:N332 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ökat entreprenörskap i skolan samt samverkan mellan skolan och näringslivet. ska vi övergå till att debattera ett betänkande som handlar om gymnasieskolan. Det är ett antal motioner från den allmänna motionstiden som ingår i detta betänkande.Vi socialdemokrater står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation 1.I dag krävs en gymnasieutbildning för att få ett jobb och för att klara ett allt mer komplext och kunskapsintensivt samhälle. Dagens och framtidens arbetsliv, samhälle och demokrati kräver gedigna kunskaper hos alla. Förändringarna på arbetsmarknaden kan vara snabba, och kraven på att kunna byta arbetsplats, yrke eller bransch är också stora. Ungdomar som inte får med sig tillräckliga kunskaper får det svårt i dag.För att klara konkurrensen på den globala marknaden står hela , också vi, inför flera utmaningar. Demografin, med allt fler äldre, är en av dem. En annan kanske gäller arbetskraftens kompetens och rörlighet. Man räknar med att arbetstillfällena för välutbildad arbetskraft ökar med 16 miljoner fram , medan arbetstillfällen för lågutbildade minskar med 12 miljoner.Om man blickar framåt och tittar på detta, och delar min analys, blir det obegripligt att regeringen sänker kunskapskraven på de yrkesinriktade programmen. För oss socialdemokrater är det grundläggande att alla gymnasieutbildningar leder till en gemensam examen som innefattar en grundläggande behörighet till högre studier. Det är också viktigt att alla gymnasieutbildningar har en stark gemensam kunskapsbas och att det på det sättet blir lättare att byta program.Visst ser vi också problem med dagens gymnasieskola - definitivt. Avhoppen är ett av dem. Men i stället för att separera ungdomar och utbildningar från varandra borde vi följa 2020-strategin och förebygga tidigt, ingripa när det finns risk att de lämnar och hjälpa de elever som slutar att fullfölja sin utbildning - ge dem en andra chans, och kanske en chans till. Att stärka studie- och yrkesvägledning och att utveckla kontakterna med yrkeslivet är också åtgärder som höjer kvaliteten och säkerligen även minskar avhoppen. visar det sig att det inte bara är vi som tycker att det här är feltänkt. Det är inte lätt att veta vad man vill bli när man blir stor , och det är för tidigt att välja bort högre studier redan vid . Från flera håll i landet får vi signaler om att allt färre niondeklassare söker sig till yrkesprogrammen. I , och har ansökningarna till de yrkesinriktade programmen minskat . Detta oroar inte bara oss, utan det oroar också branscherna. Jag har läst en massa - och det förstår jag att alla andra här också har gjort - artiklar där företrädare för bland annat industrin och hantverksföretagen vittnar om en stor oro för framtiden och om hur svårt det är att få tag i utbildad arbetskraft . Någon har sagt till mig förut: Alla kan inte bli akademiker. Jag hoppas att jag hörde fel på "kan", för jag antar att man menar att alla inte vill bli akademiker. Så är det nog också, men man måste ändå ha en chans att ändra sig. Och det finns, herr talman, en grupp jag har nära kontakt med som faktiskt vill bli akademiker. Enligt SCB:s undersökning för /10 hade av eleverna på omvårdnadsprogrammet planer på att gå vidare till högre utbildning. är jag orolig, förstår ni. Till vård- och omsorgsprogrammet i har 35 elever sökt. har en gymnasieskola som man kan säga täcker tre orter. I bor det 32 428 människor, i bor det 9 431 och i bor det 16 028 personer. 35 av dessa har sökt omvårdnadsprogrammet . Det är väldigt lågt, ungefär hälften av vad det brukar vara. Det är alldeles, alldeles för lågt, för det vanligaste yrket i dessa orter är nämligen vård och omsorg.Jag har själv gått på Elwynska i , och jag vet att den håller en hög kvalitet och har fått elever att söka dit i högre grad än andra skolor. I genomsnitt i landet är det också fler killar som söker dit, vilket är bra. Jag gick utbildningen för att jag ville bli tandläkare. Hur jag nu kunde komma på den idén vet jag faktiskt inte. Jag upptäckte dock under min praktik att undersköterska i äldreomsorgen var världens bästa jobb, så jag hamnade där. har tagit fram en undersökning. kommer det att finnas ett behov av att öka antalet anställda med 150 000 personer inom äldreomsorgen. Det behövs 150 000 fler undersköterskor i äldreomsorgen på grund av de demografiska förändringarna som jag pratade om . Ärligt talat behövs inga större undersökningar för att förstå detta. Jag besökte min gamla arbetsplats . Det syns med blotta ögat. Det finns många gråhåriga där. En del har gjort som jag och försökt att täcka det gråa, men rynkorna har de lik förbaskat! Jag kände igen nästan varenda en. Det finns inga hoppjerkor i vården.En punkt var inte sig lik. Det har hänt en hel del vad gäller kvalitetssäkringen i form av planerade insatser, dokumentation över avvikelser och uppföljning. Där har man verkligen datoriserat. Teknikutvecklingen har gått fort. Kompetenskraven har höjts och förändrats.När man tar till sig dessa siffror - det är inte bara i som det ser ut så på vård- och omsorgsprogrammet - blir man orolig. Jag oroar mig starkt över vem som ska vårda min pappa och mamma, och alla andras, i framtiden.Jag läste en intervju med statssekreteraren där han säger att det är för tidigt att säga vad detta beror på - om det beror på det jag tror eller hur det kan vara. Han säger att det här kan bero på lågkonjunkturen. Någon annan har sagt att det kan bero på dålig information.Om den här situationen beror på dålig information är det verkligen en allvarlig signal över hur det står till med studie- och yrkesvägledningen. Om det beror på lågkonjunkturen hoppas jag att någon i Alliansen kan reda ut teorin för mig under debatten. Jag förstår den inte.Herr talman! Jag har talat om några funderingar om framtiden, och jag ska avsluta med en till fundering.Morgondagens samhälle möter andra utmaningar än dagens. Det är beklagligt att regeringen inte har sett över programstrukturen. Arbetsmarknaden är extremt könsuppdelad. av dem som jobbar i vården är kvinnor, och av dem som jobbar i industrin är män. Vi skulle behöva nya inriktningar som attraherar kvinnor och män i stället för vattentäta skott. Jag var inne på detta tidigare: Varför inte vård och teknik? Varför inte bygg och arkitektur?Estetik, kreativitet och förmåga att uttrycka sig konstnärligt är en tillgång i många yrken. Det kan vara en konkurrensfördel . Det krävs kunskaper för att ta del av och tolka det kulturella utbudet. Vi tycker att det borde vara ett gymnasiegemensamt ämne.Huvuddelen av våra yrkanden och reservationer avstyrks med hänvisning till den debatt vi hade när vi behandlade GY 11. har vi fått en hel del mer information. Jag hoppas att den borgerliga alliansen har tagit till sig det och kommer att åtgärda det som riskerar att gå snett. Inget är så krångligt att det inte går att rätta till. Kunskap och utbildning utvecklar oss människor. I det moderna, kreativa och hållbara som vill bygga är skol- och utbildningspolitiken en självklar pusselbit. Men den borgerliga regeringen genomför , oftast i det tysta, förändring efter förändring som leder till uppdelning, sortering och återvändsgränder. Allt fler dörrar till vidareutbildningar stängs och sorteringen av elever kryper allt längre ned i åldrarna. De borgerliga utformar sin skolpolitik delvis för att straffa dem som inte gör rätt val vid rätt ålder. Det är ett tydligt ovanifrånperspektiv.Miljöpartiet vill i stället i varje läge uppmuntra och stödja den som vill gå längre eller utbilda sig mer oavsett när man i livet fattar det beslutet. sjösätts en ny gymnasieskola. Den innebär till största delen samma sak som förslaget . Den så kallade nya gymnasieskolan är i stort sett baserad på ett förslag som då aldrig genomfördes. Det är alltså inte särskilt nytt, förutom det att den tydligare delar upp elever och sorterar dem samt stänger dörren för vissa. Det är en metod som är allt annat än nytänkande, rent av gammalmodig.Miljöpartiet vill att alla elever ska mötas av höga förväntningar när de börjar gymnasieskolan. Historien visar att höga förväntningar leder till goda resultat. går många av gymnasieskolans elever på ett yrkesprogram. På de flesta av dessa program når av eleverna grundläggande behörighet till högskolan. För dessa elever försvårar nu regeringen. Om dessa elever vill få sådan behörighet måste de läsa ett utökat program. Det blir svårare, och det kräver allt fler avgörande val i tidigare ålder.För flera av yrkesprogrammen finns en naturlig fortsättning i utbildningen på högskolan, bland annat vård- och omsorgsutbildningar samt olika tekniska utbildningar. Den ålderdomliga föreställningen som motiverar skillnad mellan teoretiska och praktiska yrken gäller inte i framtidens samhälle. Det måste finnas en möjlighet för alla att läsa vidare om livet tar en annan vändning än den man tänkt sig. Alla nationella yrkesprogram, gymnasieprogram, borde därför leda till en gymnasieexamen, som ska omfatta en grundläggande behörighet till högskolan.Fru talman! Som jag nämnde alldeles når grundläggande behörighet på dessa program. Det borde den nya gymnasieskolan ta fasta på och utgå från, men i stället låter regeringen de som inte når behörighet vara en anledning att stänga dörren. Det handlar inte om att vi i tycker att alla ska bli akademiker. Alla vill inte det, och alla behöver inte det. Men alla som vill borde ha en chans att prova på en kurs på eller högskolan och på industrigolvet kanske läsa vidare till ingenjör. Att göra denna livsresa - karriär, om ni vill - blir svårare och kommer längre bort för många med regeringens politik. Det är den politiken som skapar det samhället. Tyvärr är det den politiken vi ser och som Alliansen bedriver.Fru talman! Det är i gymnasieskolan som vi ser flest fristående skolor. De blir en alltmer självklar del av svenskt skolväsen.I slutet av förra året inledde vi tillsammans med Socialdemokraterna överläggningar med regeringen om att se över villkoren för de fristående skolorna. Det handlade framför allt om vinstfrågan. Vi noterade att det fanns en samsyn om många av de frågor som vi hade väckt. Vi kom överens om att fram , det vill säga , försöka ta fram ett underlag som alla tre parter kunde se närmare på. Men snart hörde vår utbildningsminister av sig och ville ha en parlamentarisk utredning i stället. Det verkade som att han inte hade fått mandat av de övriga i Alliansen att slutföra de redan inledda överläggningarna med Socialdemokraterna och . Vi ansåg att det är helt okej med en parlamentarisk utredning, förutsatt en tidsplan som utgick från att direktiven kommer och att utredningen slutförs kring årsskiftet.Vi har även flaggat för att vi anser att det är rimligt att ska vara med i framtagandet av direktiven. Vi har än inte fått något svar. Än mindre finns det några direktiv till någon utredning. Här finns det risk för långbänk. Ett sådant tillvägagångssätt är inte förtroendeskapande.Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga att jag självklart står bakom alla reservationer, men för tids vill jag yrka bifall till följande reservationer: reservationerna 2, 4 och 9. Antalet elever som lämnar med ofullständiga betyg har blivit allt fler, vilket naturligtvis sätter stor press på såväl gymnasieskolan som hela det svenska samhället.I juni 2009 meddelade Skolinspektionen att hälften av gymnasieeleverna inte får godkänt i alla kurser och att så många som en tredjedel inte når tillräckliga resultat för att studera vidare på högskolan - en tredjedel!Vad gör vi då för att våra elever ska kunna ta sig igenom gymnasieskolan utan att tappa lusten? Att det finns många tappade lustar på vägen vet jag. Hur gör vi för att våra ungdomar ska ta sig igenom gymnasieskolan och erhålla fullständiga betyg och därigenom finna sin väg in i yrkeslivet?Att inte agera i en situation som denna skulle inte vara något annat än ett oerhört svek mot våra ungdomar men också mot hela det svenska samhället. Vi behöver inte gå tillbaka många årtionden för att hamna i då möjligheten att etablera sig på svensk arbetsmarknad var helt annorlunda än . Man kunde till och med lämna skolan och ändå hitta sin plats på arbetsmarknaden och därmed också i samhället. Så är det inte längre. Konkurrensen på arbetsmarknaden är stor, oerhört stor, och det krävs en genomförd gymnasieutbildning för att över huvud taget kunna erhålla ett arbete. Det finns undantag, men så är situationen.Fru talman! Jag tror att den nya gymnasiereformen kommer att lösa en del av problemen som vi har med avhopp från gymnasieskolan men också problemen med ofullständiga betyg.Jag har träffat många ungdomar som inte vill studera vidare efter gymnasieskolan. De har inte sett någon mening med att läsa de högskoleförberedande ämnena. De har velat få en yrkesutbildning och sedan hitta sin väg in i arbetslivet. De har efterlyst en yrkesinriktad gymnasieutbildning som ger det som de vill ha, inget annat.De åren som vi inte har haft den situationen har det lett till det som jag sade, tappade lustar. Jag känner till många elever i min hemkommun som har lämnat skolan därför att de har känt att pressen har varit för stor. De har inte känt att skolan har gett dem det som de vill ha. Därför välkomnar vi systemet med en tydligare uppdelning mellan dels yrkesinriktade dels studieförberedande program. Jag tror att det är helt rätt väg att gå. Men, och det finns ett stort men i sammanhanget, ett sådant system kräver naturligtvis också att man senare i livet ska kunna ångra sig. Man ska kunna välja en ny yrkeskarriär, och för att kunna göra det krävs det att man får möjlighet att läsa upp betyg och att läsa de ämnen som man har missat. Det är en förutsättning, annars är risken att det nya systemet får en ganska segregerande effekt.En person som i sin ungdom valde att läsa ett yrkesförberedande program, och kanske till och med var mycket nöjd med det och jobbade i ett yrke , kanske senare i livet kommer till insikt om att han eller hon vill läsa vidare. Då måste man kunna göra det, och för att göra det krävs ett väl utbyggt komvux. Det är min bestämda uppfattning.I min egen hemkommun har jag mött flera företrädare, tyvärr, för Alliansen som inte alls har förstått vikten av komvux, som tycks tro att komvux bara är ett sätt att läsa upp några betyg eller att det är dit man går för att lära sig ett nytt språk eller någonting. De har inte riktigt förstått vikten av komvux och den roll som komvux kan spela och måste spela för Sverige.Komvux kan vara ett redskap och ska vara ett redskap som hjälper oss att ge oss den arbetskraft vi behöver. Vi har en enormt stor arbetslöshet som vi har företag som inte hittar den arbetskraft de behöver. Det är ett enormt misslyckande. Komvux är viktigt.Vad som däremot gläder mig är att under det här halvåret i har jag mött flera alliansföreträdare som förstår vikten av komvux. Jag tycker mig se en förändring av attityden till komvux, och det är bra.Fru talman! Jag tror att många av de reformer som är på väg att genomföras i gymnasieskolan kommer att leda till en stor förändring. Jag tycker att de är bra. Jag har redan berört den tydliga uppdelningen mellan de olika programmen, men det finns så klart också mycket annat. Vi har ju här tidigare debatterat alltifrån det nya betygssystemet till införandet av lärarlegitimation. Det finns mycket.Men - och kommer jag tillbaka till någonting som vi har diskuterat här tidigare - för att verkligen komma till rätta med problemen i svensk gymnasieskola måste vi komma till rätta med problemen i svensk grundskola, för om inte klarar av att leva upp till sitt uppdrag, vilket den inte alltid gör, kommer inte heller gymnasieskolan att kunna fungera.Vi ser att en allt större andel elever lämnar utan fullständiga betyg, och så hamnar de rakt i knäet på gymnasieskolan. Det är inte bra. Jag tror att IV-programmet, eller vad det förberedande programmet nu kallas, till och med har varit det största programmet. Ni får gärna rätta mig om jag har fel. Det är ju ett enormt misslyckande. Det kostar tid och det kostar pengar. Så kan vi inte ha det.Fru talman! Jag står fast vid att problemen i svensk skola inte kommer att kunna åtgärdas om vi inte åtgärdar de grundläggande problem som finns i det svenska samhället. Det är ju inte de enskilda elevernas fel att de blir svikna eller att de lämnar med ofullständiga betyg. Egentligen är det vårt fel. Det är politikernas fel. Det är samhällets fel.Skolan är en spegelbild av vuxenvärlden. Vi kommer inte ifrån det. Den är en spegelbild av samhället. Och har samhället stora problem är det klart att det också kommer att synas i skolan.Vi kunde höra hur en skola i i , , fick stänga tillfälligt - jag vet inte om den är stängd - som en direkt följd av den totala anarkism som uppenbarligen råder på skolan. Elever och skolpersonal har enligt uppgift varit utsatta för trakasserier, hot och våld. Det berättas om sexuella trakasserier, stenkastning, knivhot, sparkar och slag. Man redde inte ut situationen och fick stänga skolan. Och det är inte första gången det här händer. Det har hänt tidigare. Det var inte som en av skolorna i fick stänga av samma anledning.Det är väl klart att om eleverna går i en sådan skola, hur ska de då kunna göra bra ifrån sig? Hur ska skolan kunna ge eleverna det som de behöver och det som de förtjänar? Detta är ett samhällsproblem, och detta samhällsproblem måste åtgärdas.Andelen elever som lämnar utan fullständiga betyg blir allt fler. ökar skillnaderna mellan infödda elever och elever med utländsk bakgrund. Det är klart att det också är ett problem. Det är ett enormt problem.Jag står fast vid att Alliansen har gjort och är på väg mot att göra mycket gott för svensk skola. Jag är glad för att vi har fått en alliansregering, för när ni har lagt fram era förslag om skolan har man märkt att också De rödgröna, i varje fall Socialdemokraterna, har valt att ändra en del av sin politik. Till och med inom S har man kunnat höra kritik mot den flumpolitik man själv har drivit. Det är bra. Det är mycket gott på gång.