bet · GY01UbU8 · 2011-03-14 00:00:00 — Han fick se till att de kunde språket och allt möjligt sådant.Hur kan konjunkturen vara en orsak till att ungdomarna inte söker till exempel plåtslagarutbildning eller omvårdnadsutbildning? Det finns ingen lågkonjunktur i äldreomsorgen, som jag var inne på. Det är 35 ungdomar som har sökt till omvårdnadsprogrammet i . 15 av dem är fortfarande inte behöriga för att komma in. 22 av dem är dessutom kvinnor. Jag har pratat lite grann förut om det här med kvinnor och män.Kan du utveckla konjunktureffekten på detta lite mer? Finns det några åtgärder som regeringen kan tänkas vidta för att rätta till detta med yrkesprogrammen ? Låt mig börja med sista. Jag tror att poängen är att det är väldigt . Det är preliminära statistikuppgifter från vissa delar av landet. Vi vet inte exakt vad resultatet blir. Vår utgångspunkt har inte varit att till varje pris få som många som möjligt att söka just till yrkesprogrammen. De är bra och håller bra kvalitet, men det är också bra om folk söker till de andra programmen.När det gäller konjunkturen vill jag säga att vi kan gissa vad saker och ting beror på. Jag konstaterar bara att även med dagens gymnasieskola sjönk också antalet ansökningar till yrkesprogrammen som en konsekvens av att man under finanskris och annat såg att det var svårt på arbetsmarknaden. Då sjönk antalet ansökningar till yrkesprogrammen därför att människor var lite osäkra på om de skulle kunna få ett jobb direkt.Jag är inte alls säker på att det är konsekvenser av det som vi ser , men det skulle kunna vara en av flera förklaringar. Andra förklaringar kan handla om att programmen har förändrats och att man inte har bestämt sig exakt var man ska hamna.När det gäller det som sade i början om vilken taktik man ska ha när man gör förändringar i skolan kan jag konstatera att vi hade en väldigt tydlig taktik, och den var att förklara hur vi såg på problemen i skolan. Vi berättade väldigt tydligt redan i valrörelsen vad som var Alliansen gemensamma besked och vilka saker vi tänkte göra om vi vann. Vi fick ett tydligt mandat från väljarna, och vi genomför den politiken. Det tycker jag är ett ärligt sätt att hantera politik gentemot väljarna.Jag vet inte om nu antydde att man vid ett regimskifte skulle riva upp gymnasiereformen. Jag hoppas att så inte är fallet.Låt oss vänta och se! Låt oss vara positiva och konstatera att nu sker de största och, tycker jag, bästa förändringarna i svensk gymnasieskola . Det låter lite grann som om Socialdemokraterna och och tyvärr också har tappat markkontakt och verklighetskontakt när de diskuterar gymnasieskolans utveckling, hur vi har haft det och vad branschen, näringslivet och studier har visat. Jag hör mellan raderna att man fortfarande har sina ideologiska glasögon på sig, och det är ledande för deras bedömningar och inspel i stället för praktisk politik.Fru talman! Socialdemokraterna och vill vrida tillbaka klockan och egentligen cementera den gymnasiepolitik som bokstavligen har slagit ut många ungdomar i ungdomsarbetslöshet. Det är inget påhitt när utredare konstaterar att en av de viktigaste förklaringarna till att har en ungdomsarbetslöshet som tillhör högsta är just vårt skolsystem och i synnerhet gymnasieskolan. Ändå fortsätter oppositionen att driva kravet på högskolebehörighet för alla elever oavsett intresse eller framtidsutsikter.Vi vill utveckla gymnasieskolan. Vi skärper intaget i och med den nya gymnasieskolan. Det räcker inte, som jag har sagt tidigare i talarstolen, att vara godkänd i matematik, svenska och engelska. har vi haft en treämnesskola där allt fokus i högstadiet har legat på att få elever godkända i matte, svenska och engelska. Man har nästan inte alls fokuserat på andra ämnen. Även om dessa elever har haft formell behörighet har en stor andel av dem haft mycket svårt att följa med, inte för att det har varit fel på gymnasieprogrammens kvalitet utan för att de har haft för dåliga förkunskaper. De har haft otillräckliga kunskaper för att klara av en gymnasieutbildning. Jag håller med om det som tidigare kolleger har sagt här i talarstolen om att det är uppgift att se till att man lämnar med tillräckliga förkunskaper. Det finns ett stort samband mellan vilket resultat man har från och om man avbryter eller lyckas genomföra en gymnasieutbildning.Resultatet är att man antingen går i gymnasieskolan i tre eller och därefter får ett samlat betygsdokument, det vill säga man har inte godkänt i alla kurser, eller avbryter sina studier tre för att söka in på vuxenutbildningen eller gå till Arbetsförmedlingen. Några elever avbryter gymnasiestudierna mycket tidigare, ett.Denna målgrupp elever är en lika stor utmaning som de elever som har godkänt på papper. Det har ingen berört tidigare, men vi har också ett bekymmer med så kallade snälla-G-betyg som man får i vissa grundskolor i . Det handlar om elever som får ett godkänt betyg men som egentligen inte har rätt förkunskaper. Även dessa elever tillhör dem som först avbryter och till och med definitivt avbryter sina studier och inte bara byter program eller går till IV-programmet. De lämnar gymnasieskolan helt och hållet för att söka sig till kommunens socialkontor för att få ekonomiskt bistånd eller för att söka sig till Arbetsförmedlingen för att få arbetsmarknadspolitiska insatser.En skolpolitik som är kravlös och som inte fokuserar på och signalerar vikten av att klara minst Godkänd i alla grundskoleämnen har successivt lett till att kvaliteten i gymnasieskolan har sjunkit. Vi har sett det på medieprogrammet och handelsprogrammet. Det är kanske de två tydligaste exemplen där resultaten har sjunkit väldigt mycket på grund av att man har ett elevunderlag som inte har tillräckliga förkunskaper. Medieprogrammet fasas också ut i den nya gymnasiereformen.Utöver detta har det individuella programmet blivit en uppsamlingsplats för de elever som av olika anledningar inte klarat av sina studier i grundskolan.Fru talman! Jag vill påstå att utvecklingen på IV-programmet är symbolen för den socialdemokratiska gymnasiepolitikens stora misslyckande.Inte nog med detta, utan socialdemokrater i många kommuner har medverkat till inrättande av så kallade privplatser, det vill säga att obehöriga elever eller till och med nollpoängare har kunnat tas in på ett nationellt program. Det heter lite fint att de preliminärt antas till ett nationellt program, till exempel fordonsprogrammet eller det samhällsvetenskapliga programmet, trots att de inte har tillräckliga förkunskaper. De är inte ens formellt behöriga. De kanske inte är motiverade, intresserade eller ens har förutsättningar att klara av denna utbildning.Skolverket kom med en rapport om avbrott på gymnasiet. Då pekades på flera aspekter, men bland annat hade man problem med närvaron i gymnasieskolan. Man hade också problem med att upprätthålla studiemotivationen på gymnasieskolan.För socialdemokratiska skolpolitiker påhejade av vänsterpartister har det varit fullt fokus på hur lätt det ska vara att komma in på gymnasieskolan, men tyvärr har man frånhänt sig allt ansvar för hur det sedan har gått i praktiken för dessa ungdomar och inte minst efter gymnasietiden.Jag överdriver inte när jag tar ett exempel från . Drygt hälften av de här priveleverna hoppade av och lämnade gymnasieskolan, och den andra halvan fortsatte i två till men fick inte med sig ett betygsdokument utan ett samlat betygsdokument.Det är dags att göra något konkret åt detta, fru talman. Det är regeringens och åsikt att vi måste förebygga avhopp och det utanförskap som många ungdomar hamnar i på grund av skolans uppbyggnad. Vi vill ha en gymnasieskola som håller hög kvalitet och aktualitet och som samverkar med arbetslivet. Gymnasiet ska förbereda ungdomar för arbetsmarknaden och högre studier. Har jag lyssnat ordentligt på företrädarna för S och V är det mest hägrande i slutet av tunneln högskolan och . Man säger visserligen att vi ska förbereda för arbetsmarknaden, men man har inte täckning för det i sina inlägg, utan det är till högskolan och man ska.Vi är för riktiga yrkesutbildningar och lärlingsutbildningar. Vi öppnar flera studiemöjligheter än dagens skolpolitik till komplettering under eller efter gymnasieskolan. Vi inför en ökad rättighet att studera inom vuxenutbildningen. Det är inte så . Vi skärper intaget till gymnasieskolans program för att lyfta upp kvaliteten och nivån. Jag delar inte uppfattningen att vi sänker kraven på gymnasieskolan - tvärtom. Vi har haft en treämnesskola. krävs det åtta respektive elva ämnen för att få komma in på gymnasieskolan.Vi tar inte bort engelska och matematik på de yrkesförberedande programmen, som försökte ge sken av. Däremot anpassas matematikkurserna till den yrkesinriktning man sedan vill arbeta inom efter skolan. Självklart ska även yrkeseleverna läsa svenska, engelska och matematik, och så är det också i den nya gymnasieskolan.Vi tar ansvar för de resurser som investeras i ungdomarnas gymnasieutbildning. Vår utgångspunkt är att gymnasietiden inte enbart handlar om tre bra år i skolan utan också ska underlätta vägen vidare till anställning, eget företagande eller studier vid högskola.Vi har inte nämnt , som normalt brukar välkomnas av oppositionen, och yrkesutbildningarna är ju steget innan . Jag talade med generaldirektören för myndigheten som sade att i princip alla som går där får jobb . Det är ett fantastiskt bra resultat.Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att vi tar ansvar både för intaget till gymnasiet och för kvaliteten och upplägget samt för att ungdomar ska erbjudas program där de lyckas och får slutföra en utbildning och kan lämna gymnasieskolan med en gymnasieexamen inom sin inriktning. (Applåder)I detta anförande instämde (KD). Matematik kan inte ha varit starkaste ämne i skolan. Yrkeseleverna får 100 poäng engelska, de studieförberedande 200. Yrkeseleverna får 100 poäng matte, de andra 200. Yrkeseleverna får 100 poäng svenska, de andra 300. Yrkeseleverna får 50 poäng samhällskunskap, de andra 100 respektive 200 poäng. Kan förklara för mig på vilket sätt detta är precis samma sak?I samma veva skulle jag vilja att förklarade för mig varför det är mindre viktigt för yrkeseleverna att kunna svenska och ha kännedom om litteratur. Vi vet att om man själv läser som vuxen tenderar man att också läsa för sina barn, och det spelar oerhört stor roll för läsutvecklingen, skrivutvecklingen och språkutvecklingen, vilket den nuvarande regeringen talat ganska mycket om och lagt stor vikt vid.Vad tror händer om man gör som det föreslås? Som vanligt drar skarpa gränser mellan det vi gör i och det vi gör i gymnasieskolan. Från Alliansen och ser vi det som en helhet. Vi satsar mycket på läsa-skriva-räkna. Vi satsar på behöriga lärare, bra lärare, skolledarskap, uppföljning av alla ämnen så att man, när man kommer till gymnasiet, har helt andra kvalifikationer och en helt annan kunskapsbas än den som man haft de senaste tio femton åren i gymnasieskolan.Vi har anpassat gymnasieskolans utbildningar, yrkesutbildningar och lärlingsutbildningar för att branschen och vår erfarenhet av er skolpolitik, , har visat att man behöver mer karaktärsämnen och att man behöver vara mer ute på arbetsplatserna. Man kanske inte behöver läsa just 100 poäng, utan det kanske räcker med 50 poäng för att det är det som man sedan ska jobba med.Inom matematikämnet kommer det att finnas olika spår. får alla läsa i princip samma matematik. kommer eleven att få läsa ett spår inom matematikämnet som är anpassat för det som han eller hon ska arbeta med.Sedan försöker att medvetet bortse från de möjligheter som öppnas genom den nya gymnasiereformen med ett utökat program, med de fria timmarna som man kan välja till. Det finns alla chanser i världen, till skillnad från dagens gymnasieskola, från er gymnasieskola, att komplettera både och efter gymnasietiden, inom vuxenutbildningen. Det är en rättighet som regeringen och inför. Den infördes aldrig under tid i majoritet. stod han i talarstolen och sade att det inte kommer att vara någon skillnad, att de får samma kunskaper, både de som går yrkesprogram och de som går studieförberedande program. säger han att det inte är lika viktigt och att man kan gå utökat program. Därför frågar jag återigen: Varför ska just yrkeseleverna behöva läsa det som de andra läser ? Varför ska det bli svårare för yrkeseleverna att tillgodogöra sig en fullvärdig utbildning?Det här är något som inte bara elever ratar inför höstens val. Även arbetsgivare och fackföreningsrörelsen säger att dessa yrkesutbildningar inte håller måttet. Det handlar inte om att alla ska bli akademiker. Jag försökte säga det förut. Det är inte det som nödvändigtvis måste vara målet, men kunskap är viktigt. Kunskap är viktigt för arbetslivet, för samhällslivet, men också om man vill läsa vidare.Roger ger exempel på att yrkeseleverna kan använda sitt individuella val. De ska alltså inte få någon möjlighet till estetisk verksamhet? Det handlar om ämnen som är oerhört viktiga för det kreativa tänkandet, det som man brukar säga är viktigt också för företagsamheten. Det ska inte yrkeseleverna ha. Jag undrar varför man vill göra den uppdelningen. Jag har mina aningar. Jag antar att man från regeringens sida inte är särskilt intresserad av att utbildning ska vara en rättighet för alla, utan den ska vara förbehållen en klick i samhället. Det är verkligen att gå tillbaka i historien. Tyvärr har inte läst gymnasiereformen som träder i kraft . Där lyssnar vi mer på vad ungdomarna vill. Ni har själva sagt, , att vi inte ska stå här och över huvudet på ungdomarna bestämma vad och hur mycket de ska läsa och vad de ska bli.Det är kärnan i budskap i denna debatt. Alla ska tvingas bli högskolebehöriga, för det anses lite finare än att gå fordonsprogrammet. Det är syftet, kärnan i deras inlägg. Jag besökte barn- och fritidsprogrammet. Då sade rektorn att de har färre sökande. Vad har hänt? Jo, antingen har man gått i andra skolor eller så har man upptäckt att man hellre vill läsa beteendevetenskap och söker samhällsvetenskapligt program för att kunna gå vidare till högskolan. De möjligheterna finns alltså.Stå inte här och generalisera utifrån något som ni läst i tidningen om att eleverna nu väljer bort yrkesutbildningarna. Det är ni som har stått för sorteringsskolan. De avhopp som alla har redovisat - ni säger själva att det är ett stort problem - är resultatet av socialdemokratisk gymnasiepolitik.Vi har utrett frågan grundligt. Vår gymnasieskola har inte varit gällande under den förra mandatperioden utan den träder i kraft . Vår bedömning och övertygelse är att fler kommer att få en rättvis chans att faktiskt klara av sina studier. har det varit lätt att komma in på gymnasiet, men sedan har ni inte tagit ansvar för vad vi fått ut från gymnasieskolan. Vi ska ta fullt ansvar. Gymnasieskolan är en oerhört viktig del i utbildningskedjan. Jag tror att många tonåringar känner en spänd förväntan över att äntligen få göra ganska avgörande val . Utifrån talang, motivation och intresse finns det stora möjligheter att välja olika inriktningar.Jag skulle vilja hyfsa till debatten lite grann. Jag har en son som går på gymnasiet och en dotter som alldeles gått ut, och jag tycker inte att de går i en dålig skola. Jag tycker att det på många sätt är en bra skola. Teknikprogrammet med designinriktning som går på fungerar mycket bra på många sätt. Att tro att det är svart eller vitt när man jämför dagens gymnasieskola med den gymnasieskola som startar blir inte riktigt rättvist.Däremot är det viktigt att vi som politiker sätter fokus på det som skolan misslyckas med. Av olika anledningar misslyckas alldeles för många elever . Därför måste vi kunna visa på att det görs ett stort och gott jobb på många ställen. Men det finns också alldeles för stora brister, och det måste vi kunna diskutera på en och samma gång.Till hösten börjar Gy 11 att gälla. Därför kan den här debatten lite grann kännas som att vi befinner oss i ett vakuum. Vi vet inte exakt hur det kommer att bli. Vi vet vad vi har , men vi vet inte precis hur det kommer att bli. Det är dock spännande att gå in på olika gymnasieskolors hemsidor och se hur de vill informera sina elever om vilka möjligheter de har i vuxenlivet, efter den utbildning som de väljer.Det låter i dagens debatt som om det fanns många stängda dörrar. I verkligheten tycker jag att det är precis tvärtom. Det är oerhört viktigt att den skola vi har på olika sätt förbereder för vuxenlivet.Vi sänker inte kraven bara för att vi ställer olika krav på olika utbildningar. Någon nämnde tidigare när det gäller bygg och anläggning eller snickarutbildning att man nu inte alls kommer att ha lika mycket matte som . Men när man stärker yrkesämnena har jag väldigt svårt att förstå varför inte de olika delarna skulle tas in också där. I Gy 07, som nämnde tidigare, pratar man om infärgning i ämnena på olika sätt. Verkligheten är inte indelad i skolämnen på det sättet.Däremot är det viktigt att vi håller en hög och bra kvalitet på alla olika delar i utbildningen. Jag ser fram emot att det ska finnas olika vägar framåt. Men vi pratar också om en rättighet för alla elever som inte har läst in högskolebehörighet att kunna göra det . Den rättigheten ser jag som oerhört viktig.För har det varit viktigt att det ändå finns möjlighet att läsa in grundläggande högskolebehörighet . Jag tycker att vi ska vara ärliga om detta. Visst kan vi vara bekymrade över att vissa utbildningar inte rekryterar. När det gäller omvårdnadsprogrammet har vi i haft bekymret att det inte tilltalar tillräckligt många som vill arbeta till exempel inom äldreomsorgen. Men det finns och ska finnas högskoleutgångar från omvårdnadsprogrammet. Det ska inte vara ett hinder att man tror att det är en återvändsgränd. Men i debatten har det låtit som om det skulle vara så. Jag tycker att vi som politiker får ta på oss ett ansvar för att vi har varit med och spridit delvis felaktiga bilder.Jag måste starkt vända mig mot att det pratas om att man blir lågutbildad om man har gått ett yrkesprogram. Så har det låtit tidigare i debatten. Det handlar inte om det. Att ha genomgått en fullständig gymnasieutbildning gör inte att man blir lågutbildad. Det gör att man får en bra språngbräda in i yrkeslivet. Man blir behörig till . Man blir behörig på många sätt. Man förväntar sig att man får god kompetens i det yrke som man väljer.Det har tidigare i debatten från sida hänvisats till att man hade problem med söktrycket på en naturbruksgymnasieskola. Det finns en sådan i min närhet som heter Sötåsen. Där är man glad över det söktryck som man har, och där visar man också på vilka utgångar det finns från . Det finns direkt yrkesförberedande utgångar men också högskoleutgångar. Det är oerhört viktigt att visa på alternativen.Det blir orättvist att göra en bedömning och mäta söktrycket när vi delvis förändrar programstrukturen. Vissa program försvinner som har räknats in som yrkesprogram och blir mer teoretiska. Vi ska givetvis följa den här utvecklingen på nära håll och se vad den nya gymnasieskolan leder till.Jag anser för egen del att vi på olika sätt behöver stärka studie- och yrkesvägledningen. Det är en viktig del. Jag vet inte om man får erkänna att man har vickat ett par terminer som studie- och yrkesvägledare tidigt i sin lärarkarriär då det inte fanns jobb för det man var utbildad för. Det fanns inte tillräckligt med tjänster. Men det är ett oerhört inspirerande jobb studie- och yrkesvägledarna har, och det är ett oerhört viktigt jobb, kopplat till att kunna ge vägledning framåt när det gäller att välja framtidsinriktningar. I skollagen är vi tydliga med att säga att den personal som eleven möter i skolan också ska ha framtidsperspektivet, även om man inte är studie- och yrkesvägledare. Även lärarna har en viktig del kopplat till att kunna vägleda framåt.För att nämna ytterligare en satsning som alliansregeringen har gjort kan jag säga att yrkesvux är en viktig del. Det handlar inte bara om att gå från yrkesprogram till högskoleutbildningar, utan också om att ha gått ett teoretiskt program och välja en yrkesvuxinriktning. Det är viktigt att det finns många vägar framåt.Det som nästan över huvud taget inte har nämnts i debatten är lärlingsutbildningen, bara för att det inte fanns några motioner om den under den allmänna motionstiden. Den är också en viktig del av gymnasieskolan. Angående att på olika sätt kunna rekrytera lärare har vi varit inne på lärarlegitimationen. Möjligheten till lektorer i gymnasieskolan är en viktig faktor för att stärka kvaliteten och möjligheten att forska i skolan.Jag skulle vilja nämna en annan oerhört viktig skolform som också betyder mycket för många ungdomar, men också unga vuxna. Det är folkhögskolorna. Där finns också en viktig möjlighet om man till exempel inte har fullföljt gymnasieskolan av någon anledning. Det är inte alltid så att utbildningen är dålig, utan det händer saker i livet som gör att man behöver göra ett avbrott. Då är folkhögskolorna en viktig del för att hjälpa till att komplettera och stärka sina kunskaper. Där har man också en viktig del kopplat till integrationen. Många nya svenskar upplever att den utbildningsformen är väldigt givande på många olika sätt för att stärka sitt språk men också förstå mer av de omgivande normerna i vårt samhälle.Jag tror att det är oerhört viktigt att vi från politiskt håll visar att det i gymnasieskolan finns stora satsningar att göra och många vägar framåt. Att luras och säga att vi stänger en massa dörrar tycker jag är djupt orättfärdigt. Sedan krävs det en studie- och yrkesvägledning som visar på vilka möjligheter man har. Där är det viktigt att vi gör ytterligare förstärkningar. Därmed vill jag, fru talman, yrka bifall till betänkandet. (Applåder)I detta anförande instämde (KD). Det är alltid väldigt spännande för mig som kommer sist att debattera. Jag skulle önska att alla fick känna av vad det innebär att ha suttit och arbetat med ett arbete, som vi har gjort med detta betänkande, att ha suttit på flera utskottssammanträden i grupper och varit överens med andra om mycket, att ha skrivit ett anförande från början, eller två, och så sedan sitta och vänta: Vad säger ? Finns det något kvar till mig att säga i detta? Vi är i alliansen nämligen oerhört överens när vi med stolthet går fram med betänkandet om nya gymnasieskolan.Jag kan verkligen yrka bifall till detta betänkande, fru talman. Det är spännande med den väg vi har fått gå. Jag känner mig alltid väldigt gammal, fru talman, när jag säger detta, men jag kan inte låta bli att upprepa att vi i opposition 1998, 1999 och 2000 skrev motioner på motioner om lärlingsutbildning. Det här tycker jag är så viktigt! Man känner av det på tre punkter minst.En av dem är att det lönar sig att ihållande försöka få igenom en idé som man tror på. Till slut går det! Kanske är det många sådana här idéer som gjorde att Alliansen fick makten i det här landet. Socialdemokraterna höll med hjälp av övriga partier i vänsterblocket på och förändrade vår utbildningspolitik till att alla skulle göra samma saker på lika och på samma sätt. Man skulle ha samma mål. Alla skulle ha högskolebehörighet, och om de inte hade det var de odugliga.Dåvarande utbildningsminister , som naturligtvis inte är här , betraktade mig och sade i ett anförande att jag var kunskapsfientlig när jag härjade om praktisk utbildning och handens kunskap. Med mitt lilla huvud kunde jag inte förstå att arbetarrörelsen gick emot arbetets värde och värdet i att ha en yrkesutbildning och känna stolthet i de ämnen som en yrkesutbildning innebär.Rossana har här yttrat: Men varför ska de inte kunna lika mycket svenska? Varför ska de inte kunna matte? Hade hon varit här - hon har gått ifrån debatten - skulle jag ha frågat henne varför hon inte vill lära sig samma ämnen som en elektriker, en svetsare eller en rörmokare måste lära sig.