bet · GZ01UbU4 · 2011-10-17 00:00:00 — 2011/12:UbU4 Effektiviteten i lärosätenas användning av resurser Effektiviteten i lärosätenas användning av resurser I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2010/11:136 granskning av effektiviteten i lärosätenas användning av resurser som överlämnats till med anledning av lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor (RiR 2011:2). Skrivelsen har inte föranlett några motioner. Utskottet välkomnar att universitets- och högskolesektorn följs upp och utvärderas. Utskottet konstaterar att regeringen avser att vidta åtgärder i syfte att utvecklade underlag rörande effektivitet och produktivitet utarbetas som stöd för lärosätenas arbete och för regeringens uppföljning och styrning. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skrivelse 2010/11:136 lägger skrivelse 2010/11:136 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (S), (FP), (MP), (KD), (V), (S), (C), (SD) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2010/11:136 granskning av effektiviteten i lärosätenas användning av resurser. överlämnade granskningsrapporten lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor (RiR 2011:2) till . överlämnade granskningsrapporten till regeringen . Med anledning av granskningsrapporten överlämnade regeringen skrivelse 2010/11:136 granskning av effektiviteten i lärosätenas användning av resurser till . Inga följdmotioner har väckts med anledning av skrivelsen. Vid utskottets sammanträde föredrog riksrevisor med medarbetare granskningsrapport (RiR 2011:2). Vid utskottets sammanträde lämnade företrädare för och synpunkter med anledning av (RiR 2011:2). Vid studiebesök hos lämnade rådet synpunkter med anledning av (RiR 2011:2). har lämnat synpunkter till utbildningsutskottet med anledning av (dnr 150-2384-2010/11). granskningsstrategi Statens roll i utbildningssystemet Inom effektivitetsrevision sker granskningarna främst inom ramen för s.k. granskningsstrategier. En granskningsstrategi utgörs av en serie granskningar på samma tema. Strategierna omfattar områden eller teman där identifierat väsentliga frågeställningar som revisionen belyser ur olika aspekter i ett antal granskningar. Slutsatserna av granskningen inom respektive strategi redovisas i normalfallet i en slutrapport. I den aktuella granskningsstrategin Statens roll i utbildningssystemet inriktas granskningen mot förmågan och förutsättningarna för universitet och högskolor att bedriva en effektiv verksamhet givet de uppdrag de har fått av statsmakterna. planerar att lämna en slutrapport . Utskottet avser att under innevarande behandla fyra granskningsrapporter inom ramen för denna strategi, nämligen den aktuella granskningsrapporten (RiR 2011:2), Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor (RiR 2011:3), Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning (RiR 2011:21) samt den planerade slutrapporten. Skrivelsen innehåller regeringens bedömningar med anledning av lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet vid universitet och högskolor (RiR 2011:2). Regeringen avser att utveckla uppföljningen av högskolesektorn för att säkerställa att verksamheten är effektiv. Skrivelse 2010/11:136 Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2010/11:136 till handlingarna. I 1 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) anges att i statens verksamhet ska hög effektivitet eftersträvas och god hushållning iakttas. I 3 § myndighetsförordningen (2007:515) anges att myndighetens ledning ansvarar inför regeringen för verksamheten. Ledningen ska bl.a. se till att verksamheten bedrivs effektivt och att myndigheten hushållar väl med statens medel. I 1 kap. 4 § högskolelagen (1992:1434) anges att de tillgängliga resurserna ska utnyttjas effektivt för att hålla en hög kvalitet i verksamheten har granskat effektiviteten i lärosätenas användning av resurser. Granskningen omfattar 30 universitet och högskolor. Resultatet av granskningen har presenterats i rapporten lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor (RiR 2011:2). Syftet med granskningen har varit att belysa om universitet och högskolor använder tillgängliga resurser på ett effektivt sätt eller om det finns en potential att öka effektiviteten i resursanvändningen. Granskningen har genomförts med en statistikmetod, DEA-metoden (Data Envelopment Analysis), som använts för att beräkna relativa effektivitetstal1[ I rapporten belyses även resurseffektivitet, såsom den samlade potentialen för effektivitetsförbättringar i termer av helårsprestationer och kronor.] för 30 universitet och högskolor . I analys mäts resursinsatsen i form av olika dimensioner av personal, studenter och övriga resurser. Prestationerna mäts i form av helårsprestationer2[ Helårsprestationer (HPR) per lärosäte är beräknad som summan av antalet avklarade högskolepoäng på en kurs för alla studenter under ett kalenderår dividerat med 60. Detta innebär att en student som studerar heltid på ett lärosäte och klarar samtliga kurser räknas som en helårsprestation. heltidsstudier motsvarar 60 högskolepoäng.] inom utbildning på grundnivå och avancerad nivå, examina på forskarnivå samt forskningsvolym i form av en indikator som mäter vetenskapliga publikationer. Enligt rapporten har lärosätena hög effektivitet men det finns en förbättringspotential. beräkningar visar att när de 30 lärosätena jämförts med varandra framstår ungefär hälften av dem som fullt effektiva enligt modellen. Det finns därmed en potential för ett effektivare resursutnyttjande vid de övriga lärosätena. Förbättringspotentialen är inte jämnt fördelad mellan dessa lärosäten. Ett flertal ligger enligt beräkningar relativt nära ett effektivt resursutnyttjande, medan det för andra lärosäten finns en relativt stor förbättringspotential. Beräkningarna indikerar ett genomsnittligt effektivitetstal på 0,93, vilket innebär en förbättringspotential på beräknat på samtliga lärosäten. Enligt beräkningar har produktivitetsutvecklingen varit positiv /052007/08. I genomsnitt har produktivitetsutvecklingen för lärosätena varit . har prövat möjliga förklaringar till varför vissa lärosäten uppvisar en lägre resurseffektivitet än andra. Revisionens analys indikerar att lärosäten som har en hög andel studenter som läser på distans eller har en hög andel studenter på fristående kurser inte utnyttjar sina resurser lika effektivt som lärosäten med lägre andelar i dessa båda avseenden. Av analysen framgår, enligt rapporten, vidare att lärosäten som bedriver utbildning inom färre områden i genomsnitt utnyttjar sina resurser effektivare. lämnar följande rekommendationer till regeringen mot bakgrund av de iakttagelser och slutsatser som gjorts i granskningen. Regeringen bör ge i uppdrag till , och att i samråd utveckla metoder för, och genomföra mätningar av, effektivitets- och produktivitetsutvecklingen inom högskolesektorn. Lärosätena bör initiera ett internt utvecklingsarbete med syfte att främja ett effektivare utnyttjande av resurser. Regeringens skrivelse 2010/11:136 Med anledning av granskningsrapporten har regeringen överlämnat skrivelse 2010/11:136 granskning av effektiviteten i lärosätenas användning av resurser till . Regeringen instämmer i iakttagelse att högskolans effektivitet är hög men att det finns en förbättringspotential. Regeringen kan emellertid inte utifrån granskningen dra några självständiga slutsatser om respektive lärosätes effektivitet utan ser granskningens resultat som en indikator på effektivitet bland flera. Regeringen anför i sin skrivelse och även som med anledning av skrivelsen lämnat ett yttrande till regeringen bl.a. att den statistiska modellen av naturliga skäl ger en förenklad och översiktlig bild som inte fångar alla aspekter av vad som är effektivitet. Effektivitetstalen varierar också avsevärt för vissa lärosäten, vilket enligt regeringen gör resultaten svårtolkade. Regeringen noterar vidare i sin skrivelse att har avstått från att beakta resultaten av lärosätenas samverkan med det omgivande samhället i sin analys. Regeringen anser dock att granskning är ett välkommet tillskott bland andra utvärderingar av högskolan, och den tydliggör de problem som vissa lärosäten har med en lägre prestationsgrad. Regeringen instämmer i iakttagelse att lärosäten med hög andel studenter på fristående kurser, och särskilt i distansundervisning, i genomsnitt inte tycks utnyttja sina resurser lika effektivt som lärosäten med lägre andel studenter på sådana kurser. Regeringens åtgärder med anledning av granskning Regeringen avser att vidta följande åtgärder med anledning av iakttagelser: ska följa universitetens och högskolornas resursutnyttjande i syfte att bistå regeringen med det underlag regeringen behöver för att säkerställa att högskoleverksamheten är effektiv. Den statistik och de data om ett lärosäte som samlar in ska verket använda för att bl.a. följa upp effektiviteten i lärosätenas resursanvändning. Regeringen avser att förtydliga verkets uppdrag i denna del. Regeringen avser vidare att ge i uppdrag att utveckla metoder för att mäta effektivitets- och produktivitetsutveckling. Syftet med uppdraget ska vara att hitta ändamålsenliga metoder som beskriver en så stor del av högskolesektorns uppdrag som möjligt. Uppdraget ska därför utföras i samverkan med Verket för innovationssystem för att också omfatta metodutveckling när det gäller effektivitet och produktivitet i lärosätenas uppgift att samverka med det omgivande samhället och verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta. Det är enligt regeringen också väsentligt att fler mått än prestationsgrad beaktas i beskrivningen av utbildningen på grundnivå och avancerad nivå. Även om måtten delvis är överlappande med prestationsgraden är genomströmning och examensfrekvens andra väsentliga indikatorer på effektivitet. Uppdraget ska genomföras också i samverkan med universitet och högskolor och med andra berörda myndigheter. I uppdraget ska det också ingå att översiktligt kartlägga arbetet med att öka högskolesektorns effektivitet i andra länder. Med ett sådant uppdrag bedömer regeringen att lärosätena kan få ett verkningsfullt stöd i sitt arbete och regeringen ges tillgång till värdefullt underlag som kan vara till nytta i uppföljningen och styrningen av universitet och högskolor. Med dessa åtgärder anser regeringen att frågan är slutbehandlad. har lämnat synpunkter till utbildningsutskottet med anledning av (dnr 150-2384-2010/11). framför i sin skrivelse kritik mot granskningsrapportens metod och slutsatser. Det är av stor vikt att universitets- och högskolesektorn följs upp och utvärderas ur olika aspekter. Utskottet välkomnar granskning av hur effektivt lärosätena använder sina resurser då den rör ett angeläget område och bidrar till att belysa frågeställningen. Den högre utbildning och forskning som bedrivs vid de svenska lärosätena är en differentierad och mångfasetterad verksamhet där lärosäten har olika uppgifter och förutsättningar. Utskottet instämmer med regeringen i att den metod som använts i granskning inte kan fånga alla aspekter av effektivitet. Högskolans samverkan med det omgivande samhället har t.ex. inte beaktats i metoden. Granskningens resultat kan ses som en av flera indikatorer på effektivitet. För en allsidig belysning av högskolans verksamhet krävs, enligt utskottet, en differentierad uppföljning. Utskottet konstaterar att regeringen avser att vidta åtgärder i syfte att utvecklade underlag rörande effektivitet och produktivitet utarbetas som stöd för lärosätenas arbete och för regeringens uppföljning och styrning. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2010/11:136 granskning av effektiviteten i lärosätenas användning av resurser.