bet · GY01FiU31 · 2011-02-21 00:00:00 — Utskottet avstyrker motionen med hänvisning till regeringens ekonomiska politik som i flera avseenden förbättrar möjligheterna att bygga ett eget kapital genom arbete samt genom lägre beskattning av enskilt ägande. I motion 2010/11:Fi272 av (M) anförs att det bör tillsättas en utredning för att se över möjligheterna för fler att kunna bygga upp en ekonomisk buffert. Uttrycket en årslön på banken blev kritiserat. Problemet ansågs vara att ett så stort sparande är svårt eller omöjligt för de allra flesta. När skatter och utgifter är betalda återstår inte så mycket av en normal inkomst att spara. Enligt den första upplagan av från kontrollerar de rikaste i av alla tillgångar i , och är siffran . Detta är enligt motionären en medveten politik. Idén har varit att staten ska ta hand om den ekonomiska tryggheten åt medborgarna. ska ju vara folkets egendom. Ett alternativ till att använda alla intäkter till att minska statsskulden ytterligare skulle därför kunna vara att låta intäkterna tillfalla folket. Statens ägande av företag motsvarar per svensk. De exakta formerna för hur detta lämpligast skulle kunna ske bör utredas närmare. Utskottet avstyrkte en liknande motion i betänkande 2008/09:FiU1 (s. 102 och 112 f.). Motionären efterlyste en långsiktig politik för att stimulera hushållens förmögenhetsbildning. Utskottet ansåg dock att regeringens ekonomiska politik i flera avseenden förbättrade möjligheterna att bygga ett eget kapital genom arbete. Sänkta skatter på arbete och företagande i kombination med lägre beskattning av enskilt ägande, t.ex. genom förändringarna i fastighetsbeskattningen och den avskaffade förmögenhetsskatten, underlättade enligt utskottets uppfattning för privat kapitalbildning. Regeringen aviserade i budgetförslaget (prop. 2010/11:1 finansplan m.m. s. 59 f.) en bred utredning av företagsbeskattningen. beslutade regeringen direktiv (dir. 2011:1) Översyn av företagsbeskattningen. Utredningen ska se över beskattningen av bolag i syfte att beskattningen utformas så att företagande, investeringar och sysselsättning gynnas. Enligt direktiven bör utredningen i så stor utsträckning som möjligt sträva efter att ta fram förslag som breddar bolagsskattedatabasen för att finansiera en sänkning av de skatter som betalas av bolagssektorn. Utskottet vidhåller sin tidigare ståndpunkt att regeringens ekonomiska politik i flera avseenden förbättrar möjligheterna att bygga ett eget kapital genom arbete. Privat kapitalbildning underlättas också av sänkta skatter på arbete och företagande i kombination med lägre beskattning av enskilt ägande, t.ex. genom förändringarna i fastighetsbeskattningen och den avskaffade förmögenhetsskatten. Med anledning av dessa förbättringar avstyrker utskottet motion Fi272 (M). Ensidig uppsägning av krediter Utskottets förslag i korthet avslår en motion om ensidig uppsägning av krediter. Utskottet avstyrker motionen bl.a. mot bakgrund av tillsynsinsatser. Utskottet utgår dock från att regeringen följer utvecklingen på området och återkommer med förslag på förändringar om och när sådant behov föreligger. Jämför reservation 4 (V). I motion 2010/11:Fi246 av (S) anförs att banklagstiftningen ger enskilda banker rätt att ensidigt säga upp krediter, även när den andra parten fullgör sin del av avtalet genom att kontinuerligt betala av på krediten. Detta är enligt motionären orimligt och kan drabba många enskilda företagare negativt. Motionären påtalar att har en lagstiftning som innebär att bankerna inte kan säga upp gällande krediter om kunderna sköter sina åtaganden. Denna typ av lagstiftning bör även införas i . Frågan har behandlats i utskottets betänkande 2009/10:FiU18. Utskottet avstyrkte yrkandet med motiveringen att utskottet förutsatte att regeringen löpande följer utfallet av lagstiftningen och vid behov återkommer till . Utskottet erinrade då också om på finansmarknaden (2009:10) som är framtagen efter samråd med , Konsumenternas Bank- och och som inte rapporterar några brister på det aktuella området. När det gäller frågan om bankers rätt att ensidigt säga upp krediter finner inte utskottet anledning att ta något initiativ från utskottets sida bl.a. mot bakgrund av resultatet av tillsynsinsatser. Utskottet utgår dock från att regeringen följer utvecklingen på området och återkommer med förslag på förändringar om och när sådant behov föreligger. Utskottet avstyrker motion Fi246 (S). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Kreditupplysningar, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Fi202 av (FP) och 2010/11:Fi206 av (M) och 2010/11:Fi229 av och (båda M). Jag anser att det inte finns några bärande skäl till att behandla näringsidkare på annat sätt än fysiska personer som inte driver näring när det gäller kreditupplysningar. Enligt min mening bör därför reglerna om näringsidkare i 7 § kreditupplysningslagen ändras så att samma regler gäller för näringsidkare som för fysiska personer som inte driver näringsverksamhet. Lokala sparbanker m.m., punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Fi214 av m.fl. (V) yrkandena 13. De lokala sparbankerna är en viktig resurs för den regionala utvecklingen. Deras förankring i lokalsamhället gör att sparbankerna har goda kunskaper om det samhället och om de företag och de människor som finns och verkar där. Samtliga lokala banker är lokaliserade utanför de större tätorterna. Bland annat beviljas lån till småföretag och privatpersoner som annars kanske inte skulle ha godkänts av främst affärsbankerna. Eftersom tanken med sparbankerna i grunden går ut på att de ska verka lokalt har de en unik kundkännedom genom en nära relation till de lokala företagarna. Det är en oerhört viktig och basal kunskap för en bank som arbetar utifrån lokalsamhällets bästa. Att sparbankerna inte har möjlighet att dela ut vinster till aktieägare utan i stället måste fondera vinsterna och avkastningen och får ökade möjligheter att även ge bättre ränte- och lånevillkor ger bankkunderna en överlägsen trygghet. Delar av det fonderade överskottet får sedan enbart användas för samhällsnyttiga ändamål som utvecklar regionen och lokalsamhället i en långsiktigt hållbar riktning. Detta gör sparbankerna än mer intressanta. De lokala sparbankerna har en affärsomslutning på ca , ett samlat resultat på nästan 3 miljarder och ett soliditetstal på i snitt . Det finns all anledning att tro att fler lokala sparbanker kommer att utveckla samhället, bl.a. genom en klok långivning till lokala och regionala företag som leder till arbetstillfällen och därmed framtidstro för orten och regionen. finns sparbanker enbart i cirka hälften av kommunerna inklusive ett antal filialer. menar att redan befintliga sparbanker ska kunna utvecklas och verkar för att nya sparbanker ska kunna etableras. har tagit del av och följt utvecklingen av sparbanksrörelsen i . Sparbankerna i verkar som regionalt viktiga aktörer. Att de sparbankerna är slagkraftiga har att göra med att , till skillnad från , bl.a. tillhandahåller egenkapitalbevis (förr kallat grundfondsbevis). Egenkapital är ett instrument som har viss likhet med aktier. Huvudprincipen är att egenkapitalbevisens kapitalandel läggs under samma regelverk som institutionens övriga kapital så att utdelningar, gåvor till allmännyttiga ändamål samt avsättningar till fond styrs av ett och samma regelverk. Skillnaden mot aktier ligger främst i äganderätten till bankens förmögenhet samt inflytandet i bankens organ. Den norska lagstiftningen leder till att ägare av egenkapitalbevis inte kan få en beslutande majoritet i banken och att den bl.a. inte heller kan säljas. Vi är medvetna om att det pågår en utredning i om egenkapitalbevis eftersom den blev tillsatt efter att den förre finansmarknadsministern genom fick kännedom om systemet med egenkapitalbevis. Meningen var att utredningen skulle presenterats ; därför vill vi nu trycka på i frågan. Det tar att bygga en bank och att grunda det kapital en stabil bank behöver. Sparbankernas egna kapital har samlats upp under som regel långa perioder, och för att möjliggöra en etablering av fler sparbanker, som den svenska landsbygden har ett stort behov av, kan det behövas möjligheter till statliga kreditgarantier eller uppstartslån i syfte att öka nyetableringen av sparbanker. Försäkringspremier och betalningsanmärkningar, punkt 11 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Fi266 av (S). Ett problem som drabbar många enskilda handlar om försäkringspremier som höjs på grund av att försäkringstagaren har fått en betalningsanmärkning. Detta kan för den enskilde innebära stora premiehöjningar, även i fall där den drabbade kanske inte ens själv kan lastas för den uppkomna betalningsanmärkningen, t.ex. när han eller hon har fått en god man förordnad och betalningsanmärkningen uppkommit på grund av ett förbiseende av denne. Det nuvarande regelverket medger att försäkringsbolagen beräknar sina med hänsyn till om försäkringstagaren har betalningsanmärkningar. Vissa bolag höjer premierna på grund av betalningsanmärkning hos försäkringstagaren, medan andra bolag inte gör det. De beräkningstekniska underlag som bolagen använder är dock inte offentligt tillgängliga för t.ex. en konsument som vill veta hur ett visst bolag sätter sina . Den praxis som vissa försäkringsbolag tillämpar, där de låter premierna påverkas av om försäkringstagaren har betalningsanmärkningar, har fått stora negativa konsekvenser för enskilda som har drabbats av dramatiska premiehöjningar. Det rör sig också om en stor grupp människor som kan komma att påverkas i sin vardag genom kraftigt fördyrade försäkringar för t.ex. sina hem. Vi anser därför att det bör göras en översyn av hur försäkringsbolagen beräknar sina , och hur bruket att höja på grund av betalningsanmärkningar förhåller sig till konsumentskyddslagstiftningen. Enligt vår mening är det angeläget att undersöka dels huruvida bolagens beräkningsgrunder är utformade på ett sätt som inte drabbar personer med betalningsanmärkningar på ett orättvist sätt, dels hur premiesättningen förhåller sig till lagregler som t.ex. kravet på skälighet i 3 § första stycket lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden. Ensidig uppsägning av krediter, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Fi246 av (S). Den svenska banklagstiftningen ger banker rätt att säga upp krediter, även när låntagaren kontinuerligt betalar av på krediten. Detta är inte rimligt och kan drabba många enskilda företagare negativt. I har det införts en lagstiftning som innebär att banker inte kan säga upp krediter om kunderna sköter sina åtaganden. anser att en liknande lagstiftning bör införas även i . Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Fi202 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring av reglerna om näringsidkare i kreditupplysningslagen. 2010/11:Fi205 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i kreditupplysningslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i inkassolagen. 2010/11:Fi206 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förändring i kreditupplysningslagen så att företag ges en möjlighet att kunna bemöta ett felaktigt krav som lämnats in till innan uppgift får publiceras. 2010/11:Fi210 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att banklagen bör ändras så att alla får rätt till ett bankkonto för insättning, uttag och betalning. 2010/11:Fi214 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa egenkapitalbevis i den svenska sparbankslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag till finansiering av startkapital för bildande av nya sparbanker. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska göra en översyn av banklagstiftningen. 2010/11:Fi224 av Finn och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reformera svenskt bankväsen. 2010/11:Fi226 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra lån utan ränta. 2010/11:Fi228 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om räntenivåer och avgifter vid indrivningsverksamhet. 2010/11:Fi229 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kronofogdens handläggning av företagsärenden. 2010/11:Fi246 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om brister i den svenska banklagstiftningen. 2010/11:Fi257 av m.fl. (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra det svårare att ta betalt för barnpornografiskt material genom finansiella koalitioner mot barnpornografi. 2010/11:Fi261 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för en minskad användning av kontanter. 2010/11:Fi262 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra löneöverföringar inom EU till det bankkonto som arbetstagaren har i hemlandet. 2010/11:Fi266 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att betalningsanmärkningar ej får leda till högre försäkringspremier. 2010/11:Fi272 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se över möjligheterna för fler att bygga en ekonomisk buffert.