bet · GZ01UbU1 · 2011-12-09 00:00:00 — Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner.Jag kommer att framför allt beröra högskola, universitet och forskning.Förra veckan hade vi en debatt om studiestödet, som är en annan del av utbildningspolitiken. Det tål att påminna om den debatten också.För drygt sedan delades Nobelprisen ut här i . Det är en stor glädje att se prisen utdelas i , inte minst med tanke på litteraturpriset till , vars verk har betytt och betyder så mycket för så många. Det är härligt att man i inte bara delar ut utan också tilldelas ett pris.Forskningsrönen i naturvetenskap har inneburit stora genombrott i förståelsen för olika typer av problemformuleringar, som rör inte minst mänsklighetens utmaningar, kunskap som kommit till stor nytta i många sammanhang. innebär ny kunskap också paradigmskiften i förståelsen av vår omvärld och värld.Det krävs både stort mod och kreativitet för att våga och kunna se det nya även om det innebär en konflikt med rådande kunskaper och synsätt. Därför är det också viktigt att värna och hävda forskningens frihet. Forskarens möjligheter att se det som ingen annan just nu ser, att formulera problem som ingen annan ännu formulerat, är delar av denna frihet.För att skapa förutsättningar för forskare att besitta den excellens som krävs behöver vi en utbildningskedja från grundskola till högre utbildning av hög kvalitet.Med tanke på den kapacitet som dagens treåringar besitter måste man ställa sig frågan om inte barnens nyfikenhet och vilja att lära ska tas till vara redan i förskolan.Jag tänker på , , som ställer de mest fantastiska frågor och sprider nyfikenhetens glädje till hela sin omgivning. Att använda en Iphone, cd-spelare eller annan teknik är för honom en självklarhet.Hjärnforskare har konstaterat att vi lär oss som mest mellan tre och sju år.Utbildning är viktigt, både för den enskilde individen och för samhället. Bildning är en del av utbildningens fokus. Den andra delen är utveckling på lång sikt. Hur ska den svenska arbetsmarknadens behov av kompetent arbetskraft utvecklas? Hur ska klara sig i konkurrensen från andra länder i det globala samhället?Folkpartiet liberalernas svar är: med bildning och kunskap i fokus och en utbildningskedja av högsta klass. Ett utbildningsväsen av hög kvalitet är av avgörande betydelse.Fru talman! De svenska lärosätena måste ges goda förutsättningar för att ska kunna fortsätta att utvecklas som en ledande utbildnings- och forskningsnation. har och regeringen beslutat om en rad reformer för universitets- och högskolesektorn.Det kan vara på sin plats att börja med att reflektera över vad som faktiskt sker inom högre utbildning.De direkta statliga anslagen till universitet och högskolor uppgick till . De statliga anslagen har ökat med 2 miljarder jämfört med föregående år. I förhållande till bruttonationalprodukten avsätter till högskolesektorn.Inför höstterminen 2010 sökte totalt 374 000 personer till utbildningsprogram och kurser vid universitet och högskolor. Det är en ökning jämfört med . Av det totala antalet sökande utgjorde 19-åringarna . Det är den högsta andelen under den senaste tolvårsperioden.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag avseende utbyggnaden av läkar-, tandläkar-, sjuksköterske- och civilingenjörsutbildningarna. Dessutom ska även i fortsättningen dimensioneringen av förskollärar- och lärarutbildningen värnas.Mikael påtalar att det inte bara handlar om pengar. Nej, det handlar inte bara om pengar. Kvalitetssatsningar har genomförts . satsades för att höja ersättningsnivåerna inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. satsades ytterligare för att bland annat öka undervisningstiden. Alla ersättningsbelopp räknas upp , och därutöver räknas ersättningsbeloppen för humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi upp med 7,4 procent.I budgetpropositionen fanns en höjning av grundutbildningsanslagen med 2012 och därefter ytterligare i form av höjda ersättningsbelopp för tidigare nämnda områden. Därutöver kommer ytterligare en satsning med . Det är totalt en satsning på inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi jämfört med 2011.En kvalitetsbaserad resurstilldelning för utbildningar på grundnivå och avancerad nivå påbörjas och beräknas då omfatta . Denna fördelning baseras på utbildningsutvärderingar. beräknas den årliga satsningen vara 295 miljoner kronor.Fru talman! Det känns kanske formalistiskt att räkna upp alla budgetanslag, eller vissa av dem, men det är viktigt att påminna om vilka enorma satsningar som genomförs. Utskottet välkomnar alltså regeringens fortsatt kraftfulla satsning på högre utbildning och forskning. Utskottet har tidigare uttryckt att de stora satsningar på forskning som inleddes under förra mandatperioden och som fortsätter är ytterst värdefulla och kommer att stärka som forskningsnation.Satsningarna kommer att stärka internationella konkurrenskraft och bidra till ökad ekonomisk tillväxt och till vår välfärd. Anslagen för forskning och forskarutbildning till universitet och högskolor föreslås 2012 öka med . Det sker betydande insatser för att rusta som kunskapsnation vad gäller grundskola, gymnasium, yrkesutbildning, högre utbildning och forskning.Jag noterar att det är långt ifrån allt vi är oense om över blockgränserna. Vi har i vissa avseenden samsyn över blockgränserna om betydelsen av utbildning och forskning, men när det gäller vägarna för att förbättra och satsa skiljer vi oss åt. Det finns anledning att känna glädje över alla dessa betydande satsningar som regeringen gjort och gör och som utskottet ställer sig bakom, fru talman, för utbildning och bildning är nyckeln till framtiden. Ditt parti sitter på ministerposten, . Du talar rätt mycket om hur du ser på kvaliteten och högskolan , och det är också det man får mest frågor kring när man är ute på högskolorna. Jag tänker till exempel på att studenter får allt färre lärarledda undervisningstimmar och mindre tid med sina handledare, samt alla de bristfälliga villkoren när det gäller skydd när studenter blir sjuka eller föräldrar. Om man investerar i en utbildning vill man träffa sin lärare. Chansen att lyckas är också mycket större om man får mer undervisningstid än , vilket faktiskt är fallet på en del områden inom humsam. Särskilt om man kommer från miljöer där man inte är så studievan är chansen mycket större om man får mer stöd. Jag vill helt enkelt veta hur du ser på kvaliteten i högskolan . Kvalitetsfrågorna är oerhört viktiga. Det var också skälet till att jag i anförandet tog upp de satsningar som görs. Där finns nämligen en koppling till de resurser som har tillförts för att öka möjligheterna till kvalitetsutveckling. till de områden jag räknade upp är en viktig satsning. Det är viktigt att ha möjlighet till lärarledd undervisning även i högre utbildning. Det är en viktig kvalitetsfråga. ska jag säga att jag blir ganska förvånad över Socialdemokraternas kritiska förhållningssätt. När man läser er motion ser man att ni avsätter till kvalitetssatsningar. Det är bara det att pengarna inte finns i tabellverket. Hade ni styrt hade dessa pengar alltså inte funnits. Ni nämner dem i motionen, men sedan saknas de i den konkreta budgettabellen. Dessa pengar finns alltså inte. Jag konstaterar att denna regering har satsat och kommer att satsa totalt i kvalitetsförbättringar, vilket är en avsevärd förbättring.Ja, kvaliteten är viktig. Ni talar gärna om volymerna, om utökningen av utbildningen. Det måste dock ske utifrån att vi värnar kvaliteten och utvecklar den, och det är där vi måste ha ökat fokus. måste jag så klart gå tillbaka och kolla i vår tabell, för som jag har förstått det lägger vi 300 miljoner i kvalitetssatsningar på att studenterna ska få fler lärarledda timmar och bättre arbetslivsanknytning. Vi har heller inte, som sade tidigare, lagt fram förslag på att bygga ut utan att tillföra kvalitetspengar. Det har vi vid det här laget inte gjort på . Vi är alltså lite trötta på att lyssna på det. Det ni kallar satsningar ser däremot, utifrån det jag har försökt läsa mig till, ut som att ni bara flyttar pengar. Ni tar in pengar högskolorna redan har, som de får för att normalprestera, och så stoppar ni tillbaka dem i andra änden. I alla fall som jag har läst det lägger vi 300 miljoner mer i kvalitetssatsningar. När det gäller det minskade utrymmet på högskolorna: Att man får mindre pengar över till undervisningstid hänger också ihop med att man har fått utökade uppgifter. Man har till exempel fått ta över ansvaret för studentinflytande, och regeringens kassa bostadspolitik har lett till att högskolor har tvingats ta ansvar för studentbostäder. Att kalla det kvalitetssatsningar när man bara flyttar runt pengar i systemet tycker jag är att vilseleda dem som lyssnar. Det är förvånande med inställning. Totalt sett kan man konstatera att budgeten ligger på ungefär 35 miljarder för högskole- och universitetssektorn. Det är väl ändå rimligt att man jobbar med de pengar som är tillgängliga. Kvalitetssatsningarna är betydande, liksom satsningarna på att förstärka tandläkarutbildningen, läkarutbildningen och de andra utbildningar jag nämnde. Det handlar nämligen om konkurrenskraft. Än en gång vill jag dock påminna om att pengarna nämns i Socialdemokraternas kvalitetssatsning, men de saknas i tabellverket. Hade ni haft makten hade alltså dessa pengar inte funnits över huvud taget. Våra är en rejäl satsning. Sedan finns det utmaningar vi också jobbar med. Vi hade studiestödsdebatten , och där kan vi konstatera att studenternas möjligheter att klara sig på det studiestöd som finns har förbättrats avsevärt. Det sker också en stor satsning på yrken där vi vet att vi kommer att ha stor brist, såsom ingenjörer, läkare, tandläkare med flera. Det sker alltså väldigt mycket. Det jag slås av ibland är att det låter som att ingenting görs. Läser man betänkandet och budgetpropositionen kan man dock uttyda ur siffrorna vilka satsningar som de facto görs. Sedan ska vi jobba mer med kvalitet, och vi kommer att ha utmaningar framöver. Men det viktiga när man sitter i denna bil, , är att man siktar framåt och har blicken riktad dit man vill. Det är nog så viktigt i en så viktig fråga för hela utveckling som högskolor, universitet och inte minst forskningen är. håller på att ta fram en innovationsstrategi. Regeringen ser att för att klara vår tids utmaningar måste möta framtiden med innovationer, nya tankar och nya idéer. Därför har regeringen sedan valet dragit i gång och hållit i en ambitiös process för att låta så många som möjligt i samhällets alla sektorer få komma till tals kring hur ska bli mer innovativt och vad en innovationsstrategi för bör innehålla. Innovationsstrategin kommer att bli klar . Strategin kommer att vara ett långsiktigt dokument med sikte till stöd för till exempel de budgetpropositioner och forsknings- och innovationspropositioner som vi antar med lite kortare intervaller.För att ska fortsätta att vara och helst bli ännu lite mer innovativt och framgångsrikt i en globaliserad värld krävs det en högre utbildning och forskning av världsklass.Vi kan vara stolta över vår väl utbyggda högre utbildning där fler än någonsin studerar på högskola och universitet, och vår forskning och vårt innovationsarbete finns med bland länder i världstoppen när det gäller satsningar. Vi kan dock inte bli nöjda, för lägger vi oss på latsidan kommer vi mycket snart att vara omsprungna av andra länder och regioner som också de satsar stort.Kvantitet i den högre utbildningen är naturligtvis viktigt. Det är viktigt att så många som möjligt kan gå sin drömutbildning. I vissa fall är drömutbildningen den som ligger nära hemmet. Därför är det viktigt att den högre utbildningen är utbyggd i hela landet, vilket den är . Kvantitet och geografisk spridning får dock inte komma på plats till priset av kvalitet. var det precis det som hände. Platserna blev fler, men de finansierades inom ram. nämnde att det var som Socialdemokraterna inte finansierade sin utbyggnad, och det var väl ungefär som de gjorde det, för det var ju så länge som de hade möjligt att påverka. Men resultatet av att finansiera inom ram blev det som kallas heltidsstudier men med bara ett fåtal lärarledda timmar . Det gäller inte minst humaniora och samhällsvetenskap.Med Alliansen vid rodret har vi påbörjat resan mot högre kvalitet i den högre utbildningen. Det gäller inte minst humaniora och samhällsvetenskap. I flera steg har vi höjt ersättningarna. ser vi ytterligare höjningar med 200 respektive . Som nämnde ser vi en total höjning på 800 miljoner.Fru talman! Det är ett ofta upprepat budskap att vi i är duktiga på input i forskning och innovation men sämre på output, det vill säga att vi är bra på att satsa men sämre på att få ut resultat i form av nya metoder, nya produkter, nya företag och nya jobb. Också här är vi på rätt väg. Mycket handlar om att de lärosäten där lejonparten av forskningen sker ska ha rätt verktyg för att kunna verka som nyttospridare.I det betänkande vi diskuterar nämns satsningen på särskilda medel till universitetens holdingbolag. Dessa miljoner syftar till att bygga upp idébanker med forskningsresultat, i syfte att göra det enklare för befintliga och nya företag att till exempel kommersialisera de upptäckter som görs vid lärosätenas forskning. Det här är småpengar, men det är väldigt viktiga verktyg som kan bidra till nyttoskapande.Holdingbolagen, som de här pengarna går till, är viktiga för att just ge lärosätena verktyg för att bli duktigare på samverkan och innovationsarbete och som spridare av nytta. Andra sådana verktyg som också har nämnts i debatten är innovationskontoren, som gärna får bli fler. Det är också, vill jag hävda, den resa mot autonomi som lärosätena är inne på. I den senaste budgetpropositionen skriver regeringspartierna att man gärna ser att lärosätena ska kunna drivas av stiftelser. Det är ett sätt att stärka den lokala kopplingen och kopplingen mellan näringsliv, samhälle och akademi. För min och del är detta mycket viktigt. En god, ambitiös och nyfikenhetsdriven grundforskning, som gärna ibland får åstadkomma ett , måste kompletteras med ett väl fungerande innovationssystem som på bästa sätt tar till vara de resultat som forskningen producerar. Detta arbete är också något som vi i större utsträckning än borde mäta, jämföra och knyta incitament till.På onsdag skriver jag en av mina sista tentor i redovisning för att förhoppningsvis få en examen i bland annat redovisning. En av de saker som jag har med i mina minnesanteckningar, som jag insåg i debatten att jag borde ha haft med här med tanke på hur debatten tagit, är citatet "what gets measured gets done", alltså det som mäts blir gjort. Det gäller också lärosätenas verksamhet, och vi bör bli bättre på att mäta fler aspekter i det som lärosätena gör.Fru talman! Ett led i att skapa en bättre matchning mellan högre utbildning, forskning och näringsliv är just detta.En annan del inom den högre utbildningen som jag gärna lyfter fram, och som absolut präglas av denna matchning, är . stod jag själv värd för ett möte i kommun med representanter för och norrländsk skogsindustri. Näringens företrädare pekade på ett behov av utbildad arbetskraft med skoglig inriktning som inte finns. Det är hundratals jobb som aldrig blir besatta på grund av brist på utbildad arbetskraft. Där spelar en mycket viktig roll. Det är bra att vi satsar 150 miljoner utöver de reguljära resurserna på 1,6 miljarder på yrkeshögskolan.Det är fullständigt naturligt att regeringspartierna och regeringens politik granskas mer än oppositionens. Men ibland funderar jag på vad man kan komma undan med att säga i diskussionen när man står och företräder ett budgetalternativ. nämnde att hon tycker att det är hög tid nu att dimensionera för Socialdemokraternas mål att av alla 30-åringar ska ha en högskoleutbildning. Då är det en bra början att dimensionera för detta själva. Ni drar ned på platserna i högre utbildning, inte lika mycket som regeringen dimensionerar om men ni drar de facto ned antalet platser. Hade pratet om era målsättningar varit allvar hade ni tvärtom varit tvungna att dimensionera upp antalet platser väldigt kraftigt. Det hade varit en uppdimensionering som inte hade motsvarats av ett söktryck, men ni hade tvingats att göra det för att sätta kraft bakom orden.Jag skulle vilja avsluta där jag började med att säga att vi har en regering med målsättningen att ska bli en av världens mest innovativa miljöer. I syfte att åstadkomma detta arbetar vi nu fram en innovationsstrategi för som ska prägla samhällets alla sektorer men inte minst utbildningssystemet, naturligt nog. Denna strategi kommer att vara klar . Det kommer att bli mycket spännande att få delta i slutförandet av strategin och sedan de budgetpropositioner och de forsknings- och innovationspropositioner som ska haka i denna strategi. (Applåder)I detta anförande instämde i (C) och (KD). Jag måste få börja med att korrigera i förra replikskiftet, därför att de här pengarna finns visst. Under rubriken på s. 134 står det 915 miljoner. 615 ska gå till platser och 300 miljoner till kvalitetssatsningen. behöver vi inte vara förvirrade över det.Det är inte bara som ska gå hem och läsa på utan även , därför att vårt mål angående 30-34-åringarna gäller ju både högskola och yrkeshögskola. Det kan vara det som har missat. De 8 700 platserna plus de 6 500 platserna är en högre andel, så det är inte någon neddragning eller reducering.Men det var inte det jag skulle fråga om. är ju ett parti som har brukat värna utveckling och tillväxt i hela landet. Din partiledare var på besök i och passade på att vurma för högskolan där. ställer sig ditt parti bakom en politik som spelar lite svälta räv med de mindre lärosätena. De får bara en rännil av forskningsresurserna som räknas ut procentuellt. Det gör att skillnaderna ökar ännu mer. Sedan underkänns de för bristande forskningsanknytning.Hur hänger det ihop att när man är ute i landet pratar och vurmar för de små och medelstora högskolorna men gör någonting helt annat när man kommer till , ? Jag pratade ju om innovationsstrategin, och jag tror att har mycket att lära oss där med tanke på det innovativa sättet att ta replik på två personer under ett och samma replikskifte.När det gäller utbildning och forskning i hela landet ska vi ha en sak helt klar för oss. Utbildning och forskning av god kvalitet är precis lika mycket värt oavsett var det är, om det är på de mindre lärosätena eller på de större lärosätena.Det vi måste ha är en bra politik som gynnar kvaliteten var den än må uppstå. Det finns en nidbild av att regeringen vill slå ihop lärosäten och kanske till och med lägga ned lärosäten. Det är inte sant. I den mån de tankarna finns är de absolut inte regeringens. Det är bara att läsa senaste budgetpropositionen. Där säger regeringen klart och tydligt att en god kvalitet ska finnas över hela landet, att det ska finnas på både små och stora lärosäten och att det är lika mycket värt.I ditt anförande, , hade du en utläggning om grundforskning kontra . Om jag fattade rätt hävdade du att man ska satsa mer på grundforskning och inte bara på . Jag blir sugen på att veta mer om det. Ofta hävdar man ju att det är just grundforskning och satsning på grundforskning som leder till . Kan du ha menat att du vill ha en annan balans mellan grundforskning och tillämpad forskning? Det räcker inte att säga att det är viktigt att det ska vara god kvalitet i hela landet, . Man måste också styra resurserna så att det blir god kvalitet i hela landet.Jag menar inte att vi ska ha högskolor i hela landet främst för regionernas skull. Jag tror att de är bra för den vetenskapliga kvaliteten och tillväxten i hela landet eftersom de ofta jobbar lite annorlunda och har tätare kontakter med arbetsmarknaden. Jag vet att de också har stor betydelse för att bryta den sociala snedrekryteringen.Tror att , , eller någon annan plats där det finns en mindre högskola kommer att klara av att rekrytera sjuksköterskor och lärare om ni straffar ut dessa högskolor? Är det okej att priset för detta är en ökad snedrekrytering? Det är min förhoppning och tro att inget av de lärosäten du nämner, , kommer att straffas ut. Vi har en politik som främjar kvalitet var den än finns.Som du märkte av mitt anförande har jag och idéer om hur vi ska komplettera systemet för hur vi fördelar resurser. Jag ser gärna att man premierar samverkan och innovationsarbete. Det skulle gynna några av de lärosäten som känner sig missgynnade men även några av de stora, till exempel KTH och som är duktiga på detta.En del av oppositionens missuppfattning av vår politik har att göra med att vi har en helt annan syn på hur man fördelar resurser. På er retorik låter det som att portionerar ut resurserna godtyckligt och straffar vissa lärosäten och gynnar andra. Så är det inte. Vi har konstruerat vissa nycklar som främjar kvalitet när det till exempel gäller publicering och citering av forskning. Detta gäller alla lärosäten.På Socialdemokraternas tid lade man pengar där man ville. blev hedersdoktor på ett universitet tack vare att han var snäll mot det lärosätet. Den tiden är dock förbi.Jag ser gärna att man förfinar de system vi har för att fördela resurser. Det kanske skulle gynna vissa lärosäten som känner sig missgynnade, men det skulle vara för att de är bra och inte för att de ligger på en viss ort eller har en viss storlek. När man hör de rödgröna partierna förstår jag inte riktigt vad alternativet till regeringens skolpolitik är. De har mycket synpunkter och kritik men när retoriken rensas bort vill de egentligen bara gå tillbaka till det gamla systemet. Det motsätter jag mig.Svensk skola står inför stora utmaningar. Vi fortsätter i nästa års budget att ta krafttag för att höja resultaten, men mer pengar löser inte skolans problem.Genomströmningen på gymnasieskolan påverkas direkt av elevernas förkunskaper från . Det förvånar mig att ingen av oppositionsföreträdarna har fokuserat på skolans egentliga stora utmaning, nämligen kvalitet och genomströmning.Nationella rapporter visar att endast varannan elev som påbörjar en gymnasieutbildning avslutar den med godkända betyg i alla kurser. Genom att skärpa intagningskraven kommer fler elever att klara av sina studier.Det individuella programmet har inte heller omnämnts. Det var ett stort misslyckande. Kollektiva lösningar, dålig kompetens bland lärarna och låga förväntningar har bidragit till att många ungdomar aldrig fått det stöd de har rätt till. Vi har ersatt det individuella programmet med fem särskilda program i gymnasieskolan, som i större utsträckning ska bidra till att ungdomar får en reell chans att klara av gymnasiet och gå vidare till högre studier eller arbete.Det gamla individuella programmet hade ett uppdrag. Det var att göra alla ungdomar behöriga till ett nationellt program, som i sin tur hade till uppdrag att förbereda unga för att gå vidare till högskolan eller åtminstone lämna gymnasieskolan med en högskolebehörighet. Slutresultatet känner vi i de borgerliga partierna i alla fall till men tydligen inte de rödgröna: avhopp, skolk och elever som lämnar gymnasiet utan slutbetyg och gick rakt ut i ungdomsarbetslöshet. Kommunerna skulle spara mycket resurser på att ha en tydlig ledning och kvalitetssäkring av det gamla individuella programmet eller det som kommer att vara fem särskilda program.Ungdomsarbetslösheten har omnämnts av några företrädare för oppositionen, vilket jag välkomnar. Man erkänner dock inte att av den så kallade ungdomsarbetslösheten utgörs av heltidsstuderande. Vi ska inte förminska problemet med ungdomsarbetslösheten, men det är viktigt att koncentrera sig på dem som faktiskt har bekymmer, nämligen på dem som inte har utbildning och på dem som inte får några insatser över huvud taget.Fru talman! Lärlingsutbildningarna och yrkesutbildningarna ogillas fortfarande av många lokala socialdemokrater och vänsterpartister. De vill tillbaka till det gamla.