bet · GY01SkU23 · 2011-03-09 00:00:00 — Beloppsgränsen för övriga avdrag är generell och gäller i princip för alla som har kostnader i sitt arbete. I likhet med motionärerna anser utskottet att personer som åtar sig uppdrag på frivillig basis som kontaktperson, stödfamilj, övervakare, god man etc. utför ett viktigt och värdefullt arbete som bör stödjas av samhället. Utskottet är dock inte berett att föreslå särskilda undantagsregler när det gäller möjligheten till avdrag för övriga utgifter. Att skapa speciella undantagsregler för vissa grupper på skatteområdet leder till krav på att andra grupper också ska särbehandlas. Det leder i längden till ett alltför komplicerat skattesystem. Motionerna avstyrks därför. Gåvor och bidrag till ideella ändamål Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om avdrag för gåvor till olika ideella ändamål med hänvisning till pågående beredningsarbete i . I motion Sk342 av m.fl. (KD) begärs ett tillkännagivande om att regeringen i kommande budgetarbete ska prioritera frågan om att införa skatteavdrag för gåvor till ideella ändamål. i (M) efterlyser i motion Sk370 en möjlighet för privatpersoner och företag att göra avdrag för donationer till den högre utbildningen och forskningen. I motion Sk371 av samma motionär föreslås att avdragsförbudet för gåvor till ideella organisationer slopas. I motion Sk408 av (M) anförs att avdrag för donationer och gåvor till föreningar, stiftelser och institutioner medges i om mottagaren är godkänd av det danska skatteverket. Regeringen bör se över möjligheten till ett liknande regelverk för svenska donationer till forskning. finns inte någon avdragsrätt för gåvor från privatpersoner eller företag till olika ideella ändamål. Det är dock möjligt att skänka rätten till utdelning på aktier till välgörande ändamål utan skattekonsekvenser. Vid behandlingen av liknande motioner uttalade utskottet att det är angeläget att förbättra möjligheterna för enskilda medborgare att stödja enskilda organisationer. Ett ökat givande skulle också stärka de frivilliga organisationerna och deras möjligheter att växa i omfattning som verksamheten inte blir lika beroende av politiska beslut. Utskottet ser därför positivt på att regeringen i budgetpropositionen aviserat att det om ekonomiskt utrymme finns kommer att införas en avdragsrätt för gåvor till ideell hjälpverksamhet. Regeringen anser att skattereduktionen bör uppgå till av underlaget och högst per person och år, vilket motsvarar ett totalt gåvobelopp på . Skattereduktionen kommer även att omfatta gåvor till indirekt främjande av vetenskaplig forskning, t.ex. gåvor till en insamlingsstiftelse som stöder forskning. Frågan om skattereduktion för direkta gåvor kommer att beredas i samband med forskningspropositionen. Utskottet anser att resultatet av den fortsatta beredningen bör avvaktas och avstyrker därför motionärernas förslag om tillkännagivanden till regeringen. Bär, svamp och kottar Utskottets förslag i korthet avstyrker motionen om en höjning av det skattefria beloppet. höjdes gränsen för skattefri inkomst av icke yrkesmässig plockning av bär, svamp och kottar från till per beskattningsår. Avdrag medges för den del av utgifterna som överstiger det skattefria beloppet. Skattefriheten gäller inte för den som har anlitats av någon annan för att plocka bär. (KD) föreslår i motion Sk218 (yrkande 2) att det skattefria beloppet för bär- och svampplockning höjs till . Gränsen för skattefri inkomst av icke yrkesmässig plockning av bär och svamp är per beskattningsår. Skattefriheten är ett undantag från den allmänna principen om en likformig och neutral beskattning av arbetsinkomster men motiveras av önskemålet att stimulera ett tillvaratagande av naturtillgångar. Utskottet anser att det finns anledning att vara restriktiv med undantag från beskattningen av arbetsinkomster och är därför inte berett att ställa sig bakom förslaget om en utvidgning av den nuvarande skattefriheten. Skattereduktion för hushållstjänster och ROT-arbeten Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om olika ändringar i systemet med skattereduktion för s.k. HUS-avdrag. Jämför reservationerna 8 (S) och 9 (V) samt särskilt yttrande 2 (MP). infördes en skattereduktion för fysiska personer som har haft utgifter för hushållsarbete (prop. 2006/07:94, bet. 2006/07:SkU15). Det hushållsarbete som omfattas av skattereduktionen kan avse städarbete, vård av kläder, matlagning, omsorg och tillsyn som en fysisk person behöver samt barnpassning inklusive hämtning och lämning av barn på förskola m.m. Även snöskottning och skötsel av tomt eller trädgård i form av häck- och gräsklippning, krattning och ogräsrensning kan omfattas. Skattereduktion ges av arbetskostnaden, dock högst per person och beskattningsår. kompletterades lagen med en möjlighet till skattereduktion även i de fall hushållsarbete erhållits som löneförmån (prop. 2007/08:13, bet. 2007/08:SkU7). Skattereduktionen för hushållsarbete omfattar även reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad av vissa bostäder (s.k. ROT-arbete). Skattereduktionen gäller för ROT-arbeten som har utförts och betalats fr.o.m. samt förmån av ROT-arbete som har tillhandahållits fr.o.m. detta datum (prop. 2008/09:178, bet. 2008/09:SkU32). Det huvudsakliga syftet var att motverka svartarbete inom byggsektorn och öka arbetsutbudet. För att skattereduktion ska kunna medges ska ROT-arbetet avse ett småhus, en ägarlägenhet eller en bostadsrätt som ägs respektive innehas av den som ansöker om eller begär skattereduktion. Skattereduktionen ges bara för arbetskostnaden. Det totala skattereduktionen för hushållsarbete och ROT-arbete är per beskattningsår och person. I följande motioner begärs ändringar av reglerna om skattereduktion för hushållstjänster och ROT-arbeten, det s.k. HUS-avdraget. Flertalet motioner går ut på att rätten till skattereduktion ska utvidgas på olika sätt. I en motion yrkas att rätten till avdrag för hushållstjänster ska avskaffas. m.fl. (S) yrkar i motion Sk346 att möjligheten till skattereduktion för ROT-arbeten utvidgas till att även omfatta hyresrätter och flerfamiljshus. I motion Sk293 av m.fl. (S) föreslås att ROT-avdrag ska kunna medges även för reparationsarbeten som utförs på kulturbyggnader och skollokaler. I motion Sk347 av m.fl. (S) föreslås att även ideellt drivna och föreningsägda byggnader som och bygdegårdar ska kunna få skattereduktion för reparationer och ombyggnader. I motion Sk344 av (S) förordas en ändring av reglerna för HUS-avdraget så att även vårdnadshavare till minderåriga barn som ärvt ett hus efter en bortgången förälder kan komma i fråga för skattereduktion för ROT-arbeten. I motion Sk214 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att möjligheten till skattereduktion för hushållstjänster ska avskaffas. (M) föreslår i motion Sk220 att ROT- och RUT-avdragen utvidgas till att omfatta allt man behöver hjälp med i sin trädgård, villa och bostad. Därigenom skulle gränsdragningsproblemen bli färre och jobben fler, menar motionären. I motion Sk228 anser (FP) att skattereduktionen bör omfatta alla tillbyggnader och reparationer som utförs inom tomtgränsen. I motion Sk289 av (M) framförs liknande förslag. (M) föreslår i motion Sk272 att möjligheten till ROT-avdrag utvidgas till att även omfatta fönsterrenoveringar som utförs på annan plats än i den egna bostaden. I motion Sk378 av (FP) begärs en utredning av möjligheten att införa separata tak för skattereduktion för ROT-arbeten och hushållsarbete. I motionerna Sk206 av (M), Sk225 av och (M) och Sk365 av och (M) föreslås att även IT-tjänster ska ingå i uppräkningen av hushållstjänster för vilka skattereduktion kan medges. I motion Sk253 av (KD) begärs en utredning av möjligheten att inkludera ytterligare tjänster, t.ex. flyttjänster, i det s.k. HUS-avdraget. och (M) yrkar i motion Sk257 att även sådana tvättjänster som inte utförs i beställarens hem ska kunna omfattas av HUS-avdraget. I motion Sk320 av (M) anförs att skattreduktion bör medges även för trädfällning och markarbeten m.m. på villatomter. I motion Sk400 av (M) föreslås att möjligheten till skattereduktion för hushållstjänster utvidgas till att även omfatta mark- och trädgårdsarbete. I motion Sk407 av (M) anförs att tillsyn av sällskapsdjur bör betraktas som en avdragsgill hushållsnära tjänst. En utgångspunkt för utformningen av skattereduktionen för hushållstjänster har varit att skattereduktionen ska ges för tjänster som hushållen utför själva eller köpt svart i större omfattning. Den reducerade skatten på hushållsarbete har ökat arbetsutbudet och gjort det lättare för den vita marknaden för hushållsarbete att konkurrera med den svarta marknaden. Grupper med en svag ställning på arbetsmarknaden kan få vita arbeten med allt vad det innebär i form av pensionsrätt, sjukpenning etc. Det handlar enligt utskottets mening om en långsiktig och strukturell åtgärd som är nödvändig om man, som utskottet, ser allvarligt på svartarbete och dess följder i form av otrygga jobb, brister i försäkringsskydd, obefintligt konsumentskydd etc. Utvidgningen av det permanenta HUS-avdraget till ROT-arbete och övergången till den s.k. fakturametoden har förstärkt effekten ytterligare. Motioner om att skattereduktionen för hushållstjänster ska avskaffas har avstyrkts av utskottet vid upprepade tillfällen sedan reglerna infördes, senast i yttrande 2010/11:SkU1y till finansutskottet över skattefrågorna i budgetpropositionen. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan utan anser att möjligheten till skattereduktion för utgifter för hushållstjänster som visat sig ha stora fördelar för såväl samhället som för hushållen och seriösa företagare ska finnas kvar. Utskottet är heller inte berett att tillstyrka att ytterligare tjänster ska föras in i systemet med skattereduktion för hushållstjänster och ROT-arbeten. Det ska i sammanhanget understrykas att skattereduktionen är riktad till hushållen, och vad vissa motionärer efterfrågar är närmast olika typer av företagsstöd. Dessutom ska det tilläggas att ROT-avdraget omfattar arbete som avser reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad av ett småhus, en ägarlägenhet eller en lägenhet som upplåtits med bostadsrätt. Gemensamt för dessa arbeten är att de avser själva bostaden. Utskottet anser att avgränsningen är tydlig och är inte berett att ställa sig bakom motionsförslagen om att skattereduktion ska medges för alla tillbyggnader och reparationer som görs inom tomtgränsen. När det gäller frågan om vem som kan få skattereduktion för ROT-arbete anser utskottet att rätten till avdrag bör vara begränsat till den som har underhållsansvaret, dvs. till ägaren av ett småhus eller ägarlägenhet respektive innehavaren av en bostadsrätt. Någon utvidgning av kretsen avdragsberättigade är således inte aktuell. Det sagda innebär att utskottet avstyrker samtliga under detta avsnitt behandlade motioner. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att skattereduktionerna för avgift till a-kassa och fackförening ska återinföras. Jämför reservation 10 (S, V). Skattereduktionen för fackföreningsavgift och skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa infördes . Skattereduktionen för fackföreningsavgift uppgick till av medlemsavgiften. Avgiften skulle under kalenderåret före taxeringsåret ha uppgått till för att skattreduktion skulle ges. Skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa uppgick till av den avgift som betalats . De båda skattereduktionerna omfattade även medlemsavgifter till motsvarande utländska organisationer under förutsättning att vissa villkor var uppfyllda. Skattereduktionerna för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa avskaffades fr.o.m. . Slopandet var en del i finansieringen av jobbskatteavdraget. I motion Sk315 av (S) yrkas att möjligheten till skattereduktion för avgift till a-kassan ska återinföras. I motion Sk422 av (S) anförs att nuvarande ordning är märklig och orättvis, eftersom företagare har rätt att dra av sina avgifter till arbetsgivarföreningar medan löntagarnas rätt till avdrag för motsvarande kostnader har dragits in. Återinför skattereduktionen eller medge avdrag vid deklarationen för medlemsavgiften till a-kassan, föreslår motionären. I motion Sk359 av och (S) anförs att avdrag bör medges för medlemsavgift i fackförening på samma sätt som det befintliga avdraget för medlemskap i en arbetsgivarorganisation. Balans och proportionalitet talar för detta. m.fl. (V) föreslår i motion Sk262 att skattereduktionen för medlemsavgift i facklig organisation återinförs. Det måste finnas en skattemässig neutralitet mellan avgifter till arbetsgivar- och löntagarorganisationer. Skattereduktionen för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa slopades som en del i finansieringen av jobbskatteavdraget och har således finansierat en kraftig sänkning av inkomstskatten för framför allt låg- och medelinkomsttagare. När det gäller arbetslöshetsförsäkringens utformning anförde regeringen i budgetpropositionen att det finns skäl att eftersträva att alla som arbetar och uppfyller villkoren för försäkringen omfattas av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring med rätt till inkomstrelaterad ersättning i händelse av arbetslöshet. Formerna för hur detta ska kunna åstadkommas kommer att prövas inom ramen för en parlamentarisk socialförsäkringsutredning som regeringen nu tillsatt (dir. 2010:48). Kommitténs arbete ska slutredovisas . Vidare har åtgärder vidtagits för att göra det billigare och enklare att gå med i en a-kassa (bet. 2008/09:FiU1, 2008/09:AU1y). Arbetslöshetsavgiften har sänkts med fr.o.m. . Kravet på viss arbetad tid har tagits bort. Det betyder att den som är föräldraledig, sjuk eller arbetslös kan bli medlem i en a-kassa. Mot denna bakgrund ansåg utskottet när liknande motioner behandlades att det inte fanns skäl att återinföra de tidigare skattereduktionerna för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa. Utskottet står fast vid detta ställningstagande och föreslår därför att avslår även de motioner som är aktuella. Utskottets förslag i korthet avslår motionerna om ändringar i reglerna om s.k. artistskatt. Även motioner om skattelättnader för idrottsföreningar avslås med hänsyn till att frågorna redan är uppmärksammade i . Jämför reservation 11 (SD). En idrottsman eller artist som skatterättsligt anses vara bosatt utomlands och vistas i än är begränsat skattskyldig för kontant ersättning eller annat vederlag för idrottslig eller artistisk verksamhet bedriven här i landet. På skattepliktiga inkomster (kontant betalning eller annan ersättning) betalas särskild inkomstskatt enligt lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., förkortad A-SINK. Skatten är en statlig definitiv källskatt och skattesatsen uppgår till . Att skatten är en definitiv källskatt innebär att skatten tas ut på bruttoinkomsten och att möjlighet till kostnadsavdrag saknas. Utbetalaren av inkomsten håller inne och betalar in skatten till , och mottagaren behöver inte deklarera i . finns en möjlighet för utomlands bosatta artister, idrottsmän och artistföretag att välja att i stället bli beskattade enligt inkomstskattelagen. Därigenom får artisterna och idrottsmännen möjlighet att göra avdrag för utgifter som kan hänföras till intäkternas förvärvande samt rätt till vissa skattereduktioner. Den danska motsvarigheten till den svenska artistskatten är de danska reglerna om expertskatt. I beskattas artister och idrottsmän på samma sätt som experter. Detta innebär att de som är skattskyldiga i kan välja att upp , dvs. , beskattas på uppburen lön. Bestämmelsen infördes för att främja forskning och produktutveckling och därmed stärka internationella konkurrenskraft. Lagen väckte snabbt offentlig debatt, bl.a. för att danska professionella idrottsklubbar använt sig av bestämmelserna för att kunna locka utländska spelare och tränare till landet. , som tillsattes av den förra regeringen, föreslår i sitt betänkande Nya skatteregler för idrotten (SOU 2006:23) bl.a. förenklade och tydligare skatteregler för idrottsföreningar som bedriver näringsverksamhet samt en regel som klargör hur stor andel professionella utövare en förening får ha utan att förlora sin skattefrihet. Även en höjning av beloppsgränsen för att lämna kontrolluppgift föreslogs liksom införandet av ett idrottsutövarkonto. Betänkandet har remissbehandlats. överlämnade en skrivelse till regeringen (dnr. 131 679132-07/113) med förslag om att tjänster mellan privatpersoner på belopp per person ska befrias från skatter och avgifter. Ideella föreningar föreslås få betala ut skattefri ersättning till privatpersoner på . I motion Sk341 av (S) anförs att spelarflykten till bl.a. varit mycket stor , särskilt inom fotboll och handboll. Problemet är de stora skillnaderna när det gäller klubbarnas ekonomiska förutsättningar. Som exempel nämns att artistskatten (A-SINK) medges i , medan i är . Motionären begär en översyn av de svenska skattereglerna. I motion Sk221 av (M) föreslås att idrottsföreningar tillåts att betala ut en viss summa skattefritt till de funktionärer som på ideell basis arbetar i föreningen. Begreppet obegränsat skattskyldig används generellt för att avgränsa beskattningsrätt och bestäms enligt reglerna i inkomstskattelagen. Där sägs att den som är bosatt i , den som stadigvarande vistas i eller den som varit bosatt i och som har väsentlig anknytning hit är obegränsat skattskyldig. Med att stadigvarande vistas i förstås enligt praxis att vistelsen här varat . Denna ordning har gällt i och är också vanlig utomlands. Ersättning som utländska idrottare eller artister uppbär för sina framträdanden i beskattas enligt lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. (A-SINK) under förutsättning att de inte anses som obegränsat skattskyldiga i . Skattesatsen är som ovan nämnts . Om vistelsen i varar betraktas den som stadigvarande. Personen är då obegränsat skattskyldig , och A-SINK är inte tillämplig. Utskottet finner inte skäl att ställa sig bakom ett tillkännagivande till regeringen om att ändra nuvarande bestämmelser i den riktning som föreslås i motion Sk341. Motionen avstyrks därför. Ett förslag från om att ideella föreningar ska få möjlighet att betala ut skattefri ersättning på till bl.a. funktionärer eller idrottsdomare bereds i . Utskottet anser att resultatet av regeringens överväganden bör avvaktas och avstyrker därför även motion Sk221. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av SINK-skatten och förändringar i skatteavtalet med bl.a. . Även en motion om att regeringen ska öka avtalstakten avslås. (M) anför i motion Sk251 yrkandena 1 och 2 att tillämpningen av den s.k. SINK-lagen är ett stort problem för många svenska pensionärer som bor i . I många fall får den enskilda pensionären ligga ute med stora summor skatt innan han eller hon kan få sin skatt reglerad. Motionären anser att svenska staten bör driva på för att få till stånd ett nytt skatteavtal med . Målet måste vara en harmonisering där svenska pensionärer som bor i ett annat EU-land från svenskt håll beskattas lika oavsett land. Vidare bör en översyn göras av den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta (SINK) anser motionären. I motion Sk393 av (S) begärs en översyn av skatteavtal med andra stater i syfte att göra dem mer likformiga. Den fria rörligheten är en av de grundläggande principerna i EU-samarbetet. Trots detta har olika skatteavtal med EU:s medlemsstater. Det är t.ex. ur skattesynpunkt mer förmånligt för en pensionär att bosätta sig i än i . I motion Sk399 av (M) anförs att helt saknar avtal med länder som är av stor betydelse för det svenska näringslivet. Detta innebär en stor konkurrensnackdel för ett litet och handelsberoende land som . Regeringen bör därför se över både antalet avtal och kvaliteten i redan befintliga avtal så att vårt näringsliv inte hamnar på efterkälken i jämförelse med andra länder. I motion Sk448 av (C) förordas ett nytt dubbelbeskattningsavtal mellan och så att personer bosatta i och anställda av irländska arbetsgivare, t.ex. , får en rättvis behandling i skattesystemet. Enligt modellavtal (artikel 18) beskattas pension och livränta som utbetalas på grund av tidigare enskild tjänst endast i mottagarens hemviststat. När det gäller lön och annan liknande ersättning samt pension som utbetalats på grund av tidigare offentlig tjänst är huvudregeln att beskattningsrätten uteslutande tillkommer källstaten, dvs. utbetalarstaten (artikel 19 i modellavtalet). I många av skatteavtal finns en särskild bestämmelse som behandlar utbetalningar enligt socialförsäkringslagstiftningen. Denna bestämmelse är då tillämplig på t.ex. inkomst- och tilläggspension. Åtgärder för att lindra eller undvika dubbelbeskattning När två stater utövar sin rätt att beskatta samma skattesubjekt för en och samma inkomst, och den slutliga skatten därmed överstiger den skatt som tas ut på sådan inkomst i den stat som har den högsta skattenivån, uppkommer internationell dubbelbeskattning. En sådan dubbelbeskattning kan lindras eller undanröjas genom ensidiga åtgärder. Exempel på sådana åtgärder är bestämmelserna om befrielse enligt den s.k. sexmånaders- eller ettårsregeln (3 kap. 9 § IL) och om rätt till omkostnadsavdrag för utländsk skatt (16 kap. 19 § IL) samt bestämmelserna om rätt till avräkning enligt lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt. Vidare kan internationell dubbelbeskattning undvikas genom bilaterala eller multilaterala skatteavtal. Dessa avtal är ett viktigt medel att förhindra dubbelbeskattning genom att de avtalsslutande staterna ömsesidigt avstår från sina skatteanspråk. Detta sker med tillämpning av de två metoder som utvecklats i modern mellanstatlig skatterätt för att undanröja internationell dubbelbeskattning undantagandemetoden (exemptmetoden) och avräkningsmetoden (creditmetoden). innehåller ett och samma avtal båda metoderna. Creditmetoden är huvudmetod i de svenska skatteavtalen. Metoden innebär att bosättningslandet enligt intern rätt eller hemviststaten enligt skatteavtal beskattar den utländska inkomsten men medger avräkning från dess egen skatt för den skatt som betalats i utlandet. Utbetalningar till personer med hemvist i Omvänd credit (omvänd avräkning) innebär att källstaten medges avräkning för skatt som betalats i hemviststaten. tillämpar denna metod bl.a. i fråga om utbetalningar enligt socialförsäkringslagstiftningen till personer med hemvist i . Begränsat skattskyldig innebär att endast vissa inkomster som har anknytning till beskattas här (källstatsprincipen). Bestämmelserna har utformats så att de i stor utsträckning överensstämmer med skatteavtalens regler om fördelning av beskattningsrätten. Vad gäller källbeskattning av förvärvsinkomster i som uppbärs av utomlands bosatta finns det två lagar. Dessa är lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, förkortad SINK, och lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., förkortad A-SINK. Särskild inkomstskatt för utomlands bosatta och återbetalning av svensk skatt Personer bosatta utomlands beskattas med en definitiv källskatt på inkomst av tjänst, t.ex. vissa pensioner, enligt SINK. Skatten är en statlig definitiv källskatt. Detta innebär att den skattskyldige inte behöver deklarera inkomsten och att någon taxering av inkomsten inte sker. Skatt tas ut av den skattepliktiga inkomsten (bruttoinkomsten), och någon möjlighet till kostnadsavdrag finns inte. finns en valmöjlighet för begränsat skattskyldiga att beskattas enligt inkomstskattelagens (IL) regler i stället för enligt SINK. En sådan begäran ska avse hela den del av inkomståret som personen är begränsat skattskyldig. Vid beskattning enligt reglerna i IL medges avdrag för utgifter som kan hänföras till intäkternas förvärvande samt rätt till vissa skattereduktioner. Beskattning sker enligt en för riket genomsnittlig skattesats. Valet att bli beskattad enligt IL kan göras antingen i en ansökan eller direkt i självdeklarationen.