bet · GZ01AU1 · 2011-11-28 00:00:00 — 2011/12:AU1 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet I detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottet regeringens budgetproposition med förslag till anslag på utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. I ärendet behandlas även 27 motionsyrkanden som har väckts under den allmänna motionstiden och 2011. Utgiftsområde 13 omfattar områdena integrationspolitik, politik mot diskriminering och jämställdhetspolitik. Medelsanvisningen inom utgiftsområdet hänför sig främst till anslag för insatser i samband med flyktingmottagande. Ramen för utgiftsområde 13 uppgår till . I fråga om integrationspolitiken ställer sig utskottet positivt till regeringens tydliga inriktning på att nyanlända invandrare snabbt ska få jobb och lära sig svenska. På diskrimineringsområdet framhåller utskottet vikten av att fortsätta arbetet med att förebygga diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning, funktionshinder, könsöverskridande identitet eller uttryck samt ålder. När det gäller jämställdhet anser utskottet att fortsatta reformer är nödvändiga för att utveckla och förstärka jämställdheten inom alla samhällsområden. Företrädarna för Socialdemokraterna, följer bl.a. upp sina parti- och kommittémotioner med totalt 9 reservationer och 6 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:Ub494 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2011/12:A372 av och (båda SD). Reservation 1 (SD) 2011/12:A373 av och (båda SD). Reservation 2 (SD) Kommunernas mottagande av flyktingar 2011/12:Sf306 av m.fl. (S) yrkande 1, 2011/12:Sf311 av m.fl. (S) yrkande 12, 2011/12:Sf325 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2011/12:A221 av och (båda S). Reservation 3 (S) Reservation 4 (V) Invandrares etablering på landsbygden 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkande 18. Reservation 5 (MP) 2011/12:A334 av m.fl. (S) yrkande 6. Reservation 6 (S) Invandrade kvinnor och arbetsmarknaden 2010/11:A414 av Amineh Kakabaveh (V) yrkandena 13, 2011/12:A210 av Arhe Hamednaca (S) yrkandena 1 och 2, 2011/12:A324 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt 2011/12:A351 av (M). Reservation 7 (S) Reservation 8 (MP, V) Övriga frågor om integration 2011/12:Sf325 av m.fl. (V) yrkandena 20 och 22, 2011/12:Ub361 av (KD) yrkande 1, 2011/12:A223 av (FP) och 2011/12:A251 av och (båda M). Reservation 9 (V) Föreskrifter om lån till hemutrustning godkänner regeringens förslag om föreskrifter om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 13 punkt 5. Anslag på utgiftsområde 13 Bemyndigande beträffande anslag 1:4 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 13 punkt 1. Bemyndigande beträffande anslag 1:6 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 13 punkt 2. Bemyndigande beträffande anslag 3:1 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 13 punkt 3. godkänner regeringens förslag om ändrad finansiering av hemutrustningslån. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 13 punkt 4. Anvisningar av anslag på utgiftsområde 13 anvisar för anslagen på utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet enligt vad som framgår av bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 13 punkt 6 och avslår motionerna 2011/12:Sf325 av m.fl. (V) yrkande 13, 2011/12:A334 av m.fl. (S) yrkande 1, 2011/12:A362 av m.fl. (V), 2011/12:A377 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2011/12:A388 av m.fl. (SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (M), (FP), (S), (S), (M), (S), (C), (MP), (KD), (V), (S) och (SD). I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2011/12:1 utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Utgiftsområdet omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering och jämställdhetspolitik. Därutöver behandlar betänkandet följdmotioner som är anslagspåverkande och vissa frågor om integration som väckts genom motioner under allmänna motionstiden /11 och 2011/12. Övriga motioner från allmänna motionstiden om diskriminering och jämställdhet kommer att behandlas av utskottet i senare betänkanden. I anslutning till beredningen har information lämnats till utskottet av regeringen genom arbetsmarknadsminister , integrationsminister och jämställdhetsminister Arbetsförmedlingen genom generaldirektören . I det följande refereras motioner som har väckts under det innevarande (2011/12) utan angivande av årtal. avlämnade ett yttrande till finansutskottet (yttr. 2011/12:AU1y) över förslagen till ramar för utgiftsområdena 13 och 14. justerade sitt betänkande om utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna (bet. 2011/12:FiU1). I betänkandet tillstyrkte finansutskottet regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 13. Riksdagsbehandlingen av finansutskottets betänkande planeras äga rum . I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2011/12:1 utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Utgiftsområde 13 omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering och jämställdhetspolitik. Utgiftsområde 13 består av nio anslag. Tabellen nedan visar i vilka delar det finns avvikande förslag i anslag i motioner. Anslag inom utgiftsområde 13 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Integrationspolitiken omfattar frågor om allas lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Den innefattar också frågor om nyanlända invandrares etablering i samhället, ersättning till kommunerna för flyktingmottagande, främjande av integration, urbant utvecklingsarbete och svenskt medborgarskap. I detta avsnitt av betänkandet behandlas förslag om anslag som anknyter till propositionens avsnitt 3 Integration och anknytande motioner. Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlas frågor med anknytning till anslag 1:1 Integrationsåtgärder och fyra motioner med påverkan på detta anslag. Utskottet återkommer till detta förslag längre fram i betänkandet. I avsnittet behandlas även motioner utan anslagspåverkan som berör försöksverksamheten med sfi respektive tolk. Utskottet föreslår att motionerna utan anslagspåverkan avslås. Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (SD) och särskilt yttrande 1 (MP). Under 20092010 pågick en försöksverksamhet med sfi-bonus i 13 kommuner. Försöksverksamheten innebar att nyanlända invandrare kunde få en bonus på högst vid snabbt genomförd sfi. tillfördes dessa kommuner bidrag för kvalitetshöjande insatser inom sfi. trädde lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom svenskundervisning för invandrare, den s.k. sfi-bonusen, i kraft. Lagen syftar till att få fler nyanlända invandrare att snabbare lära sig svenska och därmed förbättra sina möjligheter att få ett arbete. Lagen gäller för personer som första gången folkbokfördes i en kommun eller . Målgruppen för sfi-bonusen är nyanlända invandrare som deltar i sfi. Gäststuderande och arbetskraftsinvandrare omfattas inte av bonusen. Sfi-bonus kan lämnas med olika belopp på tre nivåer till den som har deltagit i och uppnått betyget Godkänt från den dag utbildningen startade. Anslag 1:1 Integrationsåtgärder används för åtgärder som stimulerar integrationsprocesserna i samhället och för uppföljning och utvärdering av integrationen. Avsikten med dessa åtgärder är att underlätta och påskynda de nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Inom anslaget ryms också medel för stöd till organisationer som är bildade på etnisk grund. Syftet med stödet är att stärka organisationernas egna initiativ och verksamheter som rör kultur, språk, identitet och delaktighet i samhället. har betalats ut i stöd till sammanlagt 53 organisationer. I propositionen framhålls att arbete och utbildning liksom kunskaper i svenska språket är avgörande för integrationen. Varje nyanländ ska utifrån sina egna förutsättningar få professionellt stöd att så snabbt som möjligt lära sig svenska, komma i arbete och klara sin försörjning. Avsikten med sfi-bonusen är att öka genomströmningen i sfi för att därigenom stärka deltagarnas ställning på arbetsmarknaden. För sfi-bonusen är kostnaden beräknad till totalt . I propositionen konstateras att prognoserna pekar på ett lägre utfall, vilket kan förklaras dels av att det inte blir någon helårseffekt , dels av att återsökandet varit lägre än förväntat t.o.m. . beräknas verksamheten med sfi-bonus ha nått full effekt. Anslagsbehovet och framåt för detta ändamål beräknas även det till . Dessa medel finns beräknade på anslag 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande och omförs nu till anslag 1:1 Integrationsåtgärder. I propositionen anförs att reformen för nyanländas etablering har bedömts innebära ett ökat behov av tolktjänster och ett utökat tolkregister. har avsatts för detta ändamål och anvisats i Vårändringsbudget . och framåt beräknas motsvarande behov finnas. Finansiering har skett genom att anslag 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande minskats med motsvarande belopp . I propositionen föreslås också att anslag 1:1 tillförs 20122014 för att förstärka möjligheterna att bygga upp integrationspolitiken och det utvecklingsarbetet på en solid bas av kunskap med stöd av forskning. I propositionen (prop. punkt 6 i denna del) föreslås att ett ramanslag på ca anvisas på anslag 1:1 Integrationsåtgärder . beräknas anslaget till ca . Motioner med anslagspåverkan 2012 Socialdemokraterna föreslår i motion A334 yrkande 1 en minskning med på anslag 1:1 Integrationsåtgärder. Enligt Socialdemokraterna är sfi-bonusen ineffektiv och orättvis och den är även förknippad med stora dödviktskostnader. Sfi-bonusen gynnar dessutom ensidigt personer med goda förutsättningar att tillgodogöra sig sfi-undervisning utan bonus, som personer som har svårt att lära sig svenska har svårt att få del av bonusen trots stora framgångar i sin språkinlärning. Resurserna gör därför större nytta inom ramen för Arbetsförmedlingen om de utnyttjas för validering, arbetspraktik och grundläggande utbildning i regi. Kommunerna har dessutom ofta goda möjligheter att erbjuda språk- och arbetspraktik och ansvarar för grundläggande utbildning. Socialdemokraterna föreslår att från sfi-bonusen tillsammans med från verksamheten med etableringslotsar överförs till ett nytt anslag inom utgiftsområde 13 för insatser i Arbetsförmedlingens regi som syftar till ökad samverkan med kommunerna kring högre kvalitet i etableringsinsatserna för de nyanlända. förordar i motion A377 yrkande 1 en minskning med på anslag 1:1 Integrationsåtgärder. Motiveringen återfinns i motion Fi241, i vilken partiet föreslår att sfi-bonusen avskaffas och att de medel som är avsatta för detta ändamål används för att stärka den ordinarie undervisningen i svenska för invandrare. framför i motion A388 att anslag 1:1 Integrationsåtgärder bör avskaffas eftersom det bedöms inte resultera i en vettig avkastning åt det svenska folket. föreslår i motion A362 att anslag 1:1 Integrationsåtgärder minskas med . Enligt bör sfi-bonusen avskaffas. Riksorganisationerna bildade på etnisk grund bör däremot få en permanent förstärkning med för att deras fortlevnad och verksamhet ska kunna garanteras och för att de ska fortsätta att utgöra en nödvändig part i ett ömsesidigt utformande av integrationspolitiken. Propositionens och motionernas förslag till anslag 1:1 Integrationsåtgärder Belopp i tusental kronor Motioner utan anslagspåverkan 2012 föreslår i motion Ub494 yrkande 3 att det nationella försöket med sfi-bonus avskaffas. Enligt motionärerna kommer ersättningen i första hand de redan studievana till del. De medel som är avsatta för detta ändamål bör i stället användas för att stärka den ordinarie undervisningen i svenska för invandrare. och (båda SD) förordar i motion A372 att sfi-bonusen avskaffas . Motionärerna anser att det är olämpligt och orimligt att en bonus delas ut för att någon presterat vad som anses vara förväntat eller för att någon fullgjort sina skyldigheter. och (båda SD) begär i motion A373 ett tillkännagivande om att införa en begränsning av hur fri tolkhjälp kan utnyttjas. Enligt motionärerna ska inte skattemedel bekosta tolkhjälp under en hel livstid för personer som är bosatta i och som dessutom i de flesta fall är svenska medborgare eller födda i . Utskottet vill inledningsvis instämma med regeringen i att en lyckad och väl fungerande integration är en av vår framtids stora utmaningar. Utskottet ställer sig därför mycket positivt till etableringsreformen som trädde i kraft och som är tydligt inriktad på att de nyanlända snabbt ska få jobb och lära sig svenska. Den bygger på att nyanlända ska få professionellt stöd för att så snabbt som möjligt lära sig svenska, etablera sig på arbetsmarknaden och bli självförsörjande och få kännedom om de möjligheter, rättigheter och skyldigheter som gäller i . Reformen utgår från individens behov men betonar också individens eget ansvar för sin framtid. Som utskottet framförde i sitt yttrande till finansutskottet i fråga om ramarna för utgiftsområdena 13 och 14 (yttr. 2011/12:AU1y) är avskaffandet av den s.k. sfi-bonusen som trädde i kraft ett av få förslag som återkommer i samtliga oppositionspartiers budgetförslag. I anslagsmotionerna innebär detta för samtliga oppositionspartier en minuspost på anslag 1:1 Integrationsåtgärder som motsvarar . När det gäller oppositionspartiernas alternativa förslag i fråga om sfi-bonusen kan utskottet dock konstatera att budgetmotionerna saknar ett gemensamt alternativ. Deras förslag till anslag skiljer sig åt, och när det gäller motivet för avskaffande av sfi-bonusen och hur medlen för integrationspolitiken ska användas är skillnaderna avsevärda. vill tillföra medel, men på andra anslag, och minska med ytterligare belopp. Socialdemokraterna vill omfördela resurser för insatser som syftar till högre kvalitet i etableringsinsatserna och föreslår ett nytt anslag för detta, medan vill ta bort anslaget som sådant. förslag om att avskaffa bonusen lämnas utan motivering och utan förslag till andra lösningar. förslag präglas av orealistiska budgetbesparingar på integrationsområdet, som dessutom utgår från en grundläggande syn på invandring som utskottet tar starkt avstånd från. Utskottet kan följaktligen konstatera att det är spretande förslag och att ett realistiskt alternativ saknas. Utskottet vill för sin del lyfta fram att det svenska språket är nyckeln till en framgångsrik integration såväl i arbetslivet som i samhället i övrigt. Utskottet välkomnar därför de ambitioner som regeringen har uttalat i frågan om att arbeta för kvalitetsförbättringar i sfi-undervisningen, i form av exempelvis den nytillsatta utredningen om ökad valfrihet genom en sfi-peng, nationella mål och lärarlyft inom sfi och öppningar för att erbjuda sfi på olika tider. När det gäller sfi-bonusen kan utskottet konstatera att reformen har varit på plats i enbart . är bedömningen enligt den information som utskottet fick av statsrådet vid ett möte att hela det avsatta reformutrymmet inte kommer att utnyttjas . Utskottet noterar att regeringen i regleringsbrevet gett i uppdrag att redovisa verksamhetens utveckling i termer av hur många sfi-deltagare som fått bonus, och att regeringen i budgetpropositionen säger sig vara beredd att överväga behovet av eventuella åtgärder när dessa data inkommit. Utskottet kan också konstatera att IFAU har påbörjat en utvärdering av sfi-bonusens effekter, som ska redovisas . Mot denna bakgrund är det enligt utskottets mening inte rätt tidpunkt att nu dra några slutsatser om reformens effekter. Det är värt att påpeka att ett enigt arbetsmarknadsutskott så sent som vid förra årets budgetbehandling föreslog ett tillkännagivande till regeringen (bet. 2010/11:AU2, rskr. 2010/11:126) och då bl.a. betonade vikten av att regeringen använder sig av effektutvärdering när detta är möjligt och befogat och att berörda myndigheter använder sig av utvecklade och tillförlitliga arbetsmetoder. Utskottet står fast vid ställningstagandet och anser i ljuset av detta att det vore förhastat att avveckla sfi-bonusen utan att veta om den kunnat bidra till en snabbare integrationsprocess. Motion Ub494 (MP) yrkande 3 avstyrks därför. Ett avskaffande av sfi-bonusen vore särskilt beklagligt mot bakgrund av att bevekelsegrunden hos ett av de partier som vill avskaffa bonusen snarare bottnar i en vilja att försvåra än att underlätta en god integrationsprocess för människor som sökt sig till vårt land. Motion A372 (SD) avstyrks därför. I fråga om tolk vill utskottet anföra följande. I svensk rätt regleras myndigheternas användning av tolk huvudsakligen i 8 § förvaltningslagen. Av lagen framgår att när en myndighet har att göra med någon som inte behärskar svenska eller som är allvarligt hörsel- eller talskadad, bör myndigheten vid behov anlita tolk. Av förarbetena till förvaltningslagen framgår att myndigheterna i första hand ska anlita en auktoriserad tolk. Enligt utskottets mening är det en självklarhet att den som inte behärskar det svenska språket bör har tillgång till tolk när det finns behov av det. Det är ovärdigt ett rättssamhälle att i en sådan situation inte erbjuda rätt till tolk. Motion A373 (SD) avstyrks därför. Mot bakgrund av det ovan anförda ställer sig utskottet bakom regeringens förslag om medelsanvisning på anslag 1:1 (prop. punkt 6 i denna del). Det innebär att Socialdemokraternas motion A334 yrkande 1 i denna del, motion A337 yrkande 1 i denna del, motion A388 i denna del och motion A362 i denna del inte kan godtas. Utskottets förslag i korthet I avsnittet behandlas frågor med anknytning till anslag 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande och två motioner med påverkan på detta anslag. Utskottet återkommer till detta förslag längre fram i betänkandet. I avsnittet behandlas även motioner utan anslagspåverkan som berör kommunernas mottagande av nyanlända flyktingar m.m. Utskottet föreslår att motionerna utan anslagspåverkan avslås. Jämför reservationerna 3 (S), 4 (V) och 5 (MP). Anslag 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande används för statlig ersättning till kommuner och landsting för kostnader i samband med mottagandet av vissa nyanlända invandrare. Ersättning lämnas enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande och förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. För dem som tagits emot lämnas under vissa villkor en extra ersättning per mottagen person. Den schablonersättning som betalats ut enligt förordningen (1990:927) fasas ut , och utbetalas schablonersättning enbart enligt förordningen (2010:1122), som trädde i kraft . På grund av dessa förändringar är det inte möjligt att jämföra anslagsnivån med 2010 och . Utgifterna för mottagandet av ensamkommande barn och ungdomar utan vårdnadshavare (ensamkommande barn) och som har uppehållstillstånd svarar i princip för utgiftsökningen på anslaget och åren framåt jämfört med beräkningar i budgetpropositionen . Enligt propositionen har antalet asylsökande ensamkommande barn ökat från 816 till 2 393 , dvs. med i stort sett . I prognoser och åren framöver beräknas antalet asylsökande ensamkommande barn till 2 400 . Av dessa förväntas få uppehållstillstånd. Utöver att antalet ensamkommande barn har ökat, ökar också ersättningen till kommunerna. Detta beror på att kommunerna har rätt till ersättning för ensamkommande barn och att kostnaderna för familjehemsvård m.m. har blivit högre. betalades ersättning ut för 1 882 ensamkommande barn. är motsvarande siffra 2 658. Enligt den prognos som lämnades beräknas att ersättning kommer att betalas ut för 5 310 ensamkommande barn och att antalet ackumuleras med ca 1 000 . Den åldersgrupp som beräknas öka mest i antal är . Utgiftsutvecklingen för mottagandet av ensamkommande barn får effekt för hela anslaget. Anslagsbehovet beräknas till ca , vilket är en ökning med ca jämfört med vad som beräknas i budgetpropositionen . Medel om för samhällsorientering för en utökad målgrupp tillförs tillfälligt anslaget i avvaktan på en proposition om detta. Anslaget kommer dock att bli mindre än förslaget i Utredningen om samhällsorientering för nyanlända invandrare (SOU 2010:37). I ett senare skede bör medel för detta överföras till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. I propositionen (prop. punkt 6 i denna del) föreslås att ett ramanslag på ca anvisas på anslag 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande . Motioner med anslagspåverkan 2012 förordar i motion A388 att anslag 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande skärs ned i takt med att andelen nyanlända asyl- och anhöriginvandrare minskar som ett resultat av partiets invandringspolitik. Man väljer dock att inte avbryta ersättningen till kommuner utan låter redan ingångna avtal löpa till deras naturliga slut, vanligtvis 24 månader. föreslår i motion A362 en ökning med på anslag 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande. Partiet anser att schablonersättningen ska ökas i syfte att höja kvaliteten och ambitionsnivån på flyktingmottagandet. Propositionens och motionernas förslag till anslag 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Belopp i tusental kronor 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Motioner utan anslagspåverkan 2012 Kommunernas mottagande av nyanlända flyktingar m.m. Socialdemokraterna begär i motion Sf311 yrkande 12 ett tillkännagivande om behovet av att alla landets kommuner tar ansvar för flyktingmottagandet. begär i motion Sf325 yrkande 12 att regeringen återkommer med förslag till lagstiftning om att alla kommuner ska vara skyldiga att ordna vidarebosättning för nyanlända flyktingar. Enligt motionärerna ska alla kommuner förbereda för mottagande av nyanlända flyktingar och anhöriga vad gäller bosättning, sfi, skola och förskola. m.fl. (S) framhåller i motion Sf306 yrkande 1 vikten av ett solidariskt flyktingmottagande i alla kommuner. Enligt motionärerna är flyktingmottagandet en nationell angelägenhet, och därför måste också staten ta ansvar så att inte endast ett litet antal kommuner och stadsdelar får ta huvudparten av flyktingströmmarna. Det måste vara möjligt för regeringen och att ålägga alla kommuner en skyldighet att delta i flyktingmottagandet. och (båda S) anför i motion A221 att alla kommuner måste ta emot flyktingar. Enligt deras mening är det viktigt för såväl individen som samhället att ett större antal kommuner tar sitt ansvar och ser den möjlighet som flyktingmottagandet innebär. m.fl. (MP) begär i motion MJ469 yrkande 18 ett tillkännagivande om utrikes födda och deras möjligheter till etablering på landsbygden. Få nyanlända invandrare bosätter sig på landsbygden eller får arbete i företag som finns på landsbygden. Enligt motionärerna kan detta åtgärdas bl.a. genom rådgivning för etablering på landsbygden och jobbannonser på fler språk än svenska. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det faktum att huvudansvaret för nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet genom etableringsreformen förts över från kommunerna till Arbetsförmedlingen innebär att kommunernas kostnader för nyanlända kan antas bli lägre än .