bet · GY01UU3 · 2011-05-13 00:00:00 — anser att den främsta utmaningen inom exportkontrollpolitiken inte främst består i att införa ytterligare villkor för krigsmaterielexporten, utan att i praktisk handling tillämpa och efterleva de redan existerande regelverk som har upprättats i bred politisk enighet på såväl nationell som internationell nivå. En ytterligare omskrivning av krigsmateriellagen för att uppfylla ett s.k. demokratikriterium, vilket har krävts av utskottet, är med andra ord inte nödvändig. En ny krigsmateriellagstiftning, politik för global utveckling (PGU), ett demokratikriterium, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:U9 yrkandena 13 och 5, 2010/11:U11, 2010/11:U12 yrkandena 15 och 7, 2010/11:U13, 2010/11:U15 yrkandena 15 och 7, 2010/11:U220 yrkandena 25 och 710, 2010/11:U276, 2010/11:U298 yrkande 3 och 2010/11:U306 yrkande 44 och avslår motion 2010/11:U14. Lagen om krigsmateriel är drygt . Världen har förändrats och förutsättningarna för svensk vapenexport är inte längre desamma. Vi har dessutom sett hur lagstiftningen steg för steg har omtolkats och dess begränsningar urholkats. anser därför att det är hög tid att regelverket ses över. Den tidigare socialdemokratiska regeringen påbörjade ett arbete kring en ny lagstiftning genom den s.k. . var starkt kritiskt till inriktningen på utredningen och anser att alltför gått sedan denna utredning presenterades. anser därför att en ny krigsmaterielutredning bör tillsättas med syfte att en ny lagstiftning för svensk krigsmaterielexport ska presenteras . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Följdleveranser avser kompletteringar till en tidigare genomförd export. Ursprungligen avsågs endast reservdelar, men begreppet har successivt utvidgats till att bestå av ett tiotal kategorier, exempelvis ammunition, uppgraderingar och besläktad materiel. Åtskilliga fall har uppmärksammats där har fortsatt att exportera vapen i form av följdleveranser trots att situationen i det berörda landet har förändrats i grunden. Enligt den praxis som utvecklats i stoppas följdleveranser endast om internationella vapenembargon införs. Vi anser att det är ett alldeles för generöst förhållningssätt till följdleveranser; vi anser att följdleveranser måste kunna avbrytas i händelse av väpnad konflikt, om brotten mot de mänskliga rättigheterna tydligt ökar eller om en auktoritär regim tar makten i det berörda landet. vill därför att en ny krigsmaterielutredning ska se över riktlinjerna för följdleveranser av svensk krigsmateriel så att ett avtal kan brytas om förhållandena ändras betänkligt i ett mottagarland. Vi vill att framtidens regelverk för svensk krigsmaterielexport ska utformas så att det utesluter möjligheterna för att exportera krigsmateriel till länder som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Den svenska lagstiftningen förbjuder export till krigförande stater. Dock visar regeringens skrivelse hur exporterar vapen till en rad stater som deltar i väpnande konflikter eller som befinner sig i inbördeskrig. är svårt att beteckna som något annat än ett land som befinner sig i krig genom sin militära närvaro i och . Både och har blodiga inbördeskrig inom sina gränser. Vi vill att framtidens regelverk för svensk krigsmaterielexport ska utformas så att det utesluter möjligheten för export av krigsmateriel till krigförande stater. beslutade en enig riksdag om en politik för global utveckling. Genom beslutet fastställdes att alla politikområden, inklusive handel med krigsmateriel, ska främja mänskliga rättigheter och bidra till fattigdomsbekämpning. I skrivelse 2007/08:89 politik för global utveckling (PGU) konstaterade regeringen att väpnade konflikter utgör det allvarligaste hindret för utveckling i många fattiga länder. Detta till trots exporterar krigsmateriel till länder som brottas med enorma utvecklingsproblem, exempelvis , och . Som nämnts tidigare hör och fortfarande till de största enskilda mottagarländerna av svensk krigsmateriel. Som vi visat tidigare är dessutom listan lång på länder där det förekommer grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna och där regimen köpt vapen från . Vi anser inte att den svenska vapenexporten står i överensstämmelse med politiken för global utvecklings tydliga utgångspunkt: att alla politikområden ska präglas av ett rättighetsperspektiv och kännetecknas av de fattigas perspektiv på utveckling. Vi välkomnade politiken för global utveckling , men konstaterar tyvärr att arbetet med att omsätta PGU går alldeles för sakta. Den svenska vapenexporten är ett tydligt exempel på detta: regeringen gör få referenser till PGU i sin skrivelse. Vi anser att det borde vara en självklarhet att man genomför obligatoriska konsekvensanalyser utifrån PGU:s målsättningar varje gång man beviljar tillstånd för export av krigsmateriel. anser att den svenska krigsmaterielexporten ska stämma överens med politik för global utveckling och inte motverka en hållbar utveckling. exporterar krigsmateriel till en rad icke-demokratiska stater och detta är en export som tydligt ökat . är starkt kritiskt till denna export. Vi anser att inte ska vara ett land som bidrar till diktaturers militära upprustning och vi ser hur den svenska vapenexporten till diktaturer skadar internationella trovärdighet. Det går inte att säga att man är en röst för frihet, demokrati och mänskliga rättigheter som man beväpnar regimer som med våld och förtryck försöker slå ned folkets krav på demokratisering och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. I behandlades frågan om ett demokratikrav skulle kunna ställas när det gällde krigsmaterielexporten. Utredaren menade dock att den vara alldeles för svår att ta ställning till. Det är självklart svårt att i vissa fall dra en skarp gräns mellan demokratier och icke-demokratier; det finns demokratier med icke-demokratiska inslag och icke-demokratier som har enstaka av demokratins beståndsdelar. Införande av ett sådant kriterium kräver därför ordentlig utredning. Men ser inte, till skillnad från , att det skulle vara omöjligt att formulera ett demokratikriterium och att upprätta en rad grundkrav som länder måste leva upp till för att kunna köpa svensk krigsmateriel. I har det funnits en bred majoritet för att införa ett demokratikriterium, ett krav som dessutom har starkt folkligt stöd. Trots detta går utskottsmajoriteten miste om en möjlighet att nu införa ett tydligt förbud mot export till diktaturer. Det tillkännagivande som görs, att lagstiftningen ska skärpas, är visserligen ett steg i rätt riktning. Men vi anser att det finns en stor osäkerhet om hur den skärpningen ska utformas och när regeringen ska återkomma. Vi ser tyvärr en överhängande risk att frågan om export till diktaturer även fortsättningsvis kommer att förhalas av regeringen och att det kommer att finnas öppningar för vapenexport till diktaturer även med de ändringar som utskottsmajoriteten föreslår. vill att framtidens regelverk för svensk krigsmaterielexport ska innefatta ett demokratikriterium; vi kan inte acceptera att bedriver någon form av export av krigsmateriel till någon diktatur. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har haft ett principiellt förbud mot utförsel av krigsmateriel . Krav på tillstånd för tillverkning av krigsmateriel infördes , medan krav på tillstånd för tillhandahållande av krigsmateriel infördes . regleras tillverkning, tillhandahållande och utförsel av krigsmateriel i lagen (1992:1300) om krigsmateriel och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. noterar att det finns en kraftig opinion för en fortsatt restriktiv svensk vapenexportlagstiftning. I stället för att ta en öppen och grundlig debatt om vapenexporten väljer regeringen, med stöd av industrin, att låta EU driva utvecklingen i en mer exporttillvänd riktning. saknas EU-rättsliga bestämmelser om exportkontroll av försvarsmateriel. har vapenhandeln varit undantagen från den fria rörliga marknaden inom EU, enligt artikel 296 i EG-fördraget, med avsikt att skydda medlemsstaternas väsentliga säkerhetsintressen. har kommissionen ändrat uppfattning och arbetat för att harmonisera den europeiska vapenindustrin och underlätta handeln av krigsmateriel inom EU. Vi ser med oro på denna utveckling. Risken är stor att denna harmonisering på EU-nivå steg för steg urholkar den svenska restriktiva vapenexportpolitiken utan att regeringen vågar föra en grundlig och öppen debatt om vapenexportpolitiken. Kommissionens förslag till direktiv syftar till att minska hindren vid överföring av försvarsmateriel (inklusive försvarsmaterieltjänster) inom EU och därmed förbättra den samlade europeiska försvarsindustrins konkurrenskraft. För att uppnå detta föreslår kommissionen att villkoren och förfarandet för tillstånd vid överföring av försvarsmateriel inom unionen förenklas och harmoniseras. Beslut om tillstånd till överföring av försvarsmateriel inom EU ska även fortsättningsvis fattas av medlemsstaterna. Kommissionen föreslår ett system med generella, globala och individuella tillstånd. Vid användande av generella tillstånd görs ingen prövning av varje enskild överföring. Ansvaret för exportkontroll av försvarsmateriel kommer även fortsättningsvis att ligga på de enskilda medlemsstaterna, och exportkontrollen sker på basis av nationell lagstiftning. Rent principiellt handlar frågan om ifall man anser att vapen hör hemma på den fria rörliga marknaden inom EU. Det anser inte vi. Vapen är inte vilken vara som helst. Ett regelverk för handel med krigsmateriel måste även fortsättningsvis utgå från ett principiellt förbud mot sådan export. Försvarsindustrins exportintressen får aldrig ges företräde framför humanitära, demokratiska, människorättsliga och utvecklingsmässiga bedömningskriterier vid tillståndsprövningen. Vi har under en följd av år sett att det har skett en tyngdförskjutning i den nuvarande praxisen för handel med krigsmateriel, så att främjandet snarare än begränsandet av svensk export förordas i tillståndsbedömningsprocessen. Ett exempel på detta är den nya myndighet, , som har till enda syfte att främja svensk vapenexport. Denna tyngdförskjutning strider, anser vi, mot de specifika riktlinjer för vapenexport som säkerställer att krigsmateriel inte i något fall kan komma att säljas till länder som allvarligt kränker de mänskliga rättigheterna samt mot svensk politik för global utveckling (PGU). vill se att rättighetsperspektivet får ett mycket tydligare genomslag i det svenska regelverket för krigsmaterielexport. Vi har sett flera exempel där och andra EU-länder försett diktaturer i och med vapen som vänds mot den egna befolkningen. Om EU nu skaffar sig gemensamma regler för överföring av krigsmateriel måste syftet vara att stå upp för EU:s grundvärderingar, där respekten för mänskliga rättigheter, jämställdhet och främjandet av demokrati sätts i första rummet. bör vara pådrivande inom EU för att ett demokratikriterium införs även på EU-nivå. Vi menar att EU åter riskerar att hamna fel om fokus i stället sätts på att förenkla och underlätta överföring av krigsmateriel. Regeringen vill införa tre olika typer av tillstånd: generella, globala och individuella. Regeringen föreslår att denna lagstiftning om tillståndstyper ska vara tillämplig inte bara på den inre marknaden utan också i relation till tredjeländer. Enhetliga och överblickbara regler för att säkerställa en strikt kontroll av vapenexporten är något positivt, men det är en rimlig hållning att en förändring som omfattar export också till tredjeländer måste föregås av en utförligare analys för att säkerställa att exportreglerna inte luckras upp. Vad som i denna reservation har anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:112 Proposition 2010/11:112 Genomförande av direktiv om överföring av krigsmateriel: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1992:1300) om krigsmateriel. Följdmotioner med anledning av proposition 2010/11:112 2010/11:U13 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ny lagstiftning om krigsmaterielexport. 2010/11:U14 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa möjligheten att utfärda generella tillstånd för utförsel till samtliga länder inom Efta. 2010/11:U15 av m.fl. (MP, V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatt principiellt förbud mot utförsel av krigsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rättighetsperspektivet måste få ett tydligare genomslag i det svenska regelverket för krigsmaterielexport. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett demokratikriterium för att få köpa svenska vapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att ett demokratikriterium införs på EU-nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om politik för global utveckling och vapenexport. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det behövs ett förtydligande och en utveckling av kriterierna för prövning av ansökningar om exporttillstånd i EU:s gemensamma militära förteckning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillstånd till export till tredjeländer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strikta bedömningskriterier vid ett gemensamt certifieringsförfarande inom EU. Skrivelse 2010/11:114 Regeringens skrivelse 2010/11:114 Strategisk exportkontroll 2010 krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Följdmotioner med anledning av skrivelse 2010/11:114 2010/11:U9 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av ett demokratikriterium för export av svensk krigsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte sälja vapen till krigförande länder och länder i konflikt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bidrar till fattigdom och underutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att med sin krigsmaterielexport bidrar till en upprustningsspiral i en av världens mest explosiva regioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stoppa exporten av krigsmateriel till diktaturer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . 2010/11:U10 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att riktlinjerna för svensk krigsmaterielexport bör utformas med det primära syftet att främja försvarsindustrins och den svenska säkerhetspolitikens behov. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en svenskägd försvarsindustri. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska motsätta sig riktlinjer och regelverk inom EU som kan leda till att möjligheter att vidmakthålla en inhemsk försvarsindustri begränsas. 2010/11:U11 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ny lagstiftning om krigsmaterielexport. 2010/11:U12 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ny krigsmaterielutredning bör tillsättas med syfte att en ny lagstiftning för svensk krigsmaterielexport ska presenteras under innevarande mandatperiod. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelverket för svensk krigsmaterielexport ska utformas så att det utesluter möjligheten till export av krigsmateriel till länder som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelverket för svensk krigsmaterielexport ska utformas så att det utesluter möjligheten till export av krigsmateriel till krigförande stater. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelverket för svensk krigsmaterielexport ska innefatta ett demokratikriterium. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ny krigsmaterielutredning ska se över riktlinjerna för följdleveranser av svenskt krigsmateriel så att ett avtal kan brytas om förhållandena ändras betänkligt i ett mottagarland. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras av riktlinjerna för vad som räknas som krigsmateriel för strid och vad som räknas som övrig krigsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den svenska krigsmaterielexporten ska stämma överens med politik för global utveckling och inte motverka en hållbar utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den svenska krigsmaterielexporten inte ska understödjas av exportkrediter eller andra former av statligt exportstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att riktlinjer bör utarbetas för den svenska importen av krigsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att riktlinjer bör utarbetas för uthyrning och utlåning av krigsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska motsätta sig alla riktlinjer och regelverk inom EU som kan leda till att möjligheter att reglera vapenhandeln begränsas. Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:U212 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över organisering och kontroll av krigsmaterielexport i syfte att överföra denna till regeringen och , så som rådande ordning var . 2010/11:U220 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samma riktlinjer som gäller för krigsmateriel i strid (KS) också ska tillämpas för övrig krigsmateriel (ÖK). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att länder som ägnar sig åt omfattande och grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna inte kan godtas som mottagarland för krigsmateriel av något slag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska göras en tydlig analys av hur de mänskliga rättigheterna (MR) efterlevs i landet innan försäljning av krigsmateriel kan godkännas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska göras en tydlig analys av hur fattigdomsbekämpningen utvecklas i landet innan försäljning av krigsmateriel kan godkännas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett demokratikriterium införs i regelverket och riktlinjerna för när det ska värderas om ett land kan godtas eller inte som mottagarland för krigsmateriel av något slag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vapenexporterande företag inte ska kunna använda sig av exportkrediter eller annat skattefinansierat stöd för exportfrämjande åtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det inte ska tillåtas vapenexport av krigsmateriel från till diktaturer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en tydlig konsekvensanalys ska redovisas för det land eller de länder som krigsmaterielen ska säljas till. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att om ett land befinner sig i väpnad konflikt med annat land, oavsett om krigsförklaring har avgetts eller inte, ska krigsmateriel inte säljas till landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att om ett land är inblandat i en internationell konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt ska krigsmateriel inte säljas till landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska lämna Europeiska försvarsbyrån (). 2010/11:U221 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka öppenheten så att man kan urskilja hur stor andel av vapenexport som utgörs av lätta vapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka restriktiviteten i beviljandet av exporttillstånd för lätta vapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätta en nationell strategi för hantering av lätta vapen. 2010/11:U258 av och (MP, V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för minskad vapenexport till och ett globalt vapenembargo. 2010/11:U276 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över lagstiftningen om svensk vapenexport. 2010/11:U298 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att en förändring av EU:s uppförandekoder kommer till stånd så att dessa blir mer restriktiva. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ny krigsmaterielutredning bör tillsättas, med syftet att arbeta fram en ny krigsmateriellagstiftning som kan presenteras för . 2010/11:U306 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 7.4 Krigsmateriel. 2010/11:U319 av m.fl. (KD, C, FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för minskad vapenexport till . Jag hade räknat med att dagens debatt nästan uteslutande skulle handla om kraven på demokratiklausul vid försäljning av vapen, men det har ju hunnit hända en hel del sedan diskussionerna om nämnda klausul diskuterades som mest . Bland annat har vi återigen av medier uppmärksammats på att svensk vapenexport misstänks ske, eller snarare har skett, med hjälp av mutor. Jag tänker naturligtvis på när tecknade kontrakt om köp av 24 Gripen från svenska och brittiska BAE.För del handlade det om gigantiska militära investeringar, som vi anser drog resurser som hade behövts bättre för fattigdomsbekämpning, samhällsbyggnad och till insatser mot den exploderande hiv/aids-epidemin. Vilka hot stod egentligen för som var större än den utbredda fattigomen och att 5 miljoner människor i landet var smittade av hiv och riskerade att dö i brist på behandling? Vem var den externa militära fienden som ledde till ett inhemskt behov av att införskaffa JAS-plan?Miljöpartiet har drivit att vapen inte ska exporteras till länder som brottas med stora utvecklingsproblem, bland annat , och . Vi anser att det strider mot den svenska politiken för global utveckling som innebär att alla politikområden, inklusive handel med krigsmateriel, ska främja mänskliga rättigheter och bidra till fattigdomsbekämpning. Den ska präglas av ett rättighetsperspektiv och kännetecknas av de fattigas perspektiv på utveckling.Så på vilket sätt har JAS-affären med utgått från de fattigas perspektiv, på vilket sätt har den bidragit till fattigdomsbekämpning? Jag kan inte se några tydliga kopplingar. Snarare har affären räddat arbetstillfällen i Sverige.Uppgifterna om mutor kring JAS-affären mellan och har utretts av åklagare och polis i , och . I lades utredningen ned efter att det brittiska företaget betalat ett skadestånd på och erkänt bokföringsbrott. Viktiga spår följdes aldrig upp, och de ansvariga kom undan.I tillsattes en och en halv tjänst inom polisen för att utreda den enorma härvan av pengaöverföringar, skalbolag och liknande, men utredningen lades ned i brist på bevis.