bet · GY01SoU14 · 2011-05-25 00:00:00 — Det finns drygt tiotalet givna uppdrag till olika myndigheter som arbetar för att avrapportera kontinuerligt hur det fungerar. En del har redan avrapporterats medan övriga rapporter kommer vartefter. Vi i socialutskottet har vårt ansvar. Beträffande receptfria läkemedel har vi haft överläggningar och kommer säkert också att ha flera med bland annat . har vi övriga delar av apoteksomregleringen på dagordningen. Vilka erfarenheter har vi ? Det är frågan för dagen. Vi har bjudit in er med olika ansvarsområden och roller på läkemedelsmarknaden och ser fram emot en intressant förmiddag. Med det vill jag åter hälsa er varmt välkomna. Jag lämnar över ord och bild till vår första medverkande från , ordförande . : Tack så mycket. Först vill jag säga att det är fantastiskt kul och spännande att få vara här. har gått sedan omregleringen genomfördes, men det känns som om det vore mycket längre. Vi från har sammanställt vår första branschrapport. Den har vi delat ut på era platser. Det finns flera exemplar av den utanför lokalen här. Så här ser apoteksmarknaden i ut . Det finns en mångfald. Vi har över 20 olika aktörer. Vi har hört att det har öppnats drygt 200 nya apotek. Vi har tillskapat ungefär 750 helt nya jobb. Apotekstätheten har ökat. går det ett apotek på ungefär 8 200 invånare mot ett apotek på 10 000 invånare . De län där det är sämst apotekstäthet är nu såsom det var tidigare , och . De län som har bäst apotekstäthet är nu , , och , för att nämna några. Kunderna är nöjda trots en väldigt komplicerad omregleringsprocess. Det visar flera olika rapporter och en undersökning. Konkurrensen har lett till en kundnytta. Kundfokus leder också till samhällsnytta. Vi ser olika initiativ på marknaden med följsamhetsarbete, det vill säga arbete i apotek för att öka chanserna och möjligheterna att kunden fullföljer sin behandling såsom det var tänkt. Vi ser olika typer av farmaceutisk rådgivning och vaccinationer på apotek. Vi har sms-påminnelser för att jag lättare ska komma ihåg att ta mitt läkemedel såsom det var tänkt. Vi har ökad rådgivning på olika sätt och givetvis olika typer av service i andra sammanhang såsom hudterapeuter. Två olika landsting har gjort upphandlingar av sin läkemedelsförsörjning som har skett i konkurrens. Det har lett till besparingar för de landstingen på i storleksordningen 40 miljoner. Vad har detta då kostat? Samhället har inte betalat mer för den utökade servicen. Läkemedelsförmånens kostnad är densamma på ett ungefär nu som den var . Problemet som vi ser det är inte läkemedelsnotan utan läkemedelsanvändningen. Vad tjänar då apoteken? Det genomfördes en förändring i samband med omregleringen så att apoteksmarginalen skulle höjas något för att vi skulle kunna leverera den ökade tillgängligheten. Som ni ser är skillnaderna inte så stora före och efter omregleringen. har vi i en marginal i apotekssektorn som är bland de lägsta i hela . Detsamma gäller distributörsledet. , som vi också hört, säljs nu receptfria läkemedel på en mängd olika försäljningsställen utanför apotekskanalen. Det har lett till att av den volymen sker utanför våra apotek. Det finns så klart problem. Det gäller läkemedel på hyllan. Finns mitt läkemedel på när jag kommer in med mitt recept? Där har vi en del problem , och de beror på olika saker. En anledning är att vi har många nya apotek. Nya apotek behöver för att kunna förstå vad det finns för konsumtionsmönster och förskrivarmönster runtikring. Det är omöjligt att ha ett rätt lager från dag ett. Vi har sett många nya apotek , och det märks. Vi jobbar enligt en branschpraxis som vi har antagit i för att ändock försöka hjälpa kunderna på bästa möjliga sätt trots att vi inte kan se varandras lagersaldo. Vad gäller 24 timmars tillgänglighet följer vi precis samma praxis som följdes . Där är ingen skillnad. Vi kan inte heller som apotek påverka hur distributionen av receptbelagda läkemedel sker. Det är någonting som läkemedelsindustrin och distributörerna gör upp om. Till syvende och sist är det också någon som ska betala för detta, och där kommer TLV in. Vad gäller generika är det där vi har mest problem med läkemedel på hyllan. Här har vi haft svårast att förse kunderna med de läkemedel som de har kommit in för att hämta. Det beror på att generikareformen i sig är väldigt krånglig och komplicerad. Vi har dessutom där haft störst problem med leverantörer som inte har kunnat leverera sina varor. Tittar vi på generika i övrigt har vi andra problem där som gäller kund och patient. När jag som kund kommer in till apotek med recept för att hämta mitt läkemedel får jag ett nytt fabrikat varje gång. Det är klart att det känns lite förvirrande. Studier visar att av kunderna upplever problem med generikan. Vi har ungefär 200 000 människor som felmedicinerar på grund av generika, visar en annan studie. I dör 3 000 människor på grund av läkemedelsrelaterade problem. Vi kan jämföra med trafiken. Där dör det ungefär 300. I trafiken har vi nollvision. När ska vi ha det här? Den totala felaktiga läkemedelsanvändningen kostar 1020 miljarder. Vi vet så klart inte hur mycket som orsakas av generika. Men vi tror att det finns mycket att göra här för att förbättra för kund och patient. Hur skulle vi i apoteksvärlden kunna bidra till en lösning? Vi tror på ett upplägg där vi behåller de vinster som samhället ser och den kostnadskontroll som samhället har. Men vi skulle vilja få frihetsgrader i apoteken. Låt oss ha en möjlighet att erbjuda samma fabrikat av läkemedelskopiorna så att du som kund slipper bli förvirrad för att det är nya förpackningar varje gång och risken för dubbelmedicinering ökar. Låt oss apotek ställa krav på leverantörerna i lite olika avseenden. Vi vill ställa krav på hur substanserna i kopiorna är tillverkade. vet vi att substanserna för stora mängder av läkemedelskopiorna som vi expedierar i apoteken är producerade under helt oacceptabla förhållanden både för människa och för miljö ute i tredjeland. Det finns olika forskningsrapporter som har visat detta, och de är så gamla som fem . Låt oss också ställa krav på leverantörerna så att förpackningarna är lätta att öppna och går att använda på ett enkelt sätt för våra kunder och patienter och så att vi kan hantera dem på ett enkelt sätt i våra apotek. Det ökar effektiviteten. Låt oss apotek ställa krav på leverantörerna att det finns varor i lager så att vi kan hålla en god servicegrad. Vi önskar större frihet för att kunna ta ett större ansvar. Vi önskar en sådan frihet med en kostnadskontroll. Vårt syfte är inte att öka samhällets kostnad i detta. Vårt syfte är att öka samhällsnyttan. Bara vi apotek får rimliga möjligheter kan vi bidra till att minska felaktig läkemedelsanvändning. Det kommer förhoppningsvis att leda till att det minskar antalet döda på grund av felaktig läkemedelsanvändning. Ordföranden: så hjärtligt för det. Näste talare är tillförordnad vd från . : Tack så mycket. Ärade utskottsledamöter och kolleger! Det har snart gått den formella omregleringen av apoteksmarknaden . På ett övergripande plan har omregleringen fungerat och ambitionerna från regering och riksdag om ökad tillgänglighet har infriats. Vi har både fått fler apotek och ökad tillgänglighet till receptfria läkemedel utanför apotek. Omregleringen har också såvitt vi har kunnat se skett utan allvarliga incidenter som hotat patientsäkerheten. Omregleringen befinner sig ännu i en väldigt tidig fas. En del barnsjukdomar finns fortfarande, och vissa viktiga frågor väntar fortfarande på en tillfredsställande lösning. Ett sådant exempel är att patienter inom ramen för det generiska utbytet på apotek fortfarande riskerar att få läkemedel som inte täcks av ett tillfredsställande försäkringsskydd. Det bör rättas till möjligt. har diskussionen mest handlat om praktiska problem som har uppstått vid övergången från en situation med bara en statlig apotekskedja med många myndighetsliknande funktioner till en situation med flera konkurrerande apotekskedjor. Vår förhoppning är att omregleringen på lite ska leda till att det uppstår en marknad där de olika aktörerna i ännu högre utsträckning än konkurrerar med tjänster för att förbättra läkemedelsanvändningen så att det skapar ett reellt mervärde för patienter, medborgare och samhälle. Vi hoppas också att det ska finnas utrymme för förbättrade möjligheter till samarbete mellan läkemedelsföretag och apotek. För de forskande läkemedelsföretagen har omregleringen först och främst handlat om prisfrågan. Våra medlemmar har betalat den höjda apoteksmarginalen, den så kallade generika-tian, genom att sänka priserna på originalläkemedel där patenten löpt ut och där det finns generiska kopior. Dessa prissänkningar har gett besparingar på i storleksordningen . Vi hoppas nu att perspektivet ska breddas till de viktiga framtidsfrågorna. Det handlar om hur framgent ska kunna erbjuda sina medborgare en vård av högsta klass som vi uppmuntrar och attraherar investeringar i forskning och utveckling. har läkemedlens andel av de totala hälso- och sjukvårdskostnaderna kontinuerligt minskat som sjukvårdskostnaderna har ökat sin andel av bnp. ser vi att användningen av nya läkemedel i ligger på en lägre nivå än i många andra länder. I en undersökning beställd av det brittiska hälsoministeriet hamnade på en sammanlagd 13:e plats av 14 studerade länder när det gällde användning av nya läkemedel inom 14 olika sjukdomsområden. Det finns liknande rapporter från andra länder från . Det är helt enkelt så att tappar mark gentemot andra länder när det gäller att ta till sig och använda nya läkemedel. Vi ser också i den svenska statistiken att en allt mindre andel av läkemedelskostnaderna utgörs av nya läkemedel som introducerats . Detta är oroande med tanke på de stora behoven både och av en högkvalitativ vård där nya effektiva behandlingar är en självklar del. Det finns stora skillnader mellan de olika landstingen i när det gäller användningen av de nyare läkemedlen. I en rapport från studerade analys- och statistikföretaget förskrivningen av läkemedel med dokumenterad nytta inom sex olika sjukdomsområden. De fann stora skillnader mellan det landsting som förskriver mest och det landsting som förskriver minst inom respektive sjukdomsområde. Det betyder att svenska patienter inte erbjuds vård på lika villkor över hela landet. Jag går tillbaka till det generiska utbytet. Det generiska utbytet skapar utrymme för att satsa på nya läkemedelsbehandlingar. var besparingarna av generikautbytet större än kostnaderna för introduktionen av nya läkemedel inom läkemedelsförmånen. Statsbidragen till landstingen för läkemedelsförmånernas kostnader har gett landstingen ett ackumulerat överskott av . Bara var överskottet så stort som nästan 2 ½ miljarder kronor. Det sker som man i den allmänna debatten framhåller begränsade resurser som ett skäl till skarpare prioriteringar, vilket resulterat i ett flertal beslut där läkemedel fråntagits eller inte beviljats subvention. I det arbete med den nationella läkemedelsstrategin som pågår inom har LIF därför föreslagit en nationell plan för tidig och ordnad introduktion av nya läkemedel kopplad till en snabb utvärdering av effekterna. På så vis kan vi ta ett viktigt steg mot att säkerställa att svenska patienter får tidig tillgång till nya behandlingar på jämlika villkor över hela landet och vi kan skapa en miljö som stimulerar innovation och attraherar forskningsinvesteringar. Den nationella läkemedelsstrategin behöver även innehålla tydliga insatser för att öka antalet kliniska prövningar i . Antalet kliniska prövningar i har minskat dramatiskt och antalet deltagande patienter har halverats. LIF anser också att det är nödvändigt med en utvärdering av den modell för värdebaserad prissättning av läkemedel inom läkemedelsförmånerna som har funnits . Det behövs en översyn av den praxis som utvecklats för att säkerställa att de kriterier som används vid beslut om läkemedelssubvention är i samklang med de prioriteringsriktlinjer som fastställt. : Tillgängligheten till apotek har förbättrats. Tillgängligheten till både generiska och receptfria läkemedel har förbättrats. Nästa steg måste nu vara att öka patienternas tillgång till nya och effektiva läkemedel för att förbättra hälsan och minska de regionala skillnaderna. Ekonomiskt utrymme för det finns. Ordföranden: så hjärtligt. Vi släpper fram Hans Wahlén som är vd för . Hans Wahlén: Läkemedelsdistributionskostnaderna till apotek är i betydligt lägre än i resten av västvärlden, måhända även i resten av världen, men där saknar vi uppgifter. Skälet till att har så låga läkemedelsdistributionskostnader för distribution av läkemedel till apotek är främst två. Det första är helt enkelt att distributionen i sker synkroniserat. Väldigt stora flöden går tillsammans, vilket driver ned kostnaderna. Det andra är att vi i har läkemedelsdistribution till apotek en gång per dag. I många andra västländer sker det oftare, i vissa fall ända upp till . Det säger sig självt att det inte är särdeles kostnadseffektivt. Erfarenheterna vi har ur ett distributionsperspektiv av själva omregleringen är, som mina kolleger redan har sagt, att det har gått mycket bra. Ur ett rent distributionsperspektiv kan vi också konstatera att det har berott på att alla aktörer har bidragit på ett mycket positivt sätt. Vi kan konstatera att alla apotek precis som har fått sina läkemedel inom de stipulerade från orderläggning. Den fysiska distributionen till apoteken fungerar precis som den gjorde före omregleringen. Sedan kan man möjligen ifrågasätta om det verkligen är det bästa sättet att distribuera läkemedel till apotek. Det får framtiden utvisa. Det må väl också de olika aktörerna i så fall signalera. Vi ska också komma ihåg att om vi tänker oss att vi vill öka servicegraden i termer av att ha flera leveranser kommer detta att bli betydligt dyrare. Det är en kostnad som måste tas någonstans. Den lär inte kunna tas av läkemedelsdistributionsverksamheten. Vi ombads också att framföra de eventuella synpunkter av negativ art som vi har på hur omregleringen skedde. Från partihandeln var vi lite störda av det faktum att partihandeln egentligen inte involverades över huvud taget under förberedelsearbetet. Partihandeln är ändå den del som knyter samman läkemedelsindustrin med apoteken och patienterna. Det är alltså oerhört viktigt att den verksamheten fungerar på ett ostört sätt. kan man väl i och för sig säga att omställningen har fungerar ganska bra utifrån sett. Inifrån sett kan man konstatera att det har varit oerhört slitsamt. Därför kan man också konstatera att det kanske inte var en helt idealisk timing när vi som vi arbetade med omställningen fick nya krav över oss. Det var i och för sig utomordentligt rimliga krav som innebar en förbättrad säkerhet. Det är inte kraven i sig vi vänder oss mot. Jag tänker till exempel på en mer avancerad form av hantering av dokument. Jag tänker på en sådan sak som den så kallade batchspårningen, att man kan följa varje läkemedelsbatch ut till vilka apotek den har levererats och så vidare. Det är goda och bra förändringar. Men timingen kunde ha varit bättre. Ordföranden: så mycket. Vi går vidare till vd , . : Herr ordförande, ledamöter och kolleger! Jag kan bara instämma med många talare innan att själva omregleringen som sådan har gått väldigt bra. De främsta syften som man tog fram för att göra omregleringen har uppfyllts kanske till och med mer än vad man hade trott. Vad har det fått för konsekvenser för partihandelsledet? Vi ser att det, som min kollega har sagt här tidigare, har skapat en hel del kostnadsökningar i partihandelsledet. Vi har fått en hel del ökade krav i samband med att vi skulle sköta omregleringen, vilket har varit otroligt slitsamt. Denna kostnad har inte heller, precis som man säger från , drabbat samhället på något vis, utan den har svalts kanske främst från industrin men även genom att vi har effektiviserat. Det finns en del problem som har tagits upp här. Det står väldigt väl i förarbeten, och även TLV tog upp det i en presentation precis innan omregleringen, att man inte ville reglera AIP i detalj. Alla var eniga om detta. Det skapar en del problematik med 24-timmarsregler och roller på marknaden. Vem diskuterar apotekskedjorna med när det gäller distributionen, och så vidare? Detta måste vi nu ta tag i. Det arbetet har redan satts i gång. Jag är övertygad om att vi, precis som det i omregleringen har löst sig väldigt väl där man har tagit hand om många problem redan under resan, kommer att ta hand om även den här problematiken. När det gäller generikamodellen, som också har tagits upp här, ser jag inte att distributionsledet har sett så stora konsekvenser av det, även om vi kan tänka oss att troligtvis skulle vara bättre från produktionssynpunkt. Här har TLV gjort en del justeringar under resans väg. Man har också gått ut och gjort en undersökning för att se hur vi kan förbättra modellen. Även här är jag övertygad om att branschen kommer att jobba och lösa barnsjukdomarna, som någon kallar det. Tack så mycket. Ordföranden: för det. Nästa talare är avdelningsdirektören på . : Jag vill först tacka för att vi har fått möjlighet att komma till denna utfrågning. Men mig har jag som var projektledare för uppdrag att följa apoteksmarknaden under omregleringsprocessen. Det var ett uppdrag som vi rapporterade till regeringen . Inledningsvis vill jag göra några generella kommentarer och reflexioner om hur vi gör när vi tittar på en sådan marknad. Från vårt perspektiv är konsumentnyttan central vid en bedömning av om apoteksmarknadsreformen varit lyckad eller inte. Det gäller inte minst utvecklingen av nya tjänster och ökad tillgänglighet. Självklart finns andra viktiga frågor. Det kan gälla samhällets kostnader för läkemedel, prisutvecklingen på det icke prisreglerade sortimentet, etcetera. En annan viktig utgångspunkt är förstås att läkemedel inte är vilken produkt som helst. Det är därför viktigt att de hälso- och säkerhetsrelaterade aspekterna följs noga av tillsynsmyndigheter. För att få väl fungerande marknader krävs, som vi har hört många säga, ändamålsenliga spelregler och att det finns en fungerande tillsyn för att skydda konsumenterna men också för att skapa likvärdiga förutsättningar mellan konkurrerande företag. Ett företag ska inte ges konkurrensfördelar genom att strunta i eller slarva med att följa regler om säkerhet etcetera. Vi vill också poängtera att det är viktigt att ha ett dynamiskt perspektiv på effektiv konkurrens. Det handlar om att lösgöra drivkrafter och hitta nya och innovativa lösningar för att tillgodose konsumenternas efterfrågan och patienternas behov. Om vi ska svara på frågan om vilka erfarenheter vi har av hur apoteksmarknaden fungerar efter omregleringen, är det viktigt att konstatera att apoteksmarknaden fortfarande i stor utsträckning befinner sig i en uppbyggnads- och etableringsfas. Från konkurrenssynpunkt kan vi konstatera att när reformen genomfördes har man på ett bra sätt tagit lärdom av erfarenheter från andra marknader som öppnats för konkurrens. De gäller främst vikten av strukturella åtgärder för att hantera central infrastruktur som alla aktörer behöver och att apotek sålts från det tidigare monopolet för att redan vid marknadsöppnandet skapa förutsättningar för konkurrens och generellt att regelverk och myndighetsroller har setts över. Vi kan konstatera att det råder ett stort etableringsintresse på marknaden, som vi har hört här . Många nya aktörer har etablerats sedan den öppnades för konkurrens. Vi har åtta aktörer som var och en har 25 eller fler apotek. Det finns ett femtontal mindre aktörer med ett till tre apotek. Några apotek har etablerats på platser där det tidigare inte fanns apotek. Vi har också exempel på aktörer som har startat verksamhet men sedan lagt ned eller sålt den. Bland ägarna finns staten, riskkapitalbolag, företag med etablerad apoteksverksamhet i andra länder, dagligvarukedjor och enskilda personer. är det endast en aktör som är vertikalt integrerad och i betydande omfattning bedriver både apoteks- och partihandelsverksamhet inom samma koncern. Vi kan alltså konstatera att det finns en hög grad av variation hos de nya aktörerna på marknaden när det gäller storlek, organisation och ägande. kan vi konstatera att den före detta monopolisten, , med ca 350 apotek, är störst på marknaden. I kraft av sitt statliga ägande, sin storlek och sitt välkända varumärke har fortfarande en särställning på marknaden. är den enda aktör som bedriver egen så kallad dosverksamhet. Dotterbolaget är ännu helt dominerande när det gäller läkemedelsförsörjningen till slutenvården. Vi frågade de aktörer som då fanns på marknaden eller som hade aviserat intresse av att starta apoteksverksamhet vilka planer de hade för nyetablering. Sammantaget uppgav de tillfrågade att de planerade för ytterligare ca 200 apotek . Vi får väl se om det blir så. Avslutningsvis kan vi konstatera att det finns en stor dynamik och ett stort etableringsintresse på apoteksmarknaden. Det kommer säkert att ske förändringar framöver både när det gäller vilka företag som finns på marknaden, deras storlek och deras affärsstrategier. Om vi skulle få frågan om detta har varit en bra omreglering skulle vi svara att från ett konkurrens- och konsumentperspektiv bedömer vi att det finns goda förutsättningar för en positiv utveckling framöver. I den rapport vi levererade till regeringen framförde vi några frågor som vi tycker är viktiga att fortsätta titta på. Så är det naturligtvis; det är viktigt att vi gör de uppföljningar som vi behöver. Där har både Statskontoret och Tillväxtanalys nu uppdrag. Exempel på saker vi har fört fram har rört regeringens ägarpolitik för , ägande i och att analysera roller och verksamhetsform en central verksamhet på marknaden. Man ska också göra vad man kan för att underlätta för små enskilda aktörer när det gäller att få vägledning och handledning att etablera ny verksamhet. Ordföranden: för det. Nästa talare är , generaldirektör på . , : Tack för möjligheten att komma hit och beskriva erfarenheter så här långt! Tillsammans med mig har jag direktör , som är direktör för avdelningen för tillsyn och vetenskaplig information på myndigheten under vilken apoteksfrågorna sorterar. Här finns också enhetschef som är chefsinspektör. Jag tänkte med de fyra bilder jag ska visa först beskriva lite grann om tillståndsgivningen. Sedan har jag två bilder som handlar om tillsynen, och avslutningsvis ska jag säga lite grann om fortsatt aktuella frågor. Detta är inget aprilskämt; det måste jag börja med att säga eftersom datumet på bilden är . Fram till detta datum hade vi givit tillstånd till 1 254 öppenvårdsapotek. Detta är att jämföra med 918 som fanns i samband med omregleringens påbörjande, som har nämnts här. Vi har 60 inneliggande ansökningar för bedömning. Vi har dessutom 6 000 registrerade detaljhandlare av receptfria läkemedel. LV har i tillståndsgivningen hållit de tidsramar som vi har efter en komplett ansökan. Men det är också viktigt att påpeka att vi i flertalet fall har sett kompletteringsbehov i ansökningarna. Det har gällt såväl ritningar som intyg, bemanning och diskussioner om läkemedelsansvarig. Låt oss gå över till tillsynen över apoteken. Vi har parallellt med tillståndsgivningen utbildat inspektörer för fysisk fältinspektion. Vi har fyra certifierade inspektörer, och ytterligare tre kommer att certifieras . Vi planerar för ytterligare tre , och vi har tre personer som verkar som inspektörer inom myndigheten på andra områden som också kan användas. Det ger oss alltså upp till nu planerade 13 inspektörer som vi maximalt kan använda som det ser ut . Som vi har sagt vid tidigare tillfällen har vi byggt detta på hur vi ser att den nya apoteksmarknaden börjar etableras och utformas. har vi parallellt med tillståndsgivning och upplärning av inspektörer fokuserat på administrativ tillsyn.