bet · GZ01SfU1 · 2011-12-05 00:00:00 — Utöver de ekonomiska stöden finns det transfereringar, skatter och subventioner utanför den ekonomiska familjepolitiken, t.ex. subventionerad förskola och fritidshem och hälso- och sjukvård för blivande mödrar och barn, som också har stor betydelse för barnfamiljernas ekonomi. När det gäller frågan om målet för utgiftsområdet anser utskottet att det nuvarande målet väl fyller sitt syfte att dels ge barn rimliga uppväxtvillkor och föräldrar möjlighet att förena arbete och familjeliv, dels öka valfriheten för familjerna. Målet godkändes av (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:SfU1, rskr. 2010/11:121). Något skäl att nu föreslå ett ändrat mål för utgiftsområdet kan utskottet inte se. Utskottet avstyrker därför motionerna 2011/12:Sf312 (S) yrkande 1, 2011/12:Sf338 (MP) yrkande 2 och 2011/12:Sf13 (MP) yrkande 7. Som nämnts har hushåll med barn generellt sett en lägre ekonomisk standard än hushåll utan barn. Sämst ställt har ensamstående föräldrar, särskilt när det finns flera barn i hushållet. För sådana hushåll har familjestöden givetvis särskild betydelse. Det är därför tillfredsställande att flerbarnstillägget kunde höjas från och att regeringen i denna proposition föreslår att bostadsbidraget ska höjas från . En höjning av bostadsbidraget kommer att få stor betydelse för de barnfamiljer som har den sämsta ekonomin. Utskottet avstyrker därmed motion 2011/12:Sf312 (S) yrkande 11. Även motion 2011/12:Sf305 (KD) avstyrks med det anförda. Utskottet avstyrker också motion 2011/12:So569 (V) yrkande 7 eftersom det inte finns något bärande skäl för att tillsätta en utredning som ser över bidragen till barnfamiljerna. Utskottet vill tillägga att Utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad bl.a. har haft i uppdrag att belysa hur omsorgs- och försörjningsansvaret för barnet faktiskt fördelas mellan särlevande föräldrar och i vilken utsträckning de familjeekonomiska regelverken påverkar föräldrarnas överväganden i fråga om barnets boende och ekonomi. I uppdraget har det även ingått att belysa vilka möjligheter och hinder för samarbete som finns i regelverken för de familjeekonomiska stöden samt föräldrars behov av hjälp och stödinsatser. I betänkandet Fortsatt föräldrar om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull (SOU 2011:51) har utredningen föreslagit ändringar av bl.a. reglerna för barnbidrag vårdbidrag, bostadsbidrag och underhållsstöd i syfte att undanröja konfliktdrivande faktorer mellan särlevande föräldrar. Utredningens förslag syftar bl.a. till att bättre anpassa regelverken för de familjeekonomiska stöden till förändrade familjemönster och boendeformer för barnet. Betänkandet har remissbehandlats och är föremål för beredning inom . Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning till anslaget 1:1 Allmänna barnbidrag. avslår motionsyrkanden bl.a. om delat barnbidrag och ändrad benämning på förlängt barnbidrag för gymnasiesärskoleelever. Jämför reservationerna 24 (S) och 25 (SD). De allmänna barnbidragen består av barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag. Barnbidrag lämnas med . Flerbarnstillägg lämnas med för det andra barnet, för det tredje barnet och för det fjärde barnet. För varje ytterligare barn är tillägget . Förlängt barnbidrag utbetalas med fr.o.m. kvartalet efter det att barnet har fyllt om barnet studerar vid grundskola eller deltar i viss annan utbildning. Bidraget betalas ut t.o.m. den månad då barnet slutför utbildningen eller avbryter studierna. En förälder som ensam har vårdnaden om ett barn har rätt till barnbidrag för barnet. Vid gemensam vårdnad har den förälder som anmäls som bidragsmottagare rätt att få bidraget. Anmälan ska göras till av föräldrarna gemensamt. Om inte någon sådan anmälan görs har modern rätt till bidraget. Är bägge föräldrarna av samma kön betalas bidraget ut till den äldsta av föräldrarna. Är den bidragsberättigade föräldern till följd av frånvaro, sjukdom eller någon annan orsak förhindrad att delta i vårdnaden av barnet övergår rätten att ta emot bidraget till den andra föräldern. Bor barnet varaktigt tillsammans med endast en av föräldrarna, har den föräldern efter anmälan rätt att få bidraget. Om föräldrarna inte bor tillsammans men barnet varaktigt är bosatt hos båda föräldrarna (växelvis boende) kan rätten till barnbidraget, efter anmälan av båda föräldrarna, delas så att bidraget utbetalas med hälften till vardera föräldern. De allmänna barnbidragen syftar till att ge alla barnfamiljer lika förutsättningar till en god ekonomisk levnadsstandard. Barnbidraget är ett generellt stöd som är lätt att överblicka och enkelt och förhållandevis billigt att administrera. Under uppgick utgifterna för de allmänna barnbidragen till . Det innebär att utgifterna understeg anslaget med . beräknas utgifterna till , vilket är lägre än anvisat anslag. Bedömningen av anslagsbehovet utgår från () senaste befolkningsprognos . är utgiften för anslaget högre jämfört med . Detta kan förklaras av att nivåerna för flerbarnstillägget höjdes fr.o.m. och att antalet barn har ökat. Prognosen över antal barn har dock skrivits ned av SCB, vilket motiverar en nedskrivning av utgiften för anslaget även om trenden med en nettoökning av antalet barn beräknas kvarstå. SCB räknar med en gradvis nettoökning av antalet barn . Att det föds fler barn och att fruktsamheten har ökat bidrar till en ökning av antalet flerbarnstillägg . Till följd av att färre barn förväntas passera förväntas dock antalet barn med förlängt barnbidrag att bli färre. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på till anslaget 1:1 Allmänna barnbidrag. Motioner utan anslagseffekt 2012 I kommittémotion 2011/12:Sf312 (S) begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om att barnbidraget ska följa barnet och att alla lagar och regler ska vara könsneutrala och inte diskriminera någon på grund av kön. I samma motion yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att barnbidraget ska kunna delas mellan föräldrarna även om den ena föräldern säger nej. I motion 2011/12:Sf327 (M) begärs ett tillkännagivande om behovet av att barnbidraget delas lika mellan föräldrar som har gemensam vårdnad. Att inte föräldrar med gemensam vårdnad automatiskt får delat barnbidrag signalerar att pappor har en sekundär föräldraroll. I motion 2011/12:Sf337 (M) begärs ett tillkännagivande om en ändring av namnet på bidraget till gymnasiesärskoleelever från förlängt barnbidrag till ett namn som lämpar sig för dessa gymnasieelever. Motionären anser att benämningen förlängt barnbidrag har en negativ klang för tonåringar. Regeringens förslag till medelsanvisning för anslaget 1:1 har inte föranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. Vad gäller frågan om delat barnbidrag noterar utskottet att Utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad i betänkande SOU 2011:51 har föreslagit att föräldrar som har gemensam vårdnad om ett barn gemensamt ska kunna anmäla om en av dem eller båda ska vara mottagare av barnbidrag. Om ingen anmälan görs eller föräldrarnas anmälan inte är samstämmig föreslås att föräldrarna ska få halva bidraget var. Vid växelvis boende ska barnbidraget kunna lämnas med hälften till vardera föräldern efter anmälan av endast en av dem. Eftersom frågan om delat barnbidrag för föräldrar med gemensam vårdnad är föremål för regeringens överväganden ser utskottet ingen anledning för att uttala sig i frågan. Motionerna 2011/12:Sf312 (S) yrkandena 9 och 10 och 2011/12:Sf327 (M) får anses åtminstone delvis tillgodosedda med vad utskottet anfört och avstyrks därför. Den som går i gymnasiesärskolan har rätt till förlängt barnbidrag. I gymnasiesärskolan kan eleven som längst gå t.o.m. vårterminen det år han eller hon fyller . Utskottet har tidigare uttryckt förståelse för att en person som har uppnått myndighetsåldern kan uppleva det som besvärande att få ett bidrag som benämns förlängt barnbidrag (bet. 2009/10:SfU1 s. 86). Utskottet förklarade sig då inte ha något att invända mot att bidraget byter namn men var inte berett att föreslå ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Ett motionsyrkande om att ändra benämning på bidraget avstyrktes därmed. I budgetpropositionen (utg.omr. 10 s. 59) har regeringen förklarat att det är angeläget att reformera den aktivitetsersättning som beviljas unga med funktionshinder som behöver extra tid i skolan, s.k. aktivitetsersättning för förlängd skolgång. Att beviljas aktivitetsersättning för skolgång bedöms öka risken för att därefter få aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga och att sedan fastna i utanförskap. Regeringens ambition är att dessa ungdomar i stället ska få ersättning inom studiestödssystemet. Denna fråga kommer enligt regeringen att hanteras inom ramen för den kommande utredningen om studiehjälp m.m. Utskottet förutsätter att även frågan om att byta benämning på det förlängda barnbidraget för gymnasiesärskolans elever kommer att aktualiseras inom ramen för nämnda utredning. I den mån motion 2011/12:Sf337 (M) inte är tillgodosedd härmed avstyrks motionsyrkandet i fråga. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning till anslaget 1:2 Föräldraförsäkring. Därmed avslår motionsyrkanden om annan medelsanvisning. avslår motionsyrkanden bl.a. om en individualiserad alternativt tredelad föräldrapenning, uttag av föräldrapenning, graviditetspenning för egenföretagare, tillfällig föräldrapenning som betalning för hushållsnära tjänster och åldersgränser för föräldraförsäkringsförmåner. Jämför reservationerna 26 (S), 27 (MP), 28 (MP), 29 (S, MP), 30 (SD), 31 (S, MP), 32 (S, MP), 33 (S), 34 (S), 35 (MP) och 36 (SD). Föräldraförsäkringen omfattar föräldrapenning i samband med barns födelse, nedan benämnd föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, graviditetspenning (före havandeskapspenning) och jämställdhetsbonus intjänad fr.o.m. . Föräldrapenning betalas ut för totalt i anslutning till ett barns födelse eller adoption. Av de betalas föräldrapenning ut med ett belopp som motsvarar förälderns sjukpenning, dock lägst per dag (grundnivån). Resterande ersätts lika för alla enligt den s.k. lägstanivån som även den är per dag. För barn som är födda eller adopterade före är dock lägstanivån per dag. När båda föräldrarna är vårdnadshavare har de rätt till hälften var av det totala antalet ersättningsdagar. En förälder kan dock överlåta rätten till föräldrapenning till den andra föräldern med undantag av med sjukpenningbelopp (de s.k. reserverade dagarna). En förälder som är ensam vårdnadshavare har rätt till samtliga föräldrapenningdagar. För att få föräldrapenning motsvarande sjukpenningen finns ett särskilt krav. Föräldern ska under minst före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födelsen ha varit försäkrad för en sjukpenning över lägstanivån. Är villkoret inte uppfyllt betalas ersättning enligt grundnivån. Vid tvillingfödsel betalas föräldrapenning ut , varav enligt lägstanivån. För varje barn utöver det andra betalas föräldrapenning med ett belopp motsvarande förälderns sjukpenning för samtliga tillkommande dagar, dock lägst med ett belopp enligt grundnivån. höjdes inkomsttaket för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst (SGI) för föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning från 7,5 till 10 prisbasbelopp. sänktes taket åter till 7,5 prisbasbelopp för tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. Inkomsttaket för föräldrapenning är fortfarande 10 prisbasbelopp. I avvaktan på ett regelsystem som baseras på historiska inkomster multipliceras SGI med faktorn 0,97 vid beräkning av dagersättningar, bl.a. föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning. Föräldrapenning betalas ut av SGI multiplicerad med 0,97, och den kalenderdagsberäknas, dvs. delas med 365. Föräldrapenningen kan utbetalas som hel, tre fjärdedels, halv, en fjärdedels och en åttondels förmån. Tillfällig föräldrapenning betalas till en förälder som behöver avstå från förvärvsarbete för vård av sjukt barn som är och i vissa fall även vid vård av barn över denna ålder. Tillfällig föräldrapenning kan även betalas ut när barnets ordinarie vårdare är sjuk, när en förälder behöver följa med barnet till en barnavårdscentral m.m. samt till en av föräldrarna vid vårdbehov som uppkommer när den andra föräldern besöker läkare med ett annat barn. För barn som är yngre än kan tillfällig föräldrapenning endast betalas ut om tillsynen av barnet är stadigvarande ordnad eller i vissa speciella situationer, t.ex. om barnet är inlagt på sjukhus. För rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av barn finns, fr.o.m. , en skyldighet för en förälder att i vissa fall styrka att barnet har varit frånvarande från den förskola, den pedagogiska omsorg, det fritidshem eller den skola där barnet normalt vistas. Barnets frånvaro ska styrkas med ett intyg eller på annat sätt. Intyget ska skrivas under av behörig personal i den verksamhet där barnet normalt vistas. Tillfällig föräldrapenning kan betalas ut per barn och år, varav vid en ordinarie vårdares sjukdom eller smitta. Till föräldrar som har ett allvarligt sjukt barn som är kan dock tillfällig föräldrapenning betalas ut under ett obegränsat antal dagar. Fadern har en särskild rätt till tillfällig föräldrapenning under högst tio s.k. pappadagar i samband med ett barns födelse. Vid adoption eller när två personer har utsetts att gemensamt utöva vårdnad om ett barn tillkommer motsvarande rätt båda adoptivföräldrarna eller de särskilda vårdnadshavarna. Föräldrar till barn som omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, har rätt till tillfällig föräldrapenning i form av per barn och år från barnets födelse till dess att barnet fyller , bl.a. för besök i barnets skola eller fritidshem. Tillfällig föräldrapenning kan fr.o.m. betalas ut under per förälder och barn i samband med att ett barn som är avlidit. Ersättningen kan betalas ut till båda föräldrarna . En förälder kan överlåta sin tillfälliga föräldrapenning till en annan försäkrad som avstår från förvärvsarbete för att vårda barnet om det är sjukt eller om den ordinarie vårdaren är sjuk. Vidare kan , efter medgivande av en förälder, besluta att en annan försäkrad som i stället för föräldern avstår från förvärvsarbete ska få rätt till tillfällig föräldrapenning i de fall som anges i det föregående stycket. Som villkor för detta gäller dels att föräldern på grund av egen sjukdom eller smitta inte kan vårda barnet, dels att föräldern inte får tillfällig föräldrapenning endast av det skälet att han eller hon får sjuklön, sjukpenning eller motsvarande ersättning. kan även besluta att en annan försäkrad som avstår från förvärvsarbete ska få rätt till tillfällig föräldrapenning för att vårda ett barn som inte har fyllt i stället för en ensamstående förälder som på grund av egen sjukdom eller smitta inte kan vårda barnet. Föräldern behöver inte vara förvärvsarbetande. Tillfällig föräldrapenning betalas ut som hel, tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels förmån. För den som är anställd tim- eller dagberäknas ersättningen. Dagersättningen blir då av SGI multiplicerad med 0,97 delad med årsarbetstiden uttryckt i timmar eller dagar. För den som är arbetslös kalenderdagsberäknas ersättningen, och dagersättningen blir i sådana fall av SGI:n multiplicerad med 0,97 dividerad med 365. För den som har inkomst av annat förvärvsarbete gäller fr.o.m. att SGI:n delas och att ersättning betalas ut för . Två föräldrar kan i princip inte vara lediga med föräldrapenning för samma barn, men däremot för två olika barn. Undantag gäller vid föräldrautbildning och besök i förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg samt vid ett barns födelse och adoption liksom när två personer utsetts att gemensamt ha hand om vårdnaden. Enligt bestämmelser som träder i kraft kommer vidare ett barns föräldrar att kunna få föräldrapenning under barnets första levnadsår (prop. 2010/11:146, bet. 2011/12:SfU4, rskr. 2011/12:15). Tillfällig föräldrapenning får betalas ut till båda föräldrarna för samma barn och tid om båda följer med ett barn till läkare när barnet lider av en allvarlig sjukdom eller, när ett barn som inte fyllt avlidit. Detsamma gäller om båda föräldrarna, som en del i behandlingen av barnet, behöver delta i läkarbesök eller i någon behandling som har ordinerats av en läkare. En försäkrad som är gravid har rätt till graviditetspenning om graviditeten sätter ned hennes förmåga att utföra sitt förvärvsarbete med minst en fjärdedel och hon inte kan omplaceras till annat mindre ansträngande arbete. Vidare har den som är gravid rätt till graviditetspenning om hon inte får sysselsättas i sitt förvärvsarbete på grund av en föreskrift om förbud mot arbete under graviditeten enligt arbetsmiljölagen och inte kan omplaceras till annat arbete. Ersättning kan lämnas tidigast fr.o.m. den och längst t.o.m. den elfte dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. Hel graviditetspenning motsvarar av SGI, multiplicerad med 0,97, och ersättningen kan betalas ut som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Jämställdhetsbonusen, som infördes och varit utformad som en skattereduktion, kommer fr.o.m. att i stället kopplas till utbetalningen av föräldrapenningen (prop. 2010/11:146, bet. 2011/12:SfU4, rskr. 2011/12:15). När den förälder som tagit ut lägst antal dagar tar ut föräldrapenning på sjukpenning- eller grundnivå, får vardera föräldern per dag. Ett helt jämställt uttag av föräldrapenningen ger som totalt . Om föräldrarna gör ett samtida uttag av föräldrapenning under barnets första levnadsår föreligger inte rätt till bonus. Inte heller ger de reserverade föräldrapenningdagarna rätt till bonus. Utgifterna för föräldrapenning utgjorde av den totala utgiften för förmånerna inom föräldraförsäkringen. ökade utgifterna med jämfört med . Utgiftsökningen beror på både fler utbetalda dagar och en högre medelersättning. Ökningen av utbetalda dagar är främst en följd av det stigande antalet födda barn. föddes ca 116 000 barn, vilket är det högsta antalet . Antalet dagar uttagna av män har ökat kontinuerligt sedan föräldrapenningen infördes. Andelen dagar utbetalda till män uppgick . Utgifterna för tillfällig föräldrapenning var , vilket motsvarar en ökning med ca jämfört med . Användningen av tillfällig föräldrapenning är relativt jämnt fördelad mellan kvinnor och män. Av de dagar som används för vård av sjukt barn betalades ut till män . Graviditetspenning betalades ut , vilket var en minskning jämfört med . Till följd av förslaget om att förenkla jämställdhetsbonusen beräknas anslaget Föräldraförsäkring ökas med 2012 jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition. Enligt regeringen bör möjligheterna för ensamstående föräldrar att använda föräldrapenningen förbättras. Regeringen har därför uppdragit åt att utreda möjligheterna för föräldrar som har ensam vårdnad om ett barn att kunna överlåta en del av föräldrapenningen till någon annan person som inte är förälder. ska vidare utreda möjligheten för den förälder som i praktiken är ensam om att ta hand om sitt barn att kunna ta del av alla föräldrapenningdagar. I syfte att förenkla reglerna inom den tillfälliga föräldrapenningen har fått i uppdrag att utreda möjligheterna att ta bort anmälningsplikten för första vårddagen inom den tillfälliga föräldrapenningen. Dessutom ska utreda möjligheten för studerande att låta någon annan person vårda den studerandes sjuka barn med tillfällig föräldrapenning. Uppdragen ska redovisas . Vidare har regeringen uppdragit åt Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) att analysera tillämpningen av lagstiftningen inom sjukpenning och graviditetspenning i ärenden som rör kvinnor med graviditetsrelaterade besvär. Om analysen visar att det finns brister i tillämpningen ska förslag till åtgärder redovisas. Regeringen föreslår att för anvisar ett ramanslag på ca till anslaget 1:2 Föräldraförsäkring. Motioner med anslagseffekt 2012 I kommittémotion 2011/12:Sf312 (S) begärs i yrkande 16 i denna del att till anslaget 1:2 Föräldraförsäkring anvisar mer än regeringen. Motionärerna anser att taket i den tillfälliga föräldrapenningen ska höjas till åtta prisbasbelopp. I samma motion yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om en sådan höjning av taket i den tillfälliga föräldrapenningen. I kommittémotion 2011/12:Sf338 (MP) begärs i yrkande 3 i denna del att till anslaget 1:2 Föräldraförsäkring anvisar mer än regeringen. Motionärerna vill höja grundnivån i föräldraförsäkringen och avskaffa jämställdhetsbonusen. I kommittémotion 2011/12:So658 (MP) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att höja grundnivån i föräldraförsäkringen. Enligt motionärerna bör nivån motsvara golvet i arbetslöshetsförsäkringen, dvs. I kommittémotion 2011/12:Sf358 (SD) begärs i denna del att till anslaget 1:2 Föräldraförsäkring anvisar mer än regeringen. Motionärerna vill gradvis höja ersättningsnivån i föräldrapenningen till av SGI, höja taket i den tillfälliga föräldrapenningen och graviditetspenningen samt avskaffa jämställdhetsbonusen. I motion 2011/12:Sf343 (SD) begärs ett tillkännagivande om att avskaffa jämställdhetsbonusen. Enligt motionärerna är det inte statens uppgift att styra hur föräldrar fördelar tiden med sina barn. Ett liknande yrkande finns i motion 2011/12:A378 (SD) yrkande 4. I kommittémotion 2011/12:Sf283 (V) begärs i denna del att till anslaget 1:2 Föräldraförsäkring anvisar mer än regeringen. Föräldraförsäkringen bör enligt motionärerna individualiseras och jämställdhetsbonusen avskaffas. Vidare bör taket i den tillfälliga föräldrapenningen och graviditetspenningen höjas stegvis samt ersättningsnivåerna i föräldraförsäkringen återställas till av SGI. I kommittémotion 2011/12:Sf284 (V) begärs i yrkande 1 förslag om en individualiserad föräldraförsäkring. Antalet dagar bör delas lika mellan föräldrarna utan möjlighet till överlåtelse. Undantag bör dock göras för ensamstående föräldrar. I samma motion yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om höjning av tak och ersättningsnivå i föräldraförsäkringen. Taket bör höjas till åtta prisbasbelopp 2012 och ersättningsnivån till av SGI. I yrkande 4 begär motionärerna beslut om att avskaffa jämställdhetsbonusen. Motioner utan anslagseffekt 2012 I kommittémotion 2011/12:Sf312 (S) begärs i yrkande 13 ett tillkännagivande om studerande med barn som inte har någon SGI. De får föräldrapenning på grundnivån och har därför svårt att få ekonomin att gå ihop. I motion 2010/11:Sf13 (MP) begärs i yrkande 8 ett tillkännagivande om stelbenta SGI-regler. En förälder som helt eller delvis avstår från förvärvsarbete har rätt att behålla sin SGI fram till barnets ettårsdag. Därefter krävs att föräldern tar ut föräldrapenning för att få behålla sin SGI. Skyddet för SGI bör enligt motionärerna förlängas och gälla till dess att barnet blir 18 månader. I samma motion yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om föräldraförsäkring för studenter. Studerande på högskolor som får barn och inte har någon SGI eller har förlorat sin SGI genom att inte ta studiemedel hamnar på grundnivån i föräldraförsäkringen. Det innebär vid maximalt uttag efter skatt. Möjligheten att koppla SGI till studiemedlet bör därför ses över. I motion 2011/12:Sf213 (KD) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att utreda möjligheten till bibehållen SGI tills barnet är . Enligt motionärerna tvingar föräldraförsäkringens regler i många fall fram en ny graviditet innan moderns kropp återhämtat sig efter den förra graviditeten. Därför bör föräldrar få behålla sin SGI tills barnet är och skyddet förlängas vid en ny graviditet. I motion 2011/12:Sf238 (KD) begärs ett tillkännagivande om att utreda hur SGI beräknas. Studenters SGI är kopplade till studiemedel från CSN. Det innebär att man förlorar sin SGI och sin föräldrapenning om man under en termin inte tar studiemedel, t.ex. för att man sålt en lägenhet och därmed fått en kapitalinkomst. Fördelning av föräldrapenningen m.m.