bet · GY01NU20 · 2011-05-05 00:00:00 — Det övergripande målet är att bidra till hållbar tillväxt, stärka den svenska skogs- och träindustrins internationella konkurrenskraft och bidra till ett framgångsrikt svenskt engagemang inom det europeiska forskningssamarbetet. Programmet fokuserar bl.a. på vidareförädling av trä. I betänkandet noterades också det arbete som bedrevs inom ramen för kommittén Nationella träbyggnadsstrategin. Nationella träbyggnadsstrategin lämnade sin slutrapport . I sammanfattningen i rapporten sägs att målet med träbyggnadsstrategin är att trä ska bli ett självklart alternativ i allt byggande och att andelen flervåningsbostadshus som byggs med trä ska vara . Bland åtgärderna i träbyggnadsstrategin fanns uppgiften att verka för tillkomsten av fler demonstrationsprojekt och att utbilda yrkesverksamma i modernt träbyggande. Cirka 5 000 personer har deltagit i fortbildnings- och informationsaktiviteter inom ramen för hela strategiarbetet. Resultaten från Nationella träbyggnadsstrategins arbete hanteras vidare av den delegation för hållbara städer, under ordförandeskap av , som regeringen tillsatte genom miljöminister . Satsningen på hållbara städer har gjorts för att stimulera stadsbyggnadsprojekt som bidrar till förbättrad miljö och minskad klimatpåverkan och underlättar svensk miljöteknikexport. Satsningen ska bidra till att skapa nya skyltfönster för klimatvänligt byggande med miljöteknik och avancerad planering. I uppdraget till delegationen sägs att erfarenheterna från Nationella träbyggnadsstrategin, som verkat för ökad konkurrens och klimateffektiva alternativ i byggandet, bör tas till vara. Uppdraget ska redovisas . Regeringen gav i i uppdrag att bidra med , dock högst av den offentliga finansieringen, till projektet 2012. Projektet, som är treårigt, syftar till att sprida kunskap om ett modernt industriellt och klimatanpassat träbyggande i . Projektet utgår från det arbete som har bedrivits inom ramen för den avslutade nationella träbyggnadsstrategin. De beviljade medlen ska bidra till att projektet kan bedrivas i alla delar av landet. De ska även bidra till att organisera och samordna insatser för en fortsatt kunskapsuppbyggnad och erfarenhetsspridning inom träbyggnadsområdet. Enligt uppgift från står sig de redovisade uppgifterna fortfarande. För att stärka konkurrenskraften och ytterligare utveckla livsmedelsindustrin bör regeringen ta fram ett branschprogram, som bl.a. ska inriktas på forskning, utbildning och infrastruktur, anförs det i motion 2010/11:N341 (S). I har jordbruket och livsmedelsindustrin en framträdande roll, och utvecklingen pekar på behovet av att ta ett helhetsgrepp om och som främsta matlän och kornbod, anser motionärerna. Staten, kommuner och landsting, industrin, fackliga organisationer, universitet och högskolor är några av de aktörer som, enligt motionärerna, bör ingå i programarbetet. och behandlade utskottet och avstyrkte enhälligt en motion om livsmedelsindustrin liknande den som här är aktuell (bet. 2008/09:NU16 och bet. 2009/10:NU25). Utskottet hänvisade i sina avstyrkanden av motionerna till olika faktauppgifter. Dessa redovisas kortfattat i det följande, med uppdaterad information från Landsbygdsdepartementet. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och har getts i uppdrag att tillsammans med näringslivet ta fram ett tvärvetenskapligt forskningsprogram för livsmedelsområdet (baserat på EU:s teknikplattform Food for Life inom sjunde ramprogrammet). Programmet, som är ett samarbete mellan Formas, , Livsmedelsföretagen, Stiftelsen och Svensk Dagligvaruhandel, omfattar (med lika delar från staten och näringslivet). Programmet planeras pågå under 20102014 och riktar sig till universitet, högskolor, institut, myndigheter, företag, handel och andra aktörer med kompetens och intresse för utveckling inom livsmedelsbranschen. Dåvarande jordbruksminister lanserade visionen det nya matlandet, som handlar om att skapa fler jobb och tillväxt genom framför allt mat- och livsmedelsproduktion i kombination med turism. Visionen har följande fem fokusområden: måltiden inom offentlig sektor, primärproduktion, förädlad mat, matturism och restaurang. presenterades en handlingsplan för visionen, vilken uppdaterades . Visionen bygger på att de goda förutsättningar som finns över hela landet för att producera råvaror av hög kvalitet och ytterligare utveckla livsmedelsförädlingen ska tas till vara. Visionen är ett långsiktigt arbete som berör alla nivåer i samhället och bidrar till samverkan mellan aktörer på lokal, regional och nationell nivå. Det finns mål kopplade till varje fokusområde, bl.a. ska livsmedelsexporten fördubblas till 2020 och lönsamheten bland livsmedelsföretagen öka när det gäller fokusområdet förädlad mat. I budgetpropositionen avsattes på arbetet med visionen det nya matlandet (prop. 2010/11:1 utg.omr. 23, bet. 2010/11:MJU2). Det finns insatser inom bl.a. landsbygdsprogrammet, livsmedelsstrategin och regelförenklingsarbetet för att stödja visionen. Sammanlagt avsätts ca på arbetet med det nya matlandet ur statsbudgeten och landsbygdsprogrammet . Det finns också ett forum för dialog med branschen som inrättades 2008 Livsmedelssektorns strategigrupp. gav regeringen , och i uppdrag att skapa en kommunikationsplattform och en kommunikationsstrategi för det nya matlandet, med en budget på . pågår och planeras, enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet, ett stort antal aktiviteter för att framhäva de svenska mervärdena i mat- och livsmedelsproduktionen både nationellt och internationellt. Det bör inrättas ett program för forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering av ny teknik för resurssnål och giftfri produktion, motsvarande nuvarande program inom klimat- och energiområdet, anförs det i partimotion 2010/11:MJ449 (MP). har en ganska etablerad politik för en mer hållbar energiförsörjning genom förnybar energiproduktion och energieffektivitet, säger motionärerna. När det gäller råvaror och kemikalier är politiken mindre utvecklad, men det finns vissa ansatser. Det saknas dock en mer samlad och strukturerad satsning, menar motionärerna. De anser att klimat- och energirelaterade åtgärder behöver kompletteras med kemi- och råvarurelaterade åtgärder. De närmare formerna för och omfattningen av sådana åtgärder behöver, enligt motionärerna, utredas närmare. Utredningen bör ges i uppdrag att föreslå åtgärder på både utbudssidan, t.ex. motsvarigheter till energiforskningsprogrammet, energieffektiviseringsprogrammet och certifikatssystemet, och efterfrågesidan, t.ex. motsvarigheter till klimatinvesteringsprogrammet, offentlig upphandling och klimat- och energiskatter. Utredningen bör också överväga om det kan vara ändamålsenligt att rikta insatser mot vissa sektorer där har särskilt goda förutsättningar att bli ledande, anför motionärerna. När det gäller kemikalier kan nämnas att i budgetpropositionen redovisas regeringens kemikaliepolitik under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Där sägs (prop. 2010/11:1 utg.omr. 20 s. 48) att denna politik vilar på tre ben den ska verka för ökad kunskap om kemikaliers hälso- och miljörisker, för ökad information om förekomsten av farliga ämnen i varor samt arbeta för att farliga ämnen successivt fasas ut och ersätts med alternativa ämnen eller metoder. Regeringen vill öka kunskapen om egenskaper hos kemiska ämnen och särskilt deras kombinationseffekter, dvs. hur människor och miljö påverkas av den samlade exponeringen för flera olika ämnen med liknande effekter. En svensk handlingsplan för att identifiera, begränsa och fasa ut farliga kemikalier ska utarbetas. Regeringen avser att inom utveckla metoder för utvärdering av riskerna, utarbeta förslag till stärkt lagstiftning samt identifiera lämpliga styrmedel i väntan på att EU-lagstiftningen ses över. Regeringen ämnar vidare ge Kemikalieinspektionen i uppdrag att, i dialog med andra myndigheter, näringslivet samt konsument- och miljöorganisationer, få till stånd åtaganden som minskar exponeringen för bl.a. hormonstörande ämnen i olika varor. För att förbättra informationen om kemikalier i varor planerar regeringen att ge Kemikalieinspektionen i uppdrag att ta fram ett förslag till handlingsplan för att stärka kraven på information om kemikalier i varor i relevant EU-lagstiftning och i internationella organ. har ställt sig bakom regeringens förslag om att ska tillföras anslaget till Kemikalieinspektionen under 20112014 för en handlingsplan för kemikalier (prop. 2010/11:1 utg.omr. 20, bet. 2010/11:MJU1). ska vara drivande för en mer effektiv kemikaliepolitik i EU. Den svenska handlingsplanen ska rymma förslag för att identifiera, begränsa och fasa ut farliga kemikalier. I fråga om mineralråvaror kan noteras att geologiska undersökning (SGU), på uppdrag av regeringen, i en rapport redovisat förslag till hur arbetet med en svensk mineralstrategi bör läggas upp. Rapporten kommer att beredas inom . Branschprogram, tjänstesektorn och mjukvaruindustrin I motion 2010/11:N428 (S) begärs två tillkännagivanden: om behovet av att utveckla nationella strategiska program för utveckling inom olika branscher i samverkan mellan företrädare för arbetstagare, näringsliv och samhälle samt om behovet av insatser till stöd för forsknings- och utvecklingsarbete inom tjänstesektorn. En fortsättning av fordonsforskningsprogrammen framstår i ljuset av industrikrisen som nödvändig, anför motionärerna. De anser att motsvarande gäller för de nationella strategiska program för utvecklingen inom olika branscher som den tidigare, socialdemokratiska, regeringen tog initiativ till. Utöver fordonsindustrin lyftes då fem andra s.k. nyckelbranscher fram, nämligen metallurgi, skogs- och träindustrierna, läkemedels- och bioteknikindustrierna, IT- och telekommunikationsindustrin samt rymd- och flygindustrierna. Det finns anledning att åter aktualisera den här formen av samverkanslösningar inom strategiskt viktiga utvecklingsområden, menar motionärerna. För del är det dessutom viktigt att utarbeta ett liknande branschprogram för livsmedelssektorn, anför motionärerna. kan också genom sin kompetens och storlek inom vårdsektorn bidra till utveckling, tillväxt och nya arbetstillfällen inom det medicintekniska området. På motsvarande sätt som gäller för varuproduktionen spelar forsknings- och utvecklingsarbetet en växande roll för tjänstesektorn, säger motionärerna vidare. De anser därför att det bör formuleras ett uppdrag att pröva samarbetsformer med högskolor och klargöra inriktning och omfattning av den framtida tjänsteforskningen. Det behövs insatser inom många områden, t.ex. kompetensförsörjning, kapitaltillgång, kommunikationer, marknadsföring och stöd till innovationer och FoU-insatser. Ett tillkännagivande om mjukvara som tillväxtmotor för svensk industri föreslås i motion 2010/11:N310 (M). Utvecklingen av mjukvara är en stark tillväxtfaktor i den globala konkurrensen, och en stor del av svensk export är beroende av mjukvara, påpekar motionären. Mjukvara har betydelse för flera sektorer, såsom medicin, fordon, telekommunikation, försvar, finanssektor, industriautomation etc. Här finns en stor potential för export, innovation, nya företag och fler jobb, anser motionären. Hon menar att det behövs en stimulans till ökat samarbete och utbyte av idéer inom mjukvaruindustrin. Därför bör forskning och utveckling uppmuntras, och det bör ske en översyn av hur samarbete kan främjas inom mjukvaruindustrin, anför motionären. avslog , på förslag av ett enhälligt utskott, en motion om en tjänsteforskningsstrategi (bet. 2008/09:NU16). Utskottet redovisade att det i forsknings- och innovationspropositionen fanns under det strategiska forskningsområdet teknisk forskning ett särskilt avsnitt om forskningsbaserade tjänsteinnovationer (prop. 2008/09:50 s. 140). Där sades bl.a. att behovsmotiverad tjänsteforskning som utgår från tjänstesamhällets förutsättningar och egenskaper behöver utvecklas. En viktig uppgift är att ta fram begrepp, data och metoder som är anpassade till tjänsteföretagens logik och som förbättrar möjligheten att mäta tjänstesektorns storlek och utveckling. Forskning kring internationalisering av tjänster och tjänsteinnovation med fokus på användarens eller kundens roll är angelägen, eftersom värdet av en tjänst realiseras först när en tjänst konsumeras, sades det i propositionen. På regeringens webbplats lämnas information om att regeringen har inlett ett arbete för att förbättra förutsättningarna för innovationer inom tjänsteområdet. I ett första steg har en strategi för tjänsteinnovationer formulerats, och nästa steg är att omsätta strategin i konkreta åtgärder. Med nya tekniska lösningar och ökad globalisering följer ökade möjligheter att exportera innovativa tjänster och lösningar t.ex. mobilkommunikation, möbler i platta paket, vårdlösningar, strömmande musik över nätet eller kyliga hotellupplevelser som gör att nya och befintliga företag med svenskt ursprung kan växa på den globala arenan, sägs det. Genom att individer, företag och organisationer har goda förutsättningar att vara innovativa är det möjligt att öka tillväxten och möta framtidens utmaningar klimatet, jämställdheten och en alltmer åldrande befolkning. Som tidigare nämnts har regeringen tagit fram en handlingsplan för kulturella och kreativa näringar. Flera myndigheter inom näringspolitiken och kulturpolitiken har fått gemensamma uppdrag för att dels främja utvecklingen av små företag inom kulturella och kreativa områden, dels lyfta kultur och kreativitet som viktiga perspektiv för innovation och utveckling inom näringsliv och offentlig sektor. Totalt har avsatts för att handlingsplanen ska kunna genomföras. De nationella strategiska program för utvecklingen inom olika branscher som den tidigare, socialdemokratiska, regeringen tog initiativ till och som omnämns i motion 2010/11:N428 (S) har sin bakgrund i ett riksdagsbeslut . Då beslutade , på förslag i budgetpropositionen , om utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft, med en planerad kostnad på , under förutsättning att näringslivet investerar minst lika mycket (prop. 2005/06:1 utg.omr. 24, bet. 2005/06:NU1). Branschprogrammen innehöll bl.a. forsknings-, utbildnings- och infrastrukturinsatser som tagits fram i samarbete mellan stat, näringsliv och fackliga organisationer för att stärka konkurrenskraft i de aktuella branscherna (fordonsindustrin, läkemedels- och bioteknikindustrierna, metallurgin, flyg- och rymdindustrierna, IT- och telekommunikationsindustrin samt skogs- och träindustrierna). bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att inrätta ett branschprogram för svensk försvarsindustri, anförs det i motion 2010/11:N267 (S). Den position som svensk försvarsindustri nått beror på kombinationen av försvars-, närings- och forskningspolitiska intressen, anser motionärerna. Försvarsindustrin har fått en stark regionalpolitisk betydelse, med , , och som några viktiga knutpunkter. Omfattningen av svensk försvarsindustri gör att behovet av en långsiktig och samlad strategi framstår som nödvändig, menar motionärerna. De befarar att försvarsindustrin kommer att successivt försvagas utan en strategi från statsmakterna. För att vända denna utveckling bör näringen och statsmakterna inleda ett arbete tillsammans med bl.a. de fackliga organisationerna för att inrätta ett långsiktigt branschprogram, med syfte att utveckla den svenska försvarsindustrin och dess kompetens med bäring även på den civila sektorn, anför motionärerna. Försvarsminister besvarade en interpellation (ip. 2009/10:205) om en strategi för svensk försvarsindustri av (S). Interpellanten hade frågat näringsminister vilka initiativ hon avsåg att ta för att tydliggöra en strategi för försvarsindustrin som näringsgren och dess betydelse inte bara för försvarets behov utan också dess närings-, forsknings- och regionalpolitiska roll. Eftersom frågan rörde försvarsindustrin överlämnades interpellationen till försvarsministern. I sitt svar sade försvarsministern att regeringen verkställer de principer för försvarets materielförsörjning som lades fast redan under den tidigare regeringen men som inte har genomförts till fullo. De principer som framgår av den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10) utgör inriktningen i de försvarsmaterielrelaterade frågorna. I propositionen behandlas principerna för ett mer användbart försvar, inklusive frågor som rör materielförsörjningen och principerna för anskaffning och upphandling. Propositionens materielavsnitt behandlar även andra frågor med koppling till materielförsörjningen, bl.a. när det gäller marknads- och industrifrågor, internationella samarbeten och exportfrågor. Materielanskaffningen ska alltid utgå från Försvarsmaktens operativa behov. ska förses med ändamålsenlig, beprövad och tillförlitlig materiel av god kvalitet och mängd i förhållande till ställda krav och behov. Regeringen återkommer löpande i försvarsmaterielfrågor, sade försvarsministern. Försvarsmaterielmarknaden är inte en marknad som andra, påpekade försvarsministern vidare. Den europeiska marknaden är uppdelad på 27 delmarknader. har en hemmamarknad för industrin, som dessutom är världens största. Därför drev regeringen under ordförandeskap i EU och fick acceptans för bl.a. frågan om konkurrens på lika villkor (level playing field). Dessutom framhöll statsrådet att skulle en exportstödsmyndighet inrättas för att bättre och på ett samordnat sätt stödja exporten inom försvarssektorn. Genom en ny myndighet blir processerna också öppnare och mer transparenta, med tydligare roller och klarare ansvarsfördelning, sade försvarsministern. Myndigheten har, enligt sin instruktion (2010:654), i uppgift att bedriva exportrelaterad verksamhet inom försvarssektorn genom att genomföra allmänt exportfrämjande åtgärder för internationella marknader och organiserade aktiviteter vid särskilda exportsatsningar. Enligt regleringsbrevet ska myndigheten utveckla en metod för att bättre tillvarata små och medelstora företags exportpotential där denna är till fördel för försvars- och säkerhetspolitik. På myndighetens webbplats beskrivs verksamheten som att den ska främja export av såväl stora och komplexa materielsystem som mindre system och delkomponenter där det är av försvars- och säkerhetspolitiskt intresse. Det innebär ett stöd till både större försvarsindustriföretag och små och medelstora företag, utifrån ett regionalt perspektiv. Myndigheten ska också främja export av militär teknik för civila tillämpningar och säkerhetstekniker samt företräda svenska staten vid förhandlingar och avtal mellan länder. Verksamheten bedrivs inom ramen för den statliga exportkontrollen. Utskottet behandlar först vissa rymdfrågor, därefter ett motionsförslag om inrättande av ett program som rör råvaror och kemikalier och slutligen frågor rörande vissa näringsgrenar som är aktuella i detta avsnitt. Rymdverksamhet är betydelsefull för utveckling av tjänster inom olika områden, bl.a. jordobservation, navigation och telekommunikation. Rymdverksamheten har också betydelse när det gäller utveckling av teknik med bredare användningsområden. Det svenska deltagandet i det europeiska rymdsamarbetet är en förutsättning för att utveckla och stärka rymdindustri. Det är angeläget med en statlig finansiering av nationella projekt. Detta bidrar till att upprätthålla och stärka konkurrenskraften för svenska företag som är verksamma på området. Små företag med inriktning mot rymd har startats i och visar tillväxt. Svensk rymdverksamhet innehåller en hög grad av innovation och förnyelse. Rymdverksamheten har också stor betydelse för miljö- och klimatforskningen. Utskottet har alltså en positiv syn på svensk rymdverksamhet. Staten stöder verksamheten via Rymdstyrelsen och Rymdbolaget. Detta sker när det gäller myndigheten genom instruktion och regleringsbrev. Däremot är det inte en fråga för vare sig eller regeringen att peka ut vilka enskilda projekt som myndigheten ska prioritera. Satsningar på och prioriteringar av enskilda projekt är i stället en fråga för Rymdstyrelsen. bör alltså inte genom tillkännagivanden till regeringen, vilket föreslås i motionerna 2010/11:N390 (M) och 2010/11:N393 (M), göra uttalanden om hur Rymdstyrelsen ska prioritera i sin verksamhet. Motsvarande resonemang om och regeringens inblandning i beslut i direkta verksamhetsfrågor gäller också och i än högre grad för beslut som det är Rymdbolagets uppgift att fatta. bör således inte, som förordas i motion 2010/11:N392 (M), agera när det gäller en eventuell försäljning av Rymdbolagets rymdsystemdivision. bör alltså avslå de tre nämnda motionerna, liksom de övriga två aktuella motionerna 2010/11:N210 (FP) och 2010/11:N317 (KD). I motion 2010/11:MJ449 (MP), som i övrigt innehåller yrkanden om kemikaliepolitik, finns ett förslag om att det ska inrättas ett program för forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering av ny teknik för resurssnål och giftfri produktion, motsvarande nuvarande program inom klimat- och energiområdet. Kemikaliepolitik tillhör utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, vilket ingår i miljö- och jordbruksutskottets ansvarsområde. Som redovisats i det föregående har Kemikalieinspektionen getts i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att identifiera, begränsa och fasa ut farliga kemikalier. När det gäller mineralråvaror kan noteras att geologiska undersökning (SGU), som nämnts, till har avrapporterat ett uppdrag att lämna förslag om hur arbetet med en svensk mineralstrategi bör läggas upp. Utskottet ser inte skäl för att agera i den fråga som tagits upp i den nämnda motionen och avstyrker därmed motionen i berörd del. Frågor rörande vissa näringsgrenar Övriga frågor som aktualiserats i olika motioner och som behandlas här i ett sammanhang rör fordonsindustrin, skogsindustrin, livsmedelsindustrin, tjänstesektorn och mjukvaruindustrin samt försvarsindustrin. En del av dessa motioner är likartade med sådana som utskottet har behandlat. I det föregående har faktauppgifter redovisats avseende de områden som tas upp i motionerna. Utskottet avstyrker med detta de aktuella motionerna i berörda delar. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Övergripande om företagsfrämjande insatser, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:N268 och avslår motionerna 2010/11:C311 yrkande 7, 2010/11:T332 yrkande 4, 2010/11:N202, 2010/11:N212, 2010/11:N213, 2010/11:N217, 2010/11:N224, 2010/11:N230, 2010/11:N246, 2010/11:N248, 2010/11:N271 i denna del, 2010/11:N311, 2010/11:N325, 2010/11:N332 yrkande 1, 2010/11:N333 yrkande 4, 2010/11:N339, 2010/11:N340, 2010/11:N344, 2010/11:N345, 2010/11:N350, 2010/11:N353 yrkandena 14, 2010/11:N359, 2010/11:N364, 2010/11:N370, 2010/11:N380, 2010/11:N387, 2010/11:N405 yrkande 1, 2010/11:N417, 2010/11:N432, 2010/11:N433 och 2010/11:N435. Utformningen av den politik som regeringen bedriver när det gäller företagsfrämjande insatser är enligt min mening i huvudsak ändamålsenlig. ställde sig , som tidigare redovisats, bakom vad regeringen förordade om statliga insatser för finansiering och rådgivning för företagsutveckling (prop. 2009/10:148, bet. 2009/10:NU25). Syftet med riktlinjerna är att öka effektiviteten i systemet för företagsfrämjande och att renodla statens roll inom detta. Jag anser, i likhet med regeringen, att statliga insatser för att främja företagsutveckling ska vara marknadskompletterande och inte snedvrida konkurrensen. Utgångspunkten för statens insatser ska vara att försöka kompensera sådana brister i marknadens funktionssätt som kan hämma näringslivets utvecklingsmöjligheter och därmed dess konkurrenskraft.