bet · GY01SfU6 · 2011-04-11 00:00:00 — Honorärkonsulaten, som inte är myndigheter, har inte behörighet att besluta om visum. Enligt viseringskodexen får de dock bemyndigas att bl.a. motta ansökningar, inbegripet att uppta biometriska kännetecken, och överföra ansökningarna till beslutande ambassader eller karriärkonsulat. För att honorärkonsulaten ska kunna uppta biometriska kännetecken krävs det dock att de förses med teknisk utrustning. Utrikesminister uttalade i frågesvar 2010/11:104 bl.a. följande: I och med den ordning med biometri (fingeravtryck) i viseringsärenden som är på väg att införas är det för del inte aktuellt att låta viseringsansökningar tas emot av honorärkonsulaten, som inte har den tekniska utrustningen. Jag vill dock inte helt utesluta möjligheten för framtiden. Motion Sf319 avstyrks med det anförda. En utlänning som vill ha uppehållstillstånd i ska ha ansökt om och beviljats ett sådant tillstånd före inresan i landet. En ansökan om uppehållstillstånd får i normalfallet inte bifallas efter inresan. Undantag gäller dock i flera fall. Bland annat infördes ändrade bestämmelser i utlänningslagen så att det i högre grad har blivit möjligt för föräldrar och barn att beviljas uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning när de redan befinner sig i i de fall det står klart att uppehållstillstånd skulle ha beviljats om prövningen hade gjorts före inresan. Utskottet kan konstatera att reglerna för ansökan om uppehållstillstånd på grund av anknytning har ändrats. Utskottet anser däremot inte att det även bör införas en ordning som innebär att visum ska kunna beviljas därför att det kan bedömas som uppenbart att ett framtida uppehållstillstånd kommer att beviljas. Därmed avstyrks motion Sf271 yrkande 4. Viseringsfrågor ingår i EU:s kompetensområde och regleras på EU-nivå. Det gäller bl.a. beslut om de tredjeländer vars medborgare måste inneha visum när de passerar unionens yttre gränser samt förfaranden och villkor för medlemsstaternas utfärdande av viseringar. I rådets förordning (EG) nr 539/2001 regleras vilka tredjeländers medborgare som behöver visering respektive vilka som är undantagna från viseringskrav. Viseringspolitiken inom EU i denna del är fullt ut harmoniserad. Detta innebär att det inte längre finns några tredjeländer för vilka medlemsstaterna ensidigt får bestämma om medborgarna i dessa länder ska omfattas av viseringskrav eller inte. Även om är bundet av nämnda EG-förordning är det viktigt att inom EU aktivt driver frågan om viseringsfrihet för så många länder som möjligt. Varje visumärende bedöms individuellt. En utlänning får beviljas visering om vissa villkor är uppfyllda. Enligt artikel 21.1 viseringskodexen bör man vid prövningen av ansökningar om enhetlig visering ägna särskild uppmärksamhet åt att bedöma huruvida sökanden utgör en risk för olaglig invandring och huruvida sökanden har för avsikt att lämna medlemsstaternas territorium när den visering som sökanden ansökt om löper ut. Utskottet konstaterar att är bundet av EU:s förordningar som gäller som lag i och avstyrker därmed motionerna Sf368 yrkande 19, Sf392 yrkande 1 och Sf394 yrkande 8. Beträffande motion Sf385 yrkande 9 är det utskottets uppfattning att varken eller övriga länder i EU kommer att verka för viseringsfrihet för medborgare i länder som är, eller misstänks vara, baser för terrorism. Viseringsfrihet förutsätter även att besökande medborgare från de länder för vilka viseringsfrihet gäller inte utgör en belastning i form av omfattande illegal invandring. Utskottet avstyrker med det anförda motion Sf385 yrkande 9. Enligt viseringskodexen ska en myndighets beslut om avslag på en ansökan om Schengenvisering eller om upphävande eller återkallelse av en Schengenvisering kunna överklagas. Formerna för överklagandet ska regleras i nationell rätt. Bestämmelser om överklagande ska tillämpas fr.o.m. . Så som utskottet tidigare anfört i detta betänkande under avsnittet Ansökan om uppehållstillstånd kommer Stockholmsprogrammet i de delar som rör migrationspolitik att ligga till grund för samarbetet mellan regeringen och de gröna. Frågor om lagliga vägar in till EU berörs av programmet. Motionerna Sf342 yrkande 5, Sf368 yrkande 18, Sf392 yrkande 2 och Sf394 yrkande 7 får anses delvis tillgodosedda med detta. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. hemvistkravet och om språkkunskaper m.m. för att beviljas svenskt medborgarskap. Jämför reservation 35 (SD). Den svenska medborgarskapslagstiftningen baseras på den s.k. härstamningsprincipen som innebär att ett barns medborgarskap bestäms av föräldrarnas medborgarskap, till skillnad från territorialprincipen som innebär att barnet får medborgarskap i det land där det föds. En annan grundprincip är att undvika statslöshet. Vissa undantag från härstamningsprincipen har därför införts, bl.a. för att säkerställa att statslösa barn bosatta i har möjlighet att snabbt få ett medborgarskap. En utlänning kan efter ansökan beviljas svenskt medborgarskap (naturaliseras), om han eller hon har 1. styrkt sin identitet 2. fyllt arton år 3. permanent uppehållstillstånd i 4. hemvist här i landet (hemvistvillkoret) a) i fråga om en dansk, finländsk, isländsk eller norsk medborgare b) i fråga om den som är statslös eller att bedöma som flykting enligt 4 kap. 1 § UtlL c) i fråga om övriga utlänningar 5. haft och kan förväntas komma att ha ett hederligt levnadssätt. Den som är gift, lever i ett registrerat partnerskap eller är sambo med en svensk medborgare kan söka svenskt medborgarskap i . En make, maka, partner eller sambo som tidigare haft ett annat medborgarskap (eller varit statslös) måste ha varit svensk medborgare . Paret måste också bo tillsammans. I motion Sf384 av de (M) begärs ett tillkännagivande om behovet av en sådan ändring i lagen om svenskt medborgarskap att test av kunskaperna i svenska språket ska ingå som ett kriterium för att beviljas svenskt medborgarskap. En reglering av på vilket sätt kunskaperna ska kunna dokumenteras bör även införas. Det bör medges undantag motiverade av t.ex. sökandens ålder eller andra särskilda omständigheter som gör det orimligt att hävda kunskapskravet fullt ut. I motion Sf385 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 19 ett tillkännagivande om att grundläggande krav för medborgarskap ska vara att utlänningen har varit bosatt i och att han eller hon inte gjort sig skyldig till ett grovt brott eller upprepade brott av mindre grov art. I motionens yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att för att en sökande ska kunna beviljas medborgarskap ska han eller hon godkännas i ett medborgarskapstest för att visa att han eller hon tagit till sig det svenska språket i tal och skrift samt skaffat sig grundläggande kunskaper om svensk historia och svenskt samhällsliv. Slutligen begärs i yrkande 21 ett tillkännagivande om att i samband med ansökan om medborgarskap bör en deklaration undertecknas där personen bekräftar sin lojalitet med och förbinder sig att respektera svenska lagar och övriga samhällsregler. Regeringen har gett i uppdrag att dra lärdomar av olika länders integrationsarbete, även när det gäller språkkunskapernas betydelse för medborgarskap och för att underlätta en fungerande integration. Underlagsrapport nr 14 till , Språk, krav och medborgarskap, innehåller en genomgång av regelverken för hur medborgarskap kan förvärvas i 19 länder. En tydlig trend i riktning mot ökad restriktivitet kan konstateras i de västeuropeiska länderna. Goda kunskaper i mottagarlandets språk är allt oftare ett krav för medborgarskap. har beslutat om en ny lag om prestationsbaserad stimulansersättning inom svenskundervisning för invandrare (sfi) som gäller i hela landet fr.o.m. (sfi-bonus). Bonusen avser att motivera nyanlända invandrare att påbörja sfi , att förbättra närvaron i utbildningen och att göra extra ansträngningar att snabbt nå godkänd nivå i sina studier. Därmed förbättras de nyanländas möjligheter att få ett arbete och delta i samhällslivet. Lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (etableringslagen) trädde i huvudsak i kraft . Syftet med lagen är att varje nyanländ utifrån sina egna förutsättningar ska få professionellt stöd att så snabbt som möjligt lära sig svenska, komma i arbete och klara sin egen försörjning samt ta del av de rättigheter och skyldigheter som gäller i . Bland annat ska Arbetsförmedlingen upprätta en individuell plan med insatser för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering (etableringsplan). Etableringsplanen ska omfatta högst 24 månader och minst innehålla utbildning i svenska för den som har rätt att delta i sådan utbildning, samhällsorientering och aktiviteter för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbetslivet. Varje kommun ska aktivt verka för att en nyanländ invandrare kan påbörja sfi inom en månad från det att den nyanlände anmält sig till en sfi-kurs hos kommunen. För kommunerna är det också obligatoriskt att erbjuda nyanlända samhällsorientering. Samhällsorienteringen ska förmedla vikten av grundläggande värden som demokrati och alla människors lika värde. Den bör innehålla kunskapsinhämtning och reflektion över vad det innebär att leva i det svenska samhället samt information om jämställdhet och respekt för ungdomars integritet. Den ska också ge tydlig information om den enskildes rättigheter och skyldigheter. I slutbetänkandet för nyanlända utanför flyktingmottagandet (SOU 2010:37) utreds huruvida de nyanlända som inte omfattas av etableringslagen ska erbjudas samhällsorientering. I betänkandet föreslås att kriteriet för vem som ska ha rätt till samhällsorientering ska vila på integrationspolitikens generella målsättning om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Målgruppen ska enligt förslaget utökas med alla vuxna nyanlända invandrare med uppehållstillstånd , med undantag för gäststuderande. Samhällsorienteringen bör med andra ord erbjudas anhöriga, individer med arbetstillstånd längre än samt EES-medborgare med uppehållsrätt. Utskottet noterar vidare att regeringen även har gjort satsningar på kompetensutveckling av sfi-lärare. Utskottet konstaterar att utbildningen i sfi och samhällsorientering är under utveckling och vill särskilt påpeka att kunskaper i svenska, tillsammans med arbete, är bland de viktigaste faktorerna i en framgångsrik integration. Utskottet är inte nu berett att föreslå tillkännagivanden om att kunskaper i svenska språket och ett godkänt medborgarskapstest ska vara kriterier för att få svenskt medborgarskap. Därmed avstyrks motionerna Sf384 och Sf385 yrkande 20. För att erhålla svenskt medborgarskap ska utlänningen ha haft och kunna förväntas komma att ha ett hederligt levnadssätt. Även misstanke om brott kan leda till att en ansökan om medborgarskap avslås. Vidare kan annan misskötsamhet, såsom försummelse att betala skatteskulder och underhållsskulder, leda till att en ansökan avslås. Många åtgärder har vidtagits för att underlätta för invandrare att växa in i det svenska samhället. Utöver vad som angivits ovan kan nämnas etableringslots enligt etableringslagen, instegsjobb och nystartsjobb, jobb- och utvecklingsgaranti och jobbgaranti för ungdomar. Satsningar görs också på yrkesbedömning och validering av utländsk utbildning samt kompletterande högskoleutbildningar. Hemvisttidens längd bör inte sättas högre än vad som erfarenhetsmässigt behövs för att utlänningar i allmänhet ska hinna inlemmas i det svenska samhället. Utskottet anser att den hemvisttid som föreslås i motion Sf385 yrkande 19 saknar underbyggnad och är onödigt lång. De nu gällande tiderna är enligt utskottets mening lämpligt valda. Motionsyrkandet avstyrks med det anförda. Utskottet konstaterar dels att det görs en vandelsprövning i samband med att en ansökan om svenskt medborgarskap prövas, dels att varje svensk medborgare är skyldig att respektera svenska lagar och övriga samhällsregler. Utskottet anser att det saknas behov av att införa en särskild lojalitetsförklaring m.m. som villkor för att erhålla svenskt medborgarskap. Motion Sf385 yrkande 21 avstyrks därmed. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Flykting- och migrationspolitik, punkt 1 (S, V) av (S), (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf3 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2010/11:Sf377 av (S) yrkandena 2 och 5 samt 2010/11:Sf5 av (SD) yrkandena 1 och 8, 2010/11:Sf201 av (KD) yrkande 2 och 2010/11:Sf385 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 10, 11 och 1316. För att förebygga att människor tvingas bryta upp från sitt hemland och söka i ett annat land krävs enligt vår uppfattning en tydlig linje både när det gäller fattigdomsbekämpning och global rättvisa samt i arbetet mot klimatförändringarna. När det gäller flyktingpolitiken bör solidaritet, humanitet och rättvisa vara ledord samt varje ärende avgöras individuellt och barns bästa ges en verklig innebörd. Därtill krävs att asylprocessen utmärks av rättssäkerhet och ansvarstagande. Flykting- och migrationspolitik, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf5 av (SD) yrkandena 1 och 8 samt 2010/11:Sf385 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 10, 11 och 1316 samt 2010/11:Sf3 av m.fl. (S) yrkande 4, 2010/11:Sf201 av (KD) yrkande 2 och 2010/11:Sf377 av (S) yrkandena 2 och 5. Den svenska asylpolitiken har enligt min mening underlättat människohandel, organiserad brottslighet och terroristgruppers etablering i . Eftersom inte har obegränsade resurser för att hantera de problem som folkomflyttningar medför krävs att asylpolitiken skärps. Ansökan om asyl ska göras vid den svenska gränsen i samband med inresa. Den som vistas illegalt i landet ska inte kunna få sin sak prövad, utan ska avvisas omgående. De asylsökande ska uppvisa handlingar som styrker både identitet och nationalitet. Asylsökande som inte styrker sin identitet ska inte få sitt ärende prövat utan ska genast avvisas till det land han eller hon senast kom ifrån. Vidare ska asyl endast beviljas personer av två kategorier, nämligen de som uppfyller kriterierna i och ett mindre antal kvotflyktingar som erbjuds asyl enligt avtal med UNHCR. Tillfälliga uppehållstillstånd ska dock undantagsvis kunna utfärdas för personer som inte fullt ut lever upp till krav men som av ytterst starka humanitära skäl ändå inte kan återvända till sitt hemland, ett närliggande område eller sitt första asylland. I övrigt ska tillfälliga uppehållstillstånd vara regel och gälla i taget. Vidare bör en utredning tillsättas med uppdrag att göra en bred översyn av hur invandringen påverkar och vad den tar för resurser i anspråk samt vilken förmåga har att hantera nyinvandringen. Det finns även skäl att utvärdera förmåga till fortsatt flyktingmottagande och om resurserna för detta bättre kan användas genom t.ex. ökat stöd till UNHCR. Begreppet väpnad konflikt m.m., punkt 2 (S, V) av (S), (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf4 av m.fl. (MP) yrkande 1 i denna del, 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8 samt 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 3 i denna del. Vi anser att begreppet väpnad konflikt behöver tydliggöras så att det fullt ut motsvarar dess folkrättsliga innebörd och ger den som flyr undan krig skydd i . Vidare bör begreppet andra svåra motsättningar i hemlandet förtydligas i syfte att göra det mindre restriktivt. Av dessa skäl anser vi att utlänningslagen bör ses över. Barns asylskäl, punkt 3 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf4 av m.fl. (MP) yrkande 1 i denna del och 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 34 och 2010/11:Sf355 av (M). Vi anser att barns asylskäl måste utredas separat och inte som en del av föräldrarnas ärende. För att säkerställa att barns asylskäl tas på allvar krävs en ändring av utlänningslagen. Eftersom portalparagrafen enligt vår uppfattning inte beaktas på ett tillfredsställande sätt måste även barnkompetensen hos öka. Ensamkommande barn, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf205 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2010/11:Sf5 av (SD) yrkande 5 och 2010/11:Sf385 av m.fl. (SD) yrkande 12. Regeringen har givit i uppdrag att undersöka möjligheten att bygga omsorgscenter i länder som och för att kunna återsända så många ensamkommande barn som möjligt. Att bygga barnhem i syfte att skicka tillbaka barn till länder som UD avråder svenskar från att resa till är inte acceptabelt och detta projekt måste därför stoppas. Ensamkommande barn, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf5 av (SD) yrkande 5 och 2010/11:Sf385 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2010/11:Sf205 av m.fl. (MP) yrkande 6. I våra grannländer, t.ex. i , har man efter kontroller kunnat konstatera att en relativt stor andel av de s.k. ensamkommande barnen är . Det finns därför skäl att utreda åldern på dessa barn för att säkerställa rättssäkerheten och för att se till att inga barn får stå tillbaka för vuxna som missbrukar systemet. bör därför ges i uppdrag att med vetenskapliga metoder åldersbestämma utlänningar som påstår sig vara under men som kan misstänkas vara äldre. Begreppet synnerligen ömmande omständigheter, punkt 6 (S, V) av (S), (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf201 av (KD) yrkande 1, 2010/11:Sf268 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2010/11:Sf322 av m.fl. (S), 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 11 samt 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 3 i denna del och 2010/11:Sf203 av och (båda KD) yrkandena 1 och 3. Enligt vår uppfattning har begreppet synnerligen ömmande omständigheter kommit att tolkas alltför restriktivt. För att stärka barnens perspektiv i asyl- och flyktingpolitiken och för att portalparagrafen om barnets bästa ska få det genomslag som avsågs redan när bestämmelsen infördes bör begreppet synnerligen ömmande omständigheter ändras till särskilt ömmande omständigheter och nuvarande praxis mildras i ärenden som rör barn. Flyktingstatus för hbt-personer m.m., punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Ju401 av m.fl. (V) yrkande 11, 2010/11:U232 av (FP) yrkande 3, 2010/11:U317 av m.fl. (S) yrkande 9, 2010/11:Sf4 av m.fl. (MP) yrkande 1 i denna del, 2010/11:Sf266 av (KD), 2010/11:Sf270 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkande 9, 2010/11:Sf389 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 47 samt 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 3 i denna del. Enligt min uppfattning finns det behov av förändringar av migrationsprocessen och utlänningslagen för att säkerställa att hbt-personers situation tas på allvar. Bland annat måste ett förtydligande ske så att också transidentitet explicit utgör grund för asyl. Vidare måste tillämpningen av hbt-personers skyddsskäl stå i bättre överensstämmelse med beslut. Som det är avviker tillämpningen av utlänningslagen från intentioner. Det visas inte minst av att hbt-personer upprepade gånger fått avslag på sina asylansökningar trots att de uppenbarligen uppfyllt lagens krav på välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sexuell läggning. Det är t.ex. inte acceptabelt att i beslut fortfarande hänvisar till att en person kan avvisas trots risk för förföljelse bara han eller hon inte öppet visar sin läggning. Enligt min uppfattning bör asylsökande hbt-personers fruktan anses som välgrundad så länge deras hemländer avrättar, bestraffar eller på andra sätt underlåter att skydda de personer som utsätts för brott eller trakasserier på grund av sin sexuella läggning eller könsidentitet. Eftersom utvidgningen av flyktingbegreppet till att omfatta förföljelse på grund av kön och sexuell läggning inte fått avsedd effekt bör tillämpningen granskas och nödvändiga förtydliganden i utlänningslagen göras. Hbt-kompetensen hos personal måste också förbättras liksom personalens kunskaper om hbt-personers situation i de länder de kommer från. Offer för människohandel, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Ju409 av m.fl. (V) yrkande 6. Enligt min mening bör en person som utsatts för människohandel för sexuella ändamål och som därför hyser en välgrundad fruktan för förföljelse beredas skydd och beviljas permanent uppehållstillstånd med stöd av . Tidsbegränsat uppehållstillstånd kopplat till medverkan i rättsprocessen är inte tillräckligt då det skapar en utpressningssituation som riskerar att bli ytterligare ett övergrepp mot drabbade personer. Det gemensamma europeiska asylsystemet, punkt 12 (S, V) av (S), (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 15, 2010/11:Sf377 av (S) yrkande 1 och 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 5. Vi anser att bör verka för att EU:s medlemsstater följer om förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning, barns egna asylskäl och begreppen väpnad konflikt och andra svåra motsättningar i hemlandet. Vidare bör regeringen i EU verka för att asylrätten värnas och att en restriktiv utveckling av den gemensamma flyktingpolitiken motverkas. Flyktingmottagandet i vissa EU-länder, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf342 av och (båda KD) yrkande 2. Flera medlemsstater har uppvisat avsevärda brister i mottagandet av asylsökande. EU måste därför ta ett ansvar för att se till att sådana missförhållanden inte tolereras. bör i sin tur kräva att EU vidtar kraftiga åtgärder för att rätta till dessa missförhållanden. Ändring av Dublinförordningen, punkt 14 (S, V) av (S), (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Sf3 av m.fl. (S) yrkande 2, 2010/11:Sf368 av m.fl. (V) yrkande 14, 2010/11:Sf377 av (S) yrkande 4 och 2010/11:Sf394 av m.fl. (MP) yrkande 10. Vi anser att förslag till ändring av Dublinförordningen är ett bra initiativ. måste därför driva på så att förslaget genomförs framför allt vad gäller möjligheten till familjeåterförening, utökade möjligheter till offentligt biträde och att överföringar enligt förordningen tillfälligt ska kunna upphöra. Möjligheten att stoppa överföringar får dock inte ersätta nödvändiga förbättringar i medlemsstaternas nationella lagstiftningar eller i deras mottagningsförhållanden. Dublinförordningen i övrigt, punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: