ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
bet · GY01TU28 · 2011-06-07 00:00:00 — 2010/11:TU28 Ändring i offentlighets- och sekretesslagen Ändring i offentlighets- och sekretesslagen I betänkandet föreslår utskottet att antar utskottets förslag till ändring i lagen (2011:553) om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Ändringen avser främst ändrad beteckning på en paragraf. Utskottet föreslår att ärendet avgörs efter endast en bordläggning. Lagändringen föreslås träda i kraft . Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar utskottets förslag i bilagan till lag om ändring i lagen (2011:553) om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Utskottet föreslår att ärendet avgörs efter endast en bordläggning. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (C), i (S), (M), (KD), (SD), (V), (MP) och (FP). Regeringen lade fram proposition 2010/11:116 Genomförande av tredje sjösäkerhetspaketet del 2. I propositionen föreslogs ändringar i bl.a. offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), däribland en ny paragraf, 17 kap. 4 a §. På utskottets förslag biföll propositionen (bet. 2010/11:TU23, rskr. 2010/11:259). Regeringen utfärdade lagen (2011:553) om ändring i offentlighets- och sekretesslagen med ikraftträdande . Eftersom regeringen tidigare utfärdat en lag med samma beteckning är det angeläget att rättelse sker. Utskottet lägger därför på eget initiativ fram ett förslag med detta syfte. Lagförslaget framgår av bilagan. Förslaget innebär att bestämmelsen ges beteckningen 17 kap. 4 b § och att rubriken av sjöolyckor och tillbud, m.m. placeras närmast före den beteckningen. Lagändringen föreslås träda i kraft samma datum som enligt tidigare beslut, . Utskottet föreslår att ärendet avgörs efter endast en bordläggning. Förslag till lag om ändring i lagen (2011:553) om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) dels att ingressen i stället för dess lydelse enligt lagen (2011:553) om ändring i nämnda lag ska ha följande lydelse, dels att 17 kap. 4 a § i stället för dess beteckning enligt lagen (2011:553) om ändring i nämnda lag ska betecknas 17 kap. 4 b §, dels att rubriken närmast före 17 kap. 4 a § enligt lagen (2011:553) om ändring i nämnda lag i stället ska sättas närmast före nya 17 kap. 4 b §. Lydelse enligt SFS 2011:553 Enligt beslut föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) dels att 17 kap. 7 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 17 kap. 4 a § och 29 kap. 12 a §, samt närmast före 17 kap. 4 a § och 29 kap. 12 a § två nya rubriker av följande lydelse. dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 17 kap. 4 b § och 29 kap. 12 a §, samt närmast före 17 kap. 4 b § och 29 kap. 12 a § två nya rubriker av följande lydelse.
bet · GY01UFöU4 · 2011-06-16 00:00:00 — Ingenting av detta förekom i de medier som vi har, utan allt var fokuserat på det republikanska gardet och insatserna mot Irak.Vi får aldrig glömma det folk som finns på marken och döljer sig bakom siffrorna och hur medierna följer den militära konflikten.Jag kommer aldrig att glömma en kvinna på ett av barnsjukhusen. I det här skedet var kriget i nästan helt slut. Hon sträckte över sitt lilla barn till mig och sade: Ta emot mitt barn, ta med dig barnet härifrån , för här har mitt barn ingen framtid! Den nöden finns säkert väl utbredd i i dag.Det är viktigt att vi ständigt håller den humanitära debatten levande, att vi parallellt med militära, nödvändiga insatser ser till att den humanitära diskussionen står högst på dagordningen.Redan i mitten av april talade FN om en mycket svår humanitär situation i landet. Då var det tiotusentals människor som satt fast i Misrata under svår nöd. som därefter har förflutit har situationen fortsatt att förvärras. Tusentals har skadats och dödats . Det har varit svårt att evakuera skadade, sjukhus har haft elbrist och brist på förnödenheter, och antalet människor som dricker smutsigt vatten har blivit allt fler, med risk för vattenburna sjukdomar.För en månad sedan, , uttalade FN:s generalsekreterare att i avsaknad av att få till stånd en vapenvila fortsätter den humanitära situationen att förvärras. Och hör här: FN:s sändebud hade då arbetat frenetiskt för att försöka få Gaddafi att gå med på en verifierbar vapenvila - dock utan framgång. Det är ingen tvekan om vem som är skyldig till den humanitära nöden i Libyen.Vid denna tidpunkt hade tusentals dödats och skadats, och 750 000 hade tvingats fly landet, enligt FN och den . , en mån senare, har situationen ytterligare förvärrats.Vi socialdemokrater kommer att fortsätta att driva på i den humanitära debatten kring . Trots överenskommelsen och den proposition som vi kommer att ställa oss bakom kommer vi inte att svika det libyska folket, utan vi kommer att fortsätta att föra den humanitära debatten och fortsätta vårt ansvar.Man får inte heller glömma att den militära insatsen i ett historiskt perspektiv kommer att bli relativt kort, medan hjälpen och stödet till det libyska folket kommer att kräva att vi är långsiktiga och inte sviker dem i den långa vägen tillbaka till ett fritt och demokratiskt .
· GY01UU15 · 2011-06-09 17:46:37 — Det finns också rapporter om stening och att människor begravs levande.67 länder har fortfarande kvar dödsstraffet i sin rättsordning. Värst är , som har nämnts , där antalet förmodligen handlar om flera tusental. Därefter på denna skammens lista kommer i fallande ordning , , , , , och Syrien.Rätten till liv är absolut.Dödsstraffet är förstås oåterkalleligt och har ingen plats i någon rättsordning som säger sig vara civiliserad. Om detta råder ingen oenighet i riksdag. Det är glädjande, men jag vill ändå ta tillfället i akt och betona vikten av att kampen går vidare och att har en viktig roll att spela i den.Som framgår i betänkandet agerar för dödsstraffets avskaffande bland annat genom EU och , genom FN och i bilaterala kontakter. Arbetet är och måste fortsätta att vara en prioriterad fråga för och EU. har i sina relationer med många länder uppmärksammat dödsstraffet och brott mot de mänskliga rättigheterna.Men det är av största vikt att vi är lika tydliga gentemot alla länder som har dödsstraffet kvar. Oavsett vilka relationer vi har med ett land i övrigt måste ändå frågan om dödsstraff uppmärksammas, och hållning måste alltid vara glasklar. Hållningen är förstås att dödsstraff inte kan accepteras i vare sig demokratier eller diktaturer.Sverige och EU måste öka ansträngningarna i sina bilaterala kontakter, i EU-arbetet och i FN för att dödsstraffet ska avskaffas helt. Men i väntan på ett generellt förbud mot dödsstraffet måste arbetet rikta in sig på att förmå fler stater att ansluta sig till det internationella protokoll som reglerar ett successivt avskaffande av dödsstraffet.Fru talman! Jag är aktiv, precis som , i tvärpolitiska grupp för mänskliga rättigheter. Vi träffas en gång under riksdagsåret, och en av våra viktigaste uppgifter är att skriva vädjandebrev. Alla ledamöter ges chansen att skriva under breven. Breven går sedan vidare till statschefer, presidenter, premiärministrar, guvernörer, domstolar och ambassader. Vi vädjar då för enskilda personer vilkas mänskliga rättigheter har kränkts. Vi vädjar inte minst för dem som är dömda till döden.MR-gruppen tar, som nämnde, inte politiska hänsyn till var i världen brotten begås utan fokuserar på själva brotten i sig. Våra brev går till både demokratier och diktaturer, för dödsstraffet är precis lika medeltida, brutalt och ovärdigt oavsett om det utdöms i eller i , i eller i Kina.Kampen mot dödsstraffet går ändå framåt. Som sagts tidigare var det 1977 bara 16 stater som hade avskaffat dödsstraffet för alla brott. är antalet 139 - två tredjedelar av världens länder. Det är förstås bra, men mycket återstår att göra. Våra ansträngningar kan inte ta slut förrän dödsstraffet är avskaffat över hela jordklotet, i alla världens länder, och förpassat dit det hör hemma: på historiens skräphög.I detta anförande instämde och (båda S).
bet · GY01KU29 · 2011-07-11 00:00:00 — Detta nummer användes inte.
· GZ01FiU7 · 2011-10-12 13:16:26 — förstärker det kommunala självstyret.Jag fick förtroendet att sitta i kommittén som utredde den kommunala utjämningen. Dagens kommunala inkomstutjämningssystem garanterar alla kommuner av medelskattekraften och landstingen garanterar vi av medelskattekraften. Med olika garantinivåer i inkomstutjämningen när det gäller kommuner respektive landsting blir det omfördelningseffekter när kommuner och landsting växlar verksamhet eller om man växlar huvudmannaskap med varandra.Kommittén informerades av utredningen om att hälften av alla landsting såg över sina huvudmannaskapsförändringar. Man satt med kommunerna och funderade på om denna verksamhet kunde vara bättre i landstingsverksamheten eller om den var bättre inom den kommunala verksamheten. Tio landsting höll på att jobba med att växla verksamhet. Då är det inte rimligt att ett utjämningssystem i praktiken bestämmer vem som är huvudman i ett län.Som exempel kan vi ta kollektivtrafiken där det faktiskt bestäms utifrån utjämningssystemet vem som är huvudman. Det är inte rimligt att ha ett utjämningssystem som gör det, utan det måste vara respektive kommunfullmäktige respektive och regionfullmäktige som beslutar var de här verksamheterna ska vara. Det kan inte vara så att utkomsten av ett statligt inkomstutjämningssystem bestämmer detta.Kommittén gjorde en särskild framställan till regeringen med förslag till ändring i lagen om kommunalekonomisk utjämning i syfte att eliminera de oönskade effekter på skatteväxling som uppstår när de här två organisationerna har olika garantinivåer.Med dagens beslut, med samma nivå på medelskattekraft både för landsting och för kommuner, kommer kommunerna och landstingen att själva kunna bestämma vem som är huvudman. Alltså förstärker vi det kommunala självstyret.Med det yrkar jag, herr talman, bifall till utskottets förslag.
bet · GZ01JuU13 · 2011-10-31 00:00:00 — Vad gäller övriga delar av förslaget anser att de inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Motiverat yttrande från riksdag Mot bakgrund av prövningen av subsidiaritetsprincipens tillämpning i kommissionens förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 i syfte att införa gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna, som redovisas i justitieutskottets utlåtande /12:JuU13, anser att det aktuella utkastet i de delar som avser återinförande av kontroller vid de inre gränserna vid hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten, såväl i förutsebara fall (toppmöten, sportevenemang, m.m.) som i oförutsebara fall (terrorattentat, m.m.), strider mot subsidiaritetsprincipen. Enligt uppfattning bör Europeiska unionens regelverk inte innehålla bestämmelser som anger om och när medlemsstaterna bör eller ska införa kontroller vid sina inre gränser. Vidare anser att det ska vara upp till varje medlemsstat att själv besluta om eventuella kontroller vid de egna gränserna. Kommissionens förslag leder således till ökad överstatlighet. Vad gäller övriga delar av förslaget anser att de inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Detta då är medlem i och därför kan drabbas av att andra medlemsstater eventuellt inte kan upprätthålla sina yttre gränser. Det är då lämpligt att Europeiska unionen i dessa fall kan införa kontroll vid inre gräns. Motiverat yttrande från riksdag Mot bakgrund av prövningen av subsidiaritetsprincipens tillämpning i kommissionens förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 i syfte att införa gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna, som redovisas i justitieutskottets utlåtande /12:JuU13, anser att det aktuella utkastet i sin helhet strider mot subsidiaritetsprincipen. uppfattning är att kommissionens förslag innebär att beslutanderätten vad gäller att tillfälligt återinföra kontroller vid de inre gränserna flyttas över från medlemsstaterna till kommissionen. Förslaget leder således till en ökad överstatlighet. uppfattning är att det är medlemsstaterna själva som bör bestämma över när kontroller ska införas vid de inre gränserna.
bet · GZ01SfU4 · 2011-10-05 00:00:00 — Om man tycker att jämställdhetsfrågan ska styra all familjepolitik tycker jag att det är synd att man helt och hållet glömmer hur jämställdheten ser ut i förskolan. Det må vara av vårdnadsbidraget som plockas ut av pappor. Men det är av förskolepersonalen som är män. Det finns fler pappor i hemmen än i förskolan.
bet · GZ01SfU5 · 2011-10-04 00:00:00 — 2011/12:SfU5 Rätt till förlängt barnbidrag för elever i gymnasiesärskolan Rätt till förlängt barnbidrag för elever i gymnasiesärskolan I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2010/11:168 Rätt till förlängt barnbidrag för elever i gymnasiesärskolan. I propositionen föreslår regeringen att socialförsäkringsbalkens bestämmelser om vilka som har rätt till förlängt barnbidrag när de har fyllt kompletteras så att även elever i gymnasiesärskolan kan få rätt till detta bidrag. Enligt propositionen ska de nya bestämmelserna träda i kraft men tillämpas för tid fr.o.m. . Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Förlängt barnbidrag för elever i gymnasiesärskolan antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Därmed bifaller proposition 2010/11:168. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (C), (M), (KD), (SD), (V), (M), (M), (S), (FP) och (MP). Förlängt barnbidrag för elever i gymnasiesärskolan Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag att förlängt barnbidrag ska kunna lämnas för ett barn som går i gymnasiesärskolan. Elever i gymnasiesärskolan får inte som elever i gymnasieskolan studiebidrag som utbetalas av enligt studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655). Eleverna i gymnasiesärskolan ska i stället få förlängt barnbidrag. Före framgick detta av 15 kap. 5 § socialförsäkringsbalken (SFB) där det talades om elever i särskolan. I den nya skollagen (2010:800), som trädde i kraft , delas särskolan upp i två skolformer, grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Med anledning av den nya skollagen skulle denna bestämmelse konsekvensändras så att begreppet särskolan skulle ändras till att fr.o.m. avse de två skolformerna grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Genom ett förbiseende kom dock endast grundsärskolan att omnämnas, med påföljd att elever i gymnasiesärskolan inte omfattas av bestämmelsen. Detta har inte varit regeringens avsikt, och någon saklig ändring har inte varit avsedd (se prop. 2009/10:165 s. 952). Mot bakgrund härav föreslår regeringen att 15 kap. 5 § SFB ändras så att elever i gymnasiesärskolan även fortsättningsvis ges rätt till förlängt barnbidrag och därmed även rätt till sådana andra förmåner (t.ex. förlängt underhållsstöd och barnpension) som i vissa fall är avhängiga av att det finns en rätt till förlängt barnbidrag. Regeringen föreslår vidare att ändringen träder i kraft men att den tillämpas för tid fr.o.m. den tidpunkt då felet uppstod, dvs. Den föreslagna ändringen i SFB är nödvändig för att även elever i gymnasiesärskolan ska få rätt till förlängt barnbidrag fr.o.m. . Förslaget, som inte föranlett några motioner, tillstyrks därför. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:168 Rätt till förlängt barnbidrag för elever i gymnasiesärskolan: antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken.
bet · GZ01FöU2 · 2011-11-30 00:00:00 — MSB kan skärskåda myndigheter med ansvar för krisberedskap och förutsättningslöst ställa frågor om den faktiska beredskapen. Därigenom kan MSB i skarpa lägen tidigt iaktta en kris och kontrollera om ansvariga myndigheter har börjat agera. Det har dock visat sig vid olika övningar, t.ex. vid kärnkraftsövningen SAMÖ-KKÖ 2011, att MSB har ansett sig leda krishanteringen, vilket har lett till oklarheter om vem som egentligen leder krishanteringen i skarpt läge den lokala eller MSB. Jag anser att MSB:s och länsstyrelsernas ansvar behöver tydliggöras. Vad som anförts ovan bör ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2011/12:19 om Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser. 2011/12:Fö3 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ärenden av civil beredskapskaraktär bör beredas hos länsstyrelser efter yttrande av Försvarsmakten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ärenden av civil beredskapskaraktär bör beredas hos kommuner efter yttrande av Försvarsmakten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps (MSB) stödjande och samordnande roll ska tydliggöras så att den inte kommer i konflikt med principerna om ansvar, närhet och likhet i krisberedskapssystemet. 2011/12:Fö4 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör förtydliga Försvarsmaktens uppgift att lämna stöd till samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör följa upp Försvarsmaktens arbete med planer och förberedelser för uppgiften. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att samverkan sker mellan Försvarsmakten och det övriga samhället.
bet · GZ01JuU6 · 2011-11-14 00:00:00 — Enligt kommissionen finns det främst två skäl till att inrätta ett EU-system för att spåra finansiering av terrorism: dels måste systemet bidra effektivt till kampen mot terrorism och finansiering av terrorism, dels måste det bidra till att begränsa mängden personuppgifter som förs över till tredje land. I meddelandet redogör kommissionen för de viktigaste funktionerna som ett EU-system bör omfatta, viktiga principer såsom ändamålsenlighet, dataskydd, datasäkerhet och datalagring som bör gälla samt diskuteras ett antal frågor kring vad ett system bör omfatta. Kommissionen skissar i meddelandet på tre alternativa TFTS-system som innebär att ett eventuellt framtida TFTS i större eller mindre mån centraliseras inom EU (Europol och Eurojust får centrala roller) att det decentraliseras genom att medlemsstaterna och deras säkerhetstjänster och andra nationella myndigheter ges huvudansvar för systemets olika funktioner eller en kombination av dessa bägge (hybridlösning). Kommissionen förordar inte något av de föreslagna alternativen utan konstaterar i stället att varje alternativ kommer att kräva ytterligare viktiga val och beslut innan ett slutligt förslag kan utarbetas. Därför menar kommissionen att mer tid bör avsättas så att både och rådet ges tillfälle till förberedelse och debatt. Oavsett vilket system som väljs konstaterar kommissionen att när ett TFTS-system inrättats så kommer det att få konsekvenser för det redan existerande , vilket då ska ses över enligt artikel 11(3) i det avtalet. Ett system för att spåra finansiering av terrorism inbegriper masslagring och massöverföring av data. Frågor av dataskydds-, rättssäkerhets- och integritetskaraktär är därför centrala. Med tanke på de konsekvenser ett lagstiftningsförslag kan komma att få för grundläggande rättigheter är det viktigt att noga överväga om de åtgärder som kan komma att föreslås är nödvändiga och proportionerliga. Av särskild betydelse är enligt utskottets mening att nyttan av översändandet av uppgifter kan mätas. Här kan utskottet konstatera att det system som finns genom avtalet mellan och har varit och kommer att bli föremål för utvärdering. Utskottet förutsätter att resultaten av dessa utvärderingar noga analyseras och att alla möjligheter till förbättringar vad avser skydd för grundläggande rättigheter tas till vara i det fortsatta arbetet med ett eventuellt motsvarande EU-system. Från de utgångspunkter utskottet har att beakta vill utskottet framhålla vikten av en noggrann och tydlig reglering samt att högt ställda minimiregler på dataskyddsområdet, som inte hindrar att enskilda medlemsstater i sitt nationella regelverk ställer högre krav på uppgiftsskydd och datasäkerhet, är en lämplig modell. Sammanfattningsvis vill utskottet liksom i yttrandet över kommissionens utvärderingsrapport om datalagringsdirektivet betona vikten av att varje möjlighet att förstärka skyddet för den personliga integriteten tas till vara. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), Skånberg (KD), (SD) och (V).
bet · GZ01MJU7 · 2011-11-22 00:00:00 — Det blev tydligare att fisket skulle vara långsiktigt hållbart och bedrivas på överskottet av avtalsländernas resurser. Socioekonomiska utvärderingar skulle göras både före och efter tecknande av avtal och protokoll. Det är därför mycket anmärkningsvärt att dessa utvärderingar är mycket svåra att ta del av för såväl allmänhet som beslutsfattare. Det är också anmärkningsvärt och olyckligt att inte föreslår att de socioekonomiska utvärderingarna alltid ska göras inför och efter alla nya fiskeavtal. välkomnar att utskottet har kunnat enas om att utvärderingar alltid ska finnas på plats i enlighet med rådsbeslutet. Vi förväntar oss vidare att den nu fortsättningsvis agerar i linje med detta. Det aktuella utlåtandet föreslår inte exakt det hade önskat, men det är ändå ett betydande steg framåt. Om EU skulle omvandla fiskeripartnerskapsavtalen i linje med vad som föreslås från utskottet skulle en stor del av systemfelen försvinna. ser det som mycket angeläget att ett enigt utskott kan sända det budskapet till EU och dess medlemsländer. Därför kan ge sitt stöd till utlåtandet. Kommissionens meddelande om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension (SD) (SD) anför: stöder i stort utskottets problemformuleringar beträffande den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension och avstår därför från att anmäla en reservation. Vi är dock av uppfattningen att regeringen vid kommande förhandlingar med EU ska rösta nej till förslaget om en ny förlängning av den externa fiskeripolitiken, inte minst med anledning av att vi ifrågasätter kostnadseffektiviteten i framför allt fiskeavtalen. Man använder fiskeripolitiken och pengar från medlemsavgifter, där är en stor nettobetalare, för att upprätthålla en fiskeflotta, främst i och . Detta skulle kunna sägas vara en arbetsmarknadspolitik på EU-nivå där är med och betalar men inte får något tillbaka. Förteckning över behandlade förslag Europeiska kommissionens meddelande om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension, KOM(2011) 424.