bet · GZ01KrU1 · 2011-11-30 00:00:00 — I detta sammanhang bör också nämnas att långtidsstipendierna liksom inkomstgarantierna tilldelas konstnärer som kunnat uppvisa ett arbete av hög kvalitet. Stipendierna bör därför även ses som ett erkännande av den enskilda konstnärens verksamhet. Det anförda leder utskottet fram till att här aktuella motionsyrkanden inte kan tillstyrkas och att utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. I avsnitt 3 behandlas ett förslag om att ska bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden än 2012. Reformerat pensionssystem för scenarbetare (99:2, nytt anslag) I motion Kr319 framhåller att pensionssystemet för scenkonstnärer inte är anpassat för kultursektorn, där temporära anställningar på frilansbasis för enskilda uppsättningar är mycket vanliga. Den tidiga pensionsåldern för scenkonstnärer ställer krav på större pensionspremier och resulterar i oförutsägbara kostnader för arbetsgivarna som scenkonstnärerna inte kan garanteras pensioner på en nivå som motsvarar de som betalats in för dem. Ett nytt pensionssystem bör därför inrättas i enlighet med de förslag som lagts fram i en statlig utredning (yrkande 13). I motion Kr330 (SD) föreslår partiet att ska avsättas för detta ändamål . har genom ett tillkännagivande uttalat att regeringen bör vidta åtgärder vad gäller pensionsvillkoren inom scenkonsten (bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:92). En särskild utredare har på regeringens uppdrag genomfört en översyn av regleringen av tjänstepensioneringen för de anställda vid vissa statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner i betänkandet Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten (SOU 2009:50). I betänkandet lämnas förslag om att arbetsmarknadens parter bör ansvara för scenkonstnärernas pensionsvillkor, i likhet med vad som gäller på arbetsmarknaden i övrigt. Statens huvudsakliga ansvar föreslås fortsättningsvis ha sin utgångspunkt i att stödja scenkonstnärernas eventuella omställningsbehov. Betänkandet har remissbehandlats och beretts inom . Utskottet konstaterar att scenkonstpensionerna har diskuterats under snart två decennier och att det är önskvärt att frågan kan få sin lösning. Utskottet är emellertid inte berett att tillmötesgå motionärerna på denna punkt genom att inrätta ett nytt anslag. Utskottet kan nämna att det av betänkande framkom att kostnaderna för att genomföra utredningens förslag är höga, enligt beräkningar sammanlagt . Det handlar emellertid om uteblivna inkomster för statskassan och inte om utgifter under utgiftsområde 17. Inbetalningarna av pensionspremier från scenkonstinstitutionerna till inkomsttiteln skulle nämligen minska markant. Motionen bör inte bifallas av . Motionsyrkanden med krav på att pensionsfrågan ska lösas långsiktigt behandlas i ett senare avsnitt i betänkandet (avsnitt 6). Anslaget används för förvaltningskostnader för som är statlig arkivmyndighet med särskilt ansvar för den statliga arkivverksamheten och för arkivvården i landet. är de självständiga landsarkiven avvecklade och ingår numera som avdelningar inom . De organisatoriskt självständiga arkiven stadsarkiv och har funktion som landsarkiv inom respektive . Vid finns en verksamhet och en arkiv. Anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet, vilket även aviserades i budgetpropositionen 2011. tillfördes för att långsiktigt förvalta Estoniasamlingen. Dessa medel minskas till för åren 20122016. Anslaget ökas med för mottagandet av arkivmaterial från Domstolar. Anslaget tillförs för för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet. Sammanfattningsvis föreslår regeringen att anvisas under anslaget . Utskottet finner regeringens förslag väl avvägda. Därmed ansluter sig utskottet till regeringens förslag till medelsanvisning. () är förvaltningsmyndighet för frågor om kulturmiljö och kulturarv. RAÄ har bl.a. till uppgift att verka för att kulturvärdena i bebyggelsen och i landskapet tas till vara, att bevaka kulturmiljöintresset vid samhällsplanering och byggande och att verka för ett försvarat och bevarat kulturarv och ett hållbart samhälle med goda livsmiljöer. Dessutom ska RAÄ utföra arkeologiska undersökningar och samordna frågor om konservering och vård av byggnader, föremål och annat kulturhistoriskt material. Regeringen föreslår att tillförs för ökat stöd till ideella organisationer inom kulturmiljöområdet. Från anslaget omprioriteras till för att finansiera för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I propositionen redovisas även att regeringen inom ramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv föreslår en ny arbetsmarknadspolitisk satsning på kulturarvsstöd, Kulturarvslyftet, . föreslår i motion Kr330 en satsning på bevarandet och levandegörandet av det svenska kulturarvet genom utökat stöd till bl.a. . Partiet anslår utöver vad regeringen föreslagit. Utskottet finner den föreslagna medelsanvisningen väl avvägd och ansluter sig inte till förslag om en ökning på av förvaltningsanslaget. Utskottet noterar med glädje, mot bakgrund av tillkännagivande om behovet av insatser (bet. 2010/11:KrU10, rskr. 2010/11:285), att regeringen nu föreslår ett kulturarvslyft med finansiering inom ramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. kommer enligt förslaget att få i uppdrag att administrera satsningen och även få viss ersättning för den ökade administrationen. Totalt föreslås få disponera för handledarstöd och administration. Utskottet kommer senare i betänkandet i avsnitt 6 att behandla motionsyrkanden med anledning av den nya satsningen. Bidrag till kulturmiljövård (7:2) Bidrag till kulturmiljövård lämnas för insatser som bidrar till att kulturmiljön bevaras och görs tillgänglig. Anslaget används även för att täcka kostnaderna för vissa arkeologiska undersökningar och för arbetet med att ta till vara fornfynd. En ny förordning (2010:1121) om bidrag till förvaltning av värdefulla kulturmiljöer trädde i kraft . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I motion Kr330 föreslår att anslaget ökas med som en del i partiets satsning på bevarandet och levandegörandet av det svenska kulturarvet. Utskottet konstaterar att den satsning på kulturarvet som föreslås inom ramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv innebär en förstärkning av de kulturvårdande insatserna . Utskottet har därmed inget att invända mot regeringens förslag till medelsanvisning och avvisar förslag om en ökning av anslaget med . I avsnitt 3 behandlas ett förslag om att ska bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden än 2012. Kyrkoantikvarisk ersättning (7:3) Enligt tidigare riksdagsbeslut får viss ersättning av staten för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena, s.k. kyrkoantikvarisk ersättning. Ersättningen som avser kyrkobyggnader, kyrkotomter, kyrkliga inventarier och begravningsplatser ska fördelas av efter samråd med myndigheter inom kulturmiljöområdet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . föreslår i motion Kr330 en ökning av anslaget med utöver vad regeringen föreslagit. I motion Kr319 begär ett tillkännagivande till regeringen om den kyrkoantikvariska ersättningen (yrkande 4). Partiet anser att ersättningen i förhållande till de ursprungliga löftena och Statskontorets prognoser varit underfinansierad. Därutöver har regeringen börjat beskatta kyrkans s.k. prästlönetillgångar, vilket enligt motionärerna innebär ett hårt slag mot kyrkans förmåga att vårda de kyrkliga kulturminnena, särskilt i små glesbygdsförsamlingar. vill höja nivån på den kyrkoantikvariska ersättningen men anser också att regeringen bör se över det regelverk som omger ersättningen så att kyrkan får rätt att använda ersättningen både till administration kopplad till det kyrkoantikvariska arbetet samt till bevarande av även den immateriella delen av det kristna kulturarvet. Den kyrkoantikvariska ersättningen har stor betydelse för bevarandet av det kyrkliga kulturarvet. Utskottet noterade därför med tillfredsställelse vid budgetbehandlingen att regeringen aviserade att den hade för avsikt att avsätta för femårsperioden 20102014. Härigenom skapas goda och stabila förutsättningar för att göra de bedömningar och prioriteringar som är nödvändiga för att långsiktigt bevara de kyrkliga kulturminnena. Utskottet ställer sig därmed bakom regeringens förslag till medelsanvisning och avvisar förslag om ytterligare medel. Vad gäller förslag om att regeringen bör se över regelverket för den kyrkoantikvariska ersättningen vill utskottet erinra om att det , senast i betänkande 2010/11:KrU1, framhållit att det finns starka skäl för regeringen att tillsammans med överväga om åtagande för vård, underhåll och brukande av det gemensamma kulturarvet motsvaras av den kyrkoantikvariska ersättning som staten utfäst sig att lämna. Som framgår i budgetpropositionen avser regeringen att inleda ett arbete med berörda parter för att ta fram ett underlag inför kontrollstationen 2014. Diskussionen får utvisa om en översyn av åtagandet och ersättningen för detta bör ske inför perioden . Utskottet anser att motion Kr319 (SD) yrkande 4 inte heller i denna del bör föranleda något initiativ från sida. Kulturarvsfond (99:3, nytt anslag) föreslår i motion Kr330 att avsätts till en statlig kulturarvsfond. Detta är en del i partiets satsning på bevarandet och levandegörandet av det svenska kulturarvet. I motion Kr319 anför att de långsiktigt strävar efter att stärka kärnan i den svenska kulturen och återupprätta en gemensam nationell identitet. Av den anledningen föreslår de en kraftig utökning av stödet till bevarandet av kulturarvet och levandegörandet av den traditionella, folkliga svenska kulturen genom inrättande av en fond varifrån privatpersoner, organisationer, föreningar och i särskilda fall även kommuner ska kunna äska medel till verksamheter som bevarar och levandegör det traditionella svenska kulturarvet (yrkande 1). En liknande fond finns i bl.a. . Utskottet avstyrkte ett likartat förslag i föregående års budgetbetänkande 2010/11:KrU1. Utskottet framhöll då att det är problematiskt att särskilja vad som ska betecknas som kärnan i den svenska kulturen. Det som vi brukar kalla svenskt kulturarv, svenska språket, musiken, traditionerna och kulturen, har under århundradenas lopp influerats av många andra kulturer. Utifrån kommande impulser har efter hand införlivats i och i hög grad berikat den svenska kulturen. Det som kan verka vara ursvenskt för vår tids människor härrör mycket ofta från andra länder och andra folk. Det gäller t.ex. sedvänjor, språkliga uttryckssätt, möbler, litteratur, folklig kultur och musik. Utskottet vidhåller denna uppfattning. En stor andel av de medel som anvisas över utgiftsområde 17 går till musei-, arkiv- och kulturmiljöområdena. Dessa medel är avsedda för vårt kulturarv i vid mening. Därutöver föreslår regeringen nu ett kulturarvslyft med finansiering inom ramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. föreslås totalt disponera för handledarstöd och administration, därtill kommer resurser för lönebidragsanställningar. I ett senare avsnitt i betänkandet kommer utskottet även att ta ställning till ett förslag om att tillföra , och tillsammans för att göra program ur deras arkiv tillgängliga för allmänheten. Utskottet finner det inte motiverat att införa ett nytt anslagsändamål i enlighet med vad som föreslås i motionerna Kr319 (SD) yrkande 1 och Kr330 (SD). Utskottet avvisar därmed motionerna. Centrala museer: Myndigheter (8:1) Anslaget används till förvaltningskostnader för de centrala museer som är myndighet. bestående av samt Kungliga myntkabinettet Statens museer för världskultur bestående av i samt , och Livrustkammaren och med Stiftelsen Statens maritima museer bestående av och samt i bestående av samt Flygvapenmuseum i Förutom med anslag finansieras de centrala museimyndigheternas verksamhet också med bl.a. avgifter. uppgick avgiftsintäkterna för de centrala museerna till ca . Därtill kommer avgiftsintäkter för på och Cosmonova vid på . Regeringen föreslår att tillförs för att ge museet goda förutsättningar att befästa sin position som ledande institution inom det svenska och internationella konstlivet. I enlighet med beräkningar i budgetpropositionen föreslår regeringen att tillförs för renovering av museet. beräknar regeringen ytterligare . I enlighet med beräkningar i budgetpropositionen föreslås anslaget minska med när de medel som finansierat Flygvapenmuseum återgår till utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Från anslaget omprioriteras till för att finansiera för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet. Totalt föreslår regeringen att anvisas under anslaget . Medelstilldelningen för respektive myndighet framgår av följande sammanställning. Tabell 2 Regeringens förslag till medelstilldelning till Centrala museer: Myndigheter Statens museer för världskultur Livrustkammaren och med Stiftelsen Socialdemokraterna föreslår i motion Kr297 att reformen med fri entré på de statliga museerna ska återinföras och avsätter för detta ytterligare under anslag 8:1 Centrala museer: Myndigheter (yrkande 1). Partiet anser att reformen som pågick möjliggjorde för många fler grupper att ta del av det gemensamma kulturarvet. Inte minst lockade fri entré grupper som besökt ett museum, t.ex. barnfamiljer med låga inkomster. Partiet anser att det nu är dags att återigen öppna museerna för fler. Också i motion Kr224 av och (båda S) begärs att den fria entrén återinförs på de statliga museerna (yrkande 1). föreslår i motion Kr286 att den fria entrén på statliga museer återinförs och avsätter därför mer än regeringen under anslaget (yrkande 2). I motion Kr307 begär ett tillkännagivande till regeringen om att införa fri entré på statliga museer (yrkande 22). Partiet framhåller att de offentliga museerna och deras samlingar ägs av alla och bör komma alla till del, oavsett deras privata ekonomi. föreslår i motion Kr330 att anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter minskas med i förhållande till regeringens förslag och att pengarna omfördelas till anslag 8:2 Centrala museer: Stiftelser. I motionen anför partiet att man vill göra neddragningar på mångkultursatsningarna till förmån för satsningar på det svenska kulturarvet. Bland annat föreslår man en avveckling av stödet till verksamheter med mångkulturell inriktning såsom , vilket framgår av motion Kr319. I motion Fi242 angående ramarna för utgiftsområdena har partiet även lyft fram att den samtida kulturen borde ha förutsättningar att i något högre grad än kunna finansieras på annat sätt än genom statsbidrag. Som en följd av detta vill man dra ned på stödet till . Utskottet välkomnar förslaget att tillföra för att ge museet möjlighet att befästa sin position som ledande institution inom det svenska och internationella konstlivet. Utskottet ser även positivt på att ytterligare medel nu tillförs för renoveringen av museet. Vidare välkomnar utskottet den satsning på digitalisering som regeringen gjort genom inrättandet av för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet vid . Utskottet har därmed inget att invända mot minskningen av anslaget som görs för att bidra till att finansiera verksamheten vid sekretariatet. Med anledning av Socialdemokraternas och förslag om att återinföra den fria entrén på de statliga museerna konstaterar utskottet att partierna inte är eniga om vad detta skulle kosta. De föreslår vidare att hela medelstillskottet ska läggas på det nu aktuella anslaget. Rimligen borde partierna ha lagt en del av tillskottet under anslag 8:2 Centrala museer: Stiftelser då även Stiftelsen som finansieras via detta anslag tillhörde de museer som hade fri entré. Utskottet vill för sin del påminna om den reform med fria museer som genomfördes och som innebar att beslutade att tillföra museisektorn sammanlagt . Detta för att ge museerna möjlighet att själva prioritera arbetet med att vårda och visa kulturskatterna. Det står därmed varje museum fritt att inom ramen för tilldelade medel avgöra om man ska ha fri entré eller prioritera andra delar av verksamheten. Utskottet påminner också om att barn och ungdomar upp till har fri entré till statliga museer. I avsnitt 6 behandlas motionsyrkanden om fri entré, som inte har budgeteffekt 2012. vill minska anslaget med för att omfördela medlen till anslag 8:2 Centrala museer: Stiftelser. Partiet anför att man vill göra neddragningar på mångkultursatsningar till förmån för satsningar på det svenska kulturarvet. Utskottet konstaterar att någon närmare redovisning av hur en neddragning på anslaget skulle göras inte lämnas, även om pekas ut som möjligt att spara på. I ett annat sammanhang har partiet talat om . Utskottet anser att det inte går att ta ställning till dessa oprecisa förslag. Som utskottet tidigare framhållit är det problematiskt att särskilja vad som är ursvenskt i den svenska kulturen. Den svenska kulturen har under århundradenas lopp influerats av många andra kulturer och kommer att fortsätta att påverkas. Vad av det som vi ser som mångkulturella inslag som kommer att ses som en del av det svenska kulturarvet vet vi inte. Sammanfattningsvis ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget och avvisar de alternativa förslagen i motionerna. Centrala museer: Stiftelser (8:2) Det finns fyra centrala stiftelsemuseer, nämligen , , och Arbetets museum. För Arbetets museum, som är beläget i , har stadgarna fastställts av dess huvudmän, nämligen LO, TCO, ABF, KF och . För de tre övriga stiftelsemuseerna gäller stadgar som har fastställts av regeringen. uppgick intäkterna från avgifterna för de fyra museerna till ca . Av detta belopp svarade för . Från anslaget omprioriteras till för att finansiera för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Medelstilldelningen för respektive stiftelse framgår av följande sammanställning. Tabell 3 Regeringens förslag till medelsfördelning till Centrala museer: Stiftelser föreslår i motion Kr330 att tillförs anslaget utöver vad regeringen föreslagit. Utskottet konstaterar att föreslår ytterligare under anslaget, men inte redovisar hur resurserna ska användas eller till vilka av de aktuella museerna man avser att fördela medlen. Utskottet anser den föreslagna medelsanvisningen väl avvägd och ställer sig inte bakom förslag om ytterligare resurser under anslaget. Bidrag till vissa museer (8:3) Under anslaget beräknas medel för bidrag till ett antal museer och andra institutioner, de flesta med viss formell anknytning till staten. Dessa är , , , Föremålsvården i , , Svensk Form, , , , , , Ájtte, Svenskt fjäll- och samemuseum samt . I enlighet med beräkningar i budgetpropositionen föreslås bidraget till minska med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. tillförs för att ge museet goda förutsättningar att inleda det förändringsarbete verksamheten står inför. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att anvisas under anslaget . I motion Kr330 föreslår att tillförs anslaget som en del i partiets satsning på bevarande och levandegörande av det svenska kulturarvet. föreslår i motion Kr286 yrkande 2 att ytterligare avsätts under anslaget för inrättande av ett populärkulturcentrum för film, musik, dataspel, serietecknande och annan samtida populärkultur. Partiet avser att avsätta och i detta syfte. I motion Kr307 anför att centret ska ansvara för spännande och dynamiska utställningar, men till en början inte bygga på egna samlingar utan låna från andra institutioner (yrkande 8). Under anslaget fördelas medel till ett antal museer och andra institutioner. föreslår att ytterligare medel ska tillföras anslaget men ger ingen information om till vilket eller vilka av museerna och institutionerna som medlen ska lämnas. Utskottet avvisar förslaget. Utskottet är inte berett att föreslå att ett populärkulturcentrum inrättas. Utskottet vill emellertid understryka att det är angeläget att stödja nyskapande kultur och kulturell förnyelse. tillsatte regeringen kommittén Kulturbryggan en ny form för stöd till förnyelse och utveckling inom kulturområdet (dir. 2010:77). Kommittén har etablerat en försöksverksamhet som ska fördela medel som bidrag till nyskapande kulturprojekt. För detta avsätts under anslag 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Utskottet följer med intresse utvecklingen av kommitténs arbete. Utskottet delar regeringens uppfattning att bör erhålla ytterligare för att underlätta det förändringsarbete som verksamheten står inför. Sammanfattningsvis har utskottet inget att invända mot regeringens förslag till medelsanvisning och avvisar därmed motionerna. Riksutställningar (8:4) Riksutställningar har till uppgift att främja utveckling och samarbete på utställningsområdet genom att bl.a. stödja produktion och förmedling av turnerande utställningar, biträda med rådgivning och annan service samt i övrigt utveckla och förnya utställningen som medium för kunskapsförmedling, debatt och upplevelse. Från anslaget omprioriteras till för att finansiera för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget . Utskottet tillstyrker den föreslagna medelstilldelningen under anslaget. Forum för levande historia (8:5) Forum för levande historia har till uppgift att främja arbetet med frågor som rör demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Myndigheten har särskilt i uppgift att informera om Förintelsen och kommunismens brott mot mänskligheten. Verksamheten syftar till att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. Genom förmedling och kunskapsuppbyggnad ska verksamheten med stöd i forskning bedrivas i form av kulturverksamhet, seminarier, föreläsningar, debatt m.m. Från anslaget omprioriteras till för att finansiera för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I motion Kr330 föreslår att Forum för levande historia tillförs ytterligare . Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag till medelsanvisning och avvisar därmed förslag om ytterligare medel. Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål (8:6) Under anslaget beräknas medel för inköp av kulturföremål som har sådant konstnärligt, historiskt eller vetenskapligt värde att det är av synnerlig vikt att de införlivas med offentliga samlingar. Anslaget belastas också med kostnader för eventuellt infriade garantier enligt förordningen (1998:200) om statliga utställningsgarantier. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Utskottet ansluter sig till regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. stöd till trossamfund (9:1) stöd till trossamfund (SST) har till uppgift att pröva frågor om statsbidrag till trossamfund. SST handlägger även frågor om trossamfundens roll i krisberedskap i samverkan med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Nämnden ska även ha kontakt med och samverka med andra myndigheter och organisationer i frågor som rör trossamfund. Då SST har ålagts att vara expertmyndighet i allmänna religions- och trossamfundsfrågor har SST fått en viktig roll som remissinstans. Vidare finns det ökade krav på fördelning och uppföljning av statsbidrag, vilket sammantaget motiverar en höjning av anslaget med . Regeringen föreslår att anslås . Utskottet delar regeringens uppfattning och ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Stöd till trossamfund (9:2)