bet · GY01UbU7 · 2011-03-14 00:00:00 — Alla barn och ungdomar ska ha tillgång till likvärdig utbildning med hög kvalitet. Skolsystemet ska vila på tre bärande element; friskolorna ska kunna startas och verka på samma villkor som kommunala skolor, föräldrar och elever ska ha rätt att välja mellan olika alternativ och politiken, nationellt eller kommunalt, måste kunna påverka så att resurser inte slösas bort på överetablering de ska gå till bättre undervisning. Kommunernas roll vid etablering av fristående skolor behöver således stärkas. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Anmälan om ägarbyte vid fristående skolor, punkt 15 (MP, SD) av (MP) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub266 yrkande 3. Många fristående skolor ingår i koncernbildningar av olika slag. Detta var en utveckling som inte kunde förutses när den s.k. friskolelagen skapades. Skolinspektionen ansvarar för kontrollen av verksamhetens kvalitet när det gäller såväl fristående som kommunala skolor. Denna kontroll gäller oavsett vem som är huvudman och ska garantera en likvärdig skola över hela landet oavsett huvudman. är det viktigt att fristående skolors ägarförhållanden är klarlagda och att Skolinspektionen kan vidta åtgärder om myndigheten misstänker att något sker som kan tänkas minska kvaliteten i verksamheten. Därför föreslår vi att en bestämmelse införs om att byten av fristående skolors huvudmän, i form av t.ex. bolagsförsäljningar, koncernförsäljningar eller liknande, alltid ska anmälas till Skolinspektionen. Skolinspektionen kan därefter avgöra om myndigheten behöver få in mer information i ärendet. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Vinstutdelning i fristående skolor, punkt 16 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Ub229 och 2010/11:Ub482 yrkande 19 och avslår motionerna 2010/11:Ub266 yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:Ub275 yrkande 1. Alla barn har rätt till en bra skolgång. Att de får med sig tillräckliga kunskaper från skolan är grunden för att de ska klara sig senare i livet. Det är därför viktigt att alla skolor håller hög kvalitet. finns det ett stort antal privat ägda skolor i , s.k. friskolor, som finansieras med skattemedel. Det har visat sig att de företag som driver dessa skolor i flera kommuner har kunnat ta ut mycket stora vinster som delats ut till aktieägarna. De gemensamma resurser som kommer från skattepengar och som avsetts för offentligt finansierad verksamhet bör också gå till verksamheten. Det är inte rimligt att privata företag som driver skolor gör vinster genom att sänka kvaliteten i skolorna. För att säkerställa att alla skolor håller tillräckligt hög kvalitet behöver kvalitetskraven skärpas. Det ska medföra att det inte är möjligt att göra vinst genom att ge avkall på uppsatta kvalitetskrav. De förstärkta kvalitetskraven och skärpta etableringsvillkoren ska säkerställa att de gemensamma resurserna verkligen används för att ge alla barn en bra skola. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Vinstutdelning i fristående skolor, punkt 16 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub266 yrkandena 1 och 2 samt avslår motionerna 2010/11:Ub229, 2010/11:Ub275 yrkande 1 och 2010/11:Ub482 yrkande 19. anser att det är nödvändigt att stärka kontrollen av kvaliteten i förhållande till vinstutdelningen. säger nej till förbud mot vinstutdelning men anser att om ett friskolebolag delar ut vinst ska detta anmälas till Skolinspektionen för kännedom. Skolinspektionen har ansvaret för att granska att fristående och kommunala skolor håller kvaliteten i sin verksamhet. anser även att vinstutdelning inte ska vara tillåten i de fall där det finns icke åtgärdade anmärkningar på verksamheten från Skolinspektionens sida. Först när anmärkningarna är åtgärdade ska en vinstutdelning kunna ske. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad jag här anfört. Vinstutdelning i fristående skolor, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub275 yrkande 1 och avslår motionerna 2010/11:Ub229, 2010/11:Ub266 yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:Ub482 yrkande 19. Fristående skolor utan annat märkbart syfte än det ekonomiska vinstintresset hör, enligt min mening, inte hemma inom det svenska utbildningsväsendet. För kommer rätten till kunskap alltid att vara överordnad rätten till vinst. Vinst är ett olämpligt styrmedel i en verksamhet som ska vara behovsstyrd. I de fall en skola får ett överskott bör detta återinvesteras i verksamheten och på det sättet komma eleverna till godo. Därför är det också direkt olämpligt att tillåta driftsformer som är anpassade till affärsverksamhet på en kommersiell marknad och vars främsta syfte är att generera vinster till ägarna. En utredning bör tillsättas som ska lämna förslag på hur de offentliga bidragen till fristående skolor ska komma eleverna till godo och inte utbetalas som vinst till skolans ägare eller gå ut som koncernbidrag m.m. Bland annat bör det utredas vilka icke vinstdrivande driftsformer som är lämpliga för fristående skolor och om det behövs begränsningar av antalet skolor som en huvudman kan driva. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det får ankomma på regeringen att tillsätta en utredning med uppdrag i enlighet med vad jag här anfört. Valfrihet inom den kommunala skolan, punkt 18 (S, SD) av (S), (S), (S), (S), (S), (SD) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub482 yrkande 13 och avslår motionerna 2010/11:Ub268 och 2010/11:Ub309 yrkande 2. I flera kommuner finns s.k. självstyrande skolor. Det innebär att kommunala skolor får en ökad organisatorisk och administrativ frihet gentemot den kommunala förvaltningen. De självstyrande skolorna arbetar mycket målmedvetet med att involvera personal, elever och föräldrar i skolornas utvecklingsarbete samt att öka insynen från dessa. Vi vill att erfarenheterna och resultaten i dessa skolor noga ska dokumenteras och utvärderas, för att se hur de kan berika övriga kommunala skolor. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Kunskapsmål, punkt 19 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub482 yrkandena 3 och 4 samt avslår motionerna 2010/11:Ub337 och 2010/11:Ub435. Det finns ett behov av en långsiktig skolpolitik. Ett barn som går i skolan kan få uppleva fyra olika regeringar med helt olika skolpolitik bara under sin skoltid. Det är inte rimligt. Lärare och elever måste få arbetsro och veta vad som gäller. har regeringen varit helt avvisande till en långsiktig skolpolitik i . Vi är beredda att komma överens om exempelvis betygssystemet så att det blir stabilt . Varje barn och ungdom ska nå skolans kunskapsmål och ska få utvecklas så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar. Undervisningen måste därför bli mer individualiserad och bättre se till varje enskild elevs behov och förutsättningar. För elever som lär sig grunderna måste fokus ligga på att fortsatt locka till nytt lärande. De individuella utvecklingsplanerna bör utvecklas till ett kontrakt mellan skolan, eleven och hemmet. Med den individuella utvärderingen som grund ska skolan skriftligen precisera vilka insatser som görs för att stödja elevens kunskapsutveckling, och eleven och hemmet ska tydliggöra vilka insatser de avser att göra för att ta sin del av det gemensamma ansvaret. Kontraktet är en del av dialogen mellan elev, hem och skola och ska inte betraktas som en offentligt upprättad handling. Nya nationellt kvalitetssäkrade prov och tester i läsning, matematik och engelska bör tas fram för de tidiga åldrarna. Detta kan bli ett hjälpmedel för skolor och lärare att prioritera resurser och sätta in insatser där de behövs mest och bäst. När de individuella utvecklingsplanerna utvecklas kan insatser prioriteras och preciseras för att möta och stödja varje elevs utveckling. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Teckenspråk, punkt 22 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub321 och avslår motionerna 2010/11:Ub237, 2010/11:Ub291, 2010/11:Ub305, 2010/11:Ub310 och 2010/11:Ub388. Ett hörande barn som inte umgås dagligdags med den förälder som har en hörselskada kan oftast inte kommunicera med denne eftersom barnet inte har teckenspråk som sitt huvudspråk. I vissa fall kan man ansöka om särskilt stöd i form av teckenspråksstöd. Ett sådant stöd skulle innebära att kommunen beställer en teckenspråkig barnpedagog som kommer till förskolan eller skolan för att lära det hörande barnet teckenspråk. Kommunen har ingen laglig skyldighet att ge det här stödet. Skälet till avslag handlar om skollagens konstruktion. För att modersmålsstöd eller modersmålsundervisning ska utgå förutsätts att minst en förälder har ett annat språk än svenska som modersmål och att de umgås . Men det finns en undantagsregel i skollagen och det är om barnen har föräldrar med ett nationellt minoritetsspråk som modersmål. Det undantaget innebär att barnet kan få modersmålsundervisning även om förälderns modersmål inte är det dagliga umgängesspråket. Tyvärr ingår inte teckenspråk i undantaget i skollagen. har skrivit under för funktionsnedsattas rättigheter. Trots detta är inte teckenspråk ett av de nationella minoritetsspråken. Att vara hörande själv och ha en hörande förälder och en hörselskadad ställer stora krav på barnet. Om föräldrarna är skilda och barnet kanske är hos den hörselskadade föräldern , kan det ställa till problem eftersom de inte förstår varandra. Regeringen bör se över behovet av att barn med döva föräldrar ska få lära sig teckenspråk, även när barnet inte umgås dagligdags med den döva föräldern. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. , punkt 25 (S, SD) av (S), (S), (S), (S), (S), (SD) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub482 yrkande 9 och avslår motionerna 2010/11:Ub251 och 2010/11:A402 yrkande 7. Dagens ungdomar har stora förhoppningar om sitt framtida yrkesliv. De drömmer om att få utvecklande och intressanta jobb där de får möjligheter till självförverkligande som de bidrar till helheten. Vi vill ge alla unga de bästa förutsättningarna för att erövra livet efter skolan. Tyvärr krockar ibland drömmen om yrkeslivet med verklighetens arbetsliv. Många ungdomar har svårt att bilda sig en uppfattning om vilka utbildnings- och yrkesval som leder fram till deras mål. Matchningen mellan de ungas önskemål och arbetsmarknadens behov måste förbättras. Regeringens politik som innebär att elevernas allt tidigare val påverkar deras framtida utbildningsmöjligheter ställer krav på en utökad och förbättrad studie- och yrkesvägledning. behöver tydliga nationella riktlinjer som definierar verksamheten och hur den ska bedrivas. Varje kommun ska ha en plan för studie- och yrkesvägledningsverksamheten. Det behövs professionella nätverk för erfarenhetsutbyte och gemensamma initiativ. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. , punkt 25 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:A402 yrkande 7 och avslår motionerna 2010/11:Ub251 och 2010/11:Ub482 yrkande 9. Skolan har ett ansvar för att tillhandahålla pedagogik som stimulerar både flickor och pojkar att göra icke traditionella utbildningsval. Skolan skulle alltså dra nytta av att jämställdhetsintegrera den metodik och pedagogik som används. Studie- och yrkesvägledarna har här en oerhört viktig roll. Med deras stöd kan många ungdomar våga välja utanför de traditionella yrkesvalen. Det har också gjorts stora särskilda satsningar för att väcka flickors intresse för manligt dominerade branscher, exempelvis på teknikområdet. anser att det måste läggas minst lika mycket resurser på särskilda satsningar för att få pojkar intresserade av yrkesområden inom vård och omsorg. Studie- och yrkesvägledarnas roll måste därför uppgraderas och ges större utrymme för att stödja ungdomars utbildningsval i syfte att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad jag här anfört. Kompetensutveckling av lärare m.fl., punkt 26 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Ju401 yrkande 14 och 2010/11:Kr335 yrkande 5 och avslår motionerna 2010/11:C371 yrkande 7, 2010/11:Ub241, 2010/11:Ub298, 2010/11:Ub302, 2010/11:Ub341, 2010/11:Ub344 yrkande 2, 2010/11:Ub357 yrkande 2, 2010/11:Ub438 yrkande 1 och 2010/11:Ub451. Rapporten utmaning för heteronormen från projektet ytan visar att av lärarna fått kompetensutveckling i frågor om sexuell läggning och homofobi. av lärarna anser att deras utbildning har förberett dem för att hantera frågor om sexuell läggning och homofobi. Rapporten visar även att en fjärdedel av lärarna aldrig tar upp frågan om sexuell läggning i en undervisningssituation. svarar hälften av lärarna i enkätundersökningen att det förekommer en kränkande jargong på grund av sexuell läggning bland eleverna. Slutsatsen blir att det finns ett stort behov av kunskap och kompetensutveckling kring sexuell läggning, homofobi och heteronormativitet bland lärare. visar i en rapport (2007:17) att av alla brott med homofobiskt motiv begås av personer som är , varav flertalet är unga män. Att skolan generellt brister i att hantera frågor om homosexualitet, bisexualitet och könsidentitet torde alltså vara en av förklaringarna till att unga människor utsätter hbt-personer för våld och andra kränkningar. För att det ska vara möjligt för lärare och annan personal inom utbildningsväsendet att främja likabehandling och motverka diskriminering måste de ha kunskap om frågor som rör homosexuella, bisexuella och transpersoner (s.k. hbt-kompetens). Regeringen bör därför ge och i uppdrag att ta fram en plan för hur alla anställda inom utbildningsväsendet ska få hbt-kompetens. Jag vill även behandla frågan om fysisk aktivitet i skolan. har i många olika sammanhang tagit upp frågan, bl.a. genom att begära att skolan ska samarbeta med idrottsrörelsen. Det är nu inskrivet i läroplanen att skolan ska sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen. Ändå kan vi se att det ofta saknas kompetens hos skolans personal för att leva upp till vad läroplanen kräver. Skolpersonalen bör ges kompetensutveckling i hur man kan integrera fysisk aktivitet i skoldagens samlade aktiviteter. Det bör också vara en del i lärarutbildningen. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad jag här anfört. Elevhälsan, punkt 27 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub482 yrkande 17 och avslår motionerna 2010/11:So543 yrkande 17, 2010/11:So573 yrkande 25, 2010/11:Ub335, 2010/11:Ub377, 2010/11:Ub401, 2010/11:Ub417 och 2010/11:Ub429. Vi vill rikta särskilda insatser till de barn som har extra stora behov. Många barn med psykiska problem behöver hjälp och stöd i ett tidigt skede. Då behövs en välfungerande elevhälsa. Elever som under sin uppväxt anammar en hälsofrämjande livsstil behåller ofta den som vuxna. En god hälsa är också en förutsättning för lärande. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Elevhälsan, punkt 27 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:So543 yrkande 17 och avslår motionerna 2010/11:So573 yrkande 25, 2010/11:Ub335, 2010/11:Ub377, 2010/11:Ub401, 2010/11:Ub417, 2010/11:Ub429 och 2010/11:Ub482 yrkande 17. Psykiska problem kan kosta barn och ungdomar livet. Psykosociala faktorer är inblandade i de flesta dödsfall som drabbar tonåringar. Självmord är den vanligaste dödsorsaken bland pojkar och unga män i åldern , vanligare än trafikolyckor. Bland flickor och unga kvinnor i motsvarande åldrar är det något mindre vanligt, men även för dem utgör självmord en av de vanligaste dödsorsakerna. Barns och ungdomars psykiska problem måste ses i ett folkhälsoperspektiv. Den psykiska ohälsan bland barn och unga blir alltmer synlig, och vissa undersökningar tyder på att den har ökat . Det kan handla om magont, huvudvärk eller sömnsvårigheter. Trots att ungdomar objektivt sett har ett gott hälsotillstånd, har de en relativt hög vårdkonsumtion. Flera barn och unga söker elevhälsans och elevvårdens hjälp för problem som bottnar i psykosociala faktorer. I Skolans metoder för att förebygga psykisk ohälsa hos barn En nationell inventering i grundskolor och gymnasieskolor drogs slutsatserna att skolans uppdrag och roll behöver förtydligas i förhållande till arbetet med att förebygga psykisk ohälsa hos barn och unga. skriver vidare: Det behövs fortsatta studier av de program och strukturerade arbetssätt som skolan använder för att tidigt upptäcka tecken på ohälsa bland elever och om de program och arbetssätt som används för att ge elever med tecken på psykisk ohälsa stöd. Dessutom behövs fördjupade analyser av vad andra program och arbetssätt, som används i t.ex. arbetet mot mobbning, kan betyda för möjligheterna att förebygga psykisk ohälsa hos barn. Den sista slutsatsen i rapporten är att skolan behöver bättre tillgång till kunskaper om barns psykiska hälsa och om hur de kan arbeta med att upptäcka tidiga tecken på psykisk ohälsa och själva eller i samverkan med andra ge elever med tecken på psykisk ohälsa rätt stöd. Kunskapen om och kompetensen kring unga människors självmord behöver öka bland såväl elevhälsopersonalen som övrig skolpersonal för att på ett tidigt stadium kunna fånga upp unga med psykisk ohälsa och suicida tendenser. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad jag här anfört. Elevhälsan, punkt 27 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub417 och avslår motionerna 2010/11:So543 yrkande 17, 2010/11:So573 yrkande 25, 2010/11:Ub335, 2010/11:Ub377, 2010/11:Ub401, 2010/11:Ub429 och 2010/11:Ub482 yrkande 17. Skolhälsovården måste bedrivas genom samverkan mellan olika aktörer kring barnen. Det finns många kommuner där denna samverkan fungerar bra, men har också redovisat kommuner där denna samverkan kan bli bättre. Likaså har i ett antal utvärderingar konstaterat att skolhälsovården varierar mycket mellan olika skolor och likaså mellan olika kommuner. När vi nu ser en ökning av psykisk ohälsa bland unga, och dessutom problem med övervikt hos allt fler, är det viktigt att skolhälsovården bedrivs på det mest optimala sättet för att nå bästa resultat. Regeringen bör därför ta initiativ till en utvärdering av skolhälsovården för att säkerställa att variationer inom skolhälsovården inte leder till ökad ohälsa bland unga. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad jag här anfört. Kost och motion, punkt 29 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub482 yrkande 12 och avslår motionerna 2010/11:Ub294, 2010/11:Ub420, 2010/11:Ub427, 2010/11:Ub448 och 2010/11:Ub466. Skolan ska vara en hälsofrämjande miljö. Elever som under sin uppväxt anammar en hälsofrämjande livsstil behåller ofta den som vuxna. En god hälsa är också en förutsättning för lärande. Därför bör alla elever röra på sig och alla elever ska ha rätt till skolmat av hög kvalitet. Vi anser att ett skolkökslyft behöver genomföras. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Elevinflytande, punkt 32 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub482 yrkande 14 och avslår motionerna 2010/11:Ub285 yrkande 2 och 2010/11:Ub402. Ska skolan lyckas anpassa undervisningen till varje enskild elevs unika behov krävs ett ökat elevinflytande i vardagen och en dialog i klassrummet. Elever som är delaktiga och får ta ansvar skapar också en tryggare skola och en bra studiemiljö. Vi vill att både elever, skolor och lärare ska få hjälp och stöd i arbetet med medbestämmande och elevinflytande. Kommunerna måste därför, antingen själva, i samverkan eller genom de elevfackliga organisationerna, erbjuda elevråd och aktiva elever det stöd de behöver för att kunna ta ansvar. bör också bygga upp ett för elevinflytandefrågor som ska kunna hjälpa skolor och kommuner och även underlätta erfarenhetsutbyte mellan olika delar av landet. Vi vill att elevernas rätt till inflytande ska öka i takt med stigande ålder och mognadsgrad. På gymnasienivå vill vi öppna upp för lokala styrelser med elevmajoritet. De lokala styrelserna ska kunna fatta beslut i frågor som rör exempelvis arbetsmiljö och temadagar men inte i enskilda elev- eller personalärenden. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Elevinflytande, punkt 32 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub285 yrkande 2 och avslår motionerna 2010/11:Ub402 och 2010/11:Ub482 yrkande 14. Mer makt och inflytande för eleverna i skolan är ett verktyg för att skapa en bra studie- och arbetsmiljö. Skolan ska därför främja demokratiska arbetssätt där elever, personal och föräldrar är delaktiga och har inflytande över såväl formella beslut som den vardagliga verksamheten. Att kunna påverka sin situation är en betydande faktor för hälsa och inlärning. Elevinflytandet handlar inte bara om sociala frågor utan har även anknytning till undervisningens organisering, såsom diskussioner om förbättrad samordning av provperioder och en jämn arbetsbelastning för eleverna under läsåret, innehåll i temaveckor och inte minst trygghetsarbete och ordningsregler. Arbetsmiljöfrågor, värdegrunder och eventuella regler för samvaron på skolan ska diskuteras aktivt.