bet · GY01UbU7 · 2011-03-14 00:00:00 — I grunden handlar det om att bryta traditionella mönster och könsroller som påverkar såväl pojkars som flickors attityder till skolan och styr deras framtida utbildningsval. Läroplanen för skolan innehåller uppdrag om jämställdhet. Målen behöver i högre grad än omsättas ute i kommuner, på skolor och i klassrum. För att man ska kunna utveckla detta arbete måste samverkan mellan olika aktörer fungera. Vi vill att kunskaper utifrån genusperspektiv som främjar barns inlärning används i högre utsträckning än . Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Jämställdhet i skolan, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:A402 yrkande 6 och avslår motion 2010/11:Ub482 yrkande 8. Grunden till det framtida arbetslivet läggs i utbildningssystemet. Skillnaderna mellan mäns och kvinnors utbildningsval på gymnasie- och högskolor är stora. För att vi ska kunna komma till rätta med detta måste de traditionella könsmönstren vid utbildningsvalen brytas. Det är värt att notera att kvinnors utbildningsnivå är högre än mäns. Åren 20072008 var av dem som utexaminerades från högskolor eller universitet kvinnor. Trots det kommer inte kvinnor ikapp män lönemässigt. Detta har sin förklaring bl.a. i att traditionella könsmönster gäller vid val av utbildning. Kvinnor är överrepresenterade inom pedagogiska utbildningar och inom omsorgsutbildning, medan män är överrepresenterade inom teknik och tillverkning. Av detta kan vi dra slutsatsen att hela sektorer är fel avlönade. Unga kvinnor söker sig i högre utsträckning till traditionellt mansdominerade branscher än vad unga män söker sig till traditionellt kvinnodominerade branscher. Det finns fler kvinnor i tillverkningsindustrin än det finns män inom vård och omsorg. Mot den bakgrunden bör det göras särskilda insatser redan i för att få fler pojkar att intressera sig för vård och omsorg när det är dags att välja inriktning till gymnasiet. Skolan har ett ansvar för att tillhandahålla pedagogik som stimulerar både flickor och pojkar att göra otraditionella utbildningsval. Skolan skulle alltså kunna dra nytta av att jämställdhetsintegrera den metodik och pedagogik som används. Vi anser därför att jämställdhetsintegrering ska införas i utbildningsmetodiken och pedagogiken. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad jag här anfört. Likabehandlingsplaner, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:So543 yrkande 23 och avslår motionerna 2010/11:Ub344 yrkande 3 och 2010/11:Ub381. Samtliga skolor är enligt diskrimineringslagen skyldiga att upprätta en likabehandlingsplan. Dessutom är de enligt skollagen skyldiga att upprätta en plan mot kränkande behandling. I arbetet med att ta fram planerna ska eleverna vara delaktiga. Alla elever ska känna till planerna och deras innehåll. Planerna ska innehålla en kartläggning av den aktuella situationen på skolan samt åtgärder på de områden där det behövs. Tanken med planerna är att de ska fungera förebyggande för att förhindra kränkningar och diskriminering och främja alla barns lika rättigheter. Likabehandlingsplanen ska utgå från de fem diskrimineringsgrunderna kön, etnicitet, religion, funktionshinder och sexuell läggning. En kartläggning som Skolinspektionen gjort visar att det finns brister när det gäller att involvera eleverna i att ta fram planerna. I skolorna behövs mer kunskap om och utbildning i hur man jobbar med diskrimineringsgrunderna. Planerna får inte bli en pappersprodukt för byrålådan, utan det behövs ett engagemang och en pågående process kring frågorna. som det blev lag på att alla skolor ska ha likabehandlingsplaner inrättades Barn- och elevombudet som ska övervaka att planerna följs. Arbetet med likabehandlingsplanerna behöver följas upp så att alla skolor arbetar aktivt med att upprätta planer och involvera eleverna i arbetet. Detta bör ge regeringen till känna. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad jag här anfört. Kränkande behandling, punkt 7 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub482 yrkandena 10 och 15 samt avslår motionerna 2010/11:So543 yrkande 22, 2010/11:Ub340 och 2010/11:Ub447. Den svenska skolan ska stå för absolut nolltolerans mot mobbning och kränkande behandling. Det är helt oacceptabelt att en enda elev ska behöva gå till skolan och vara rädd för att utsättas för mobbning och kränkningar. Alla politiska partier bör enas om ett mål om en nolltolerans mot mobbning. Ett nationellt system behövs för att i varje skola följa upp lagen om förbud mot mobbning, diskriminering och kränkande behandling. Barn- och elevombudet () bör få fler befogenheter att ingripa mot skolor som inte lever upp till lagens krav på förebyggande insatser. Antalet elever som anser sig utsatta för kränkningar och mobbning ska följas regelbundet, på varje skola och i varje kommun. Vi har föreslagit att en lex ska införas i skolan som innebär att all skolpersonal oavsett huvudman ska vara skyldig att rapportera missförhållanden i skolan eller om läroplanen eller värdegrunden inte följs. Vi noterar att utbildningsministern kan acceptera någon form av sådan lagstiftning och ser fram emot ett konkret förslag på lagstiftning från regeringen. Gemensamma ordningsregler ska utarbetas av elever, föräldrar och personal tillsammans, och detta ska framgå av skollagen. Lärarnas professionalism ska tas till vara, och de ska ha tydliga befogenheter att skapa trygghet och studiero i klasserna. Skolan ska också vara skyldig att rapportera till vårdnadshavare om elever uteblir från undervisningen utan godkända skäl. Alla beslut om skolan ska i grunden utgå från elevens rätt till kunskap, bildning och demokratisk fostran. Elevinflytandet behöver öka inte minska ytterligare. Det får ankomma på regeringen att utarbeta lagförslag och i övrigt vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Kränkande behandling, punkt 7 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:So543 yrkande 22 och avslår motionerna 2010/11:Ub340, 2010/11:Ub447 och 2010/11:Ub482 yrkandena 10 och 15. Allt fler elever uppger att deras skola har ett aktivt arbete för att förebygga mobbning och kränkande behandling. Trots detta minskar inte andelen elever som uppger att de känner sig mobbade. I årskurs 79 är det av eleverna och i årskurs 46 är det av eleverna som rapporterar att de känner sig mobbade av andra elever minst en gång . Bland de barn som var utsatta för mobbning hade så många problem med magont och huvudvärk. Nedstämdhet var åtta gånger vanligare bland dem än bland elever som sällan eller aldrig mobbades. För att skydda barn mot mobbning i skolan är det viktigt med hög vuxennärvaro och att de vuxna som finns i skolan har tid att vara tillsammans med barnen även utanför lektionstid, t.ex. på raster. För det barn som utsätts för en kränkning från andra elever är det viktigt att personalen i skolan reagerar när det händer och aldrig låter det passera. För att de vuxna i skolan ska orka vara närvarande och ingripa krävs att det finns tillräckligt med resurser i form av personal. införde tillsammans med Socialdemokraterna och en ny lagstiftning som gör att kommuner har en skyldighet att agera när ett barn utsätts för mobbning i skolan. Underlåter man att agera har det utsatta barnet rätt att begära skadestånd från kommunen. Detta är ett sätt att tvinga skolorna att tidigt agera när det förekommer mobbning. Det bör nu göras en uppföljning av den lagstiftningen. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad jag här anfört. Kränkande behandling, punkt 7 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub340 och avslår motionerna 2010/11:So543 yrkande 22, 2010/11:Ub447 och 2010/11:Ub482 yrkandena 10 och 15. Mobbning på olika platser och i olika situationer förekommer i arbetslivet, hemmet och kamratkretsen. Det finns en alltför stor grupp ungdomar som inte vill eller vågar gå till skolan för att där möta sina plågoandar. fick Barn- och elevombudet in 603 anmälningar om kränkande behandling. inkom det minst 500 anmälningar om kränkande behandling. Denna utveckling måste vi ta på allvar. Det finns olika sätt att stävja en utveckling mot ett råare klimat i skolmiljön. Ett sådant är att ha olika sorters antimobbningsprogram. Andra sätt är att flytta på mobbaren och inte den mobbade. görs ett stort antal anmälningar, och krav på skadestånd ställs för det lidande som dessa utsatta ungdomar drabbats av. I ett sådant läge har också nivåerna på skadestånden en stor betydelse då de i sig inte bara är en ekonomisk kompensation utan i första hand har ett symboliskt värde i fråga om hur allvarligt omvärlden ser på det som man blivit utsatt för. Med höjda skadeståndsnivåer skulle pressen på skolledning och kommuner att vidta åtgärder mot mobbningen öka. Skadestånden till elever som kränks bör höjas väsentligt. Jag anser därför att regeringen bör se över hur regelverket kan förstärkas för att uppnå detta. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad jag här anfört. Skolans värdegrund, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:K424 yrkandena 3 och 4 samt avslår motionerna 2010/11:Ub279, 2010/11:Ub344 yrkandena 4 och 5, 2010/11:Ub349 yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:Ub352. Det är viktigt att vi känner till och förstår våra rättigheter. Därför bör en målsättning för religionsundervisningen i svenska skolor vara att alla elever har kunskap om religions- och övertygelsefrihetens innebörd. En förutsättning för detta är att religions- och övertygelsefrihet ingår i läro- och kursplanerna för religionsundervisningen. Läromaterial bör tas fram och kunskap om ämnet bör ingå i utbildningen för religionslärare. Samhällets förmåga att värna om de mänskliga rättigheterna är avhängig en bred allmän kunskap om vad rättigheterna innebär och förståelse för hur de bidrar till det goda samhället. Skolan bör spela en självklar roll i att sprida kunskap och skapa förståelse för de mänskliga rättigheterna, däribland religions- och övertygelsefriheten. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad jag här anfört. Avgifter, punkt 9 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub442. Situationen för barn och ungdomar från fattiga hem håller radikalt på att försämras i kommunerna. Många skolor har en policy att ta avgifter för utflykter och skolresor. Det förekommer att barn sjukskriver sig när det är dags för skolutflykt eller säger att det är jättetråkigt och väljer att stanna i skolan. När arbetslösheten och fattigdomen växer riskerar allt fler barn att hamna i svåra och skambeläggande situationer. Har man det redan tungt hemma ekonomiskt kan det vara en omöjlighet att betala den här avgiften, och man har kanske inte heller orken och viljan att protestera. Kostnaden för att ha barn i skolan håller på att öka för de ekonomiskt utsatta familjerna i . Alla barn ska få vara delaktiga i skolan och dess aktiviteter. Därför ska skollagen följas när det gäller otillåtna avgifter i form av betalning för utflykter och skolresor. Skolan ska vara en plats där alla kan känna sig delaktiga och inte vara en ekonomisk börda för redan tungt belastade familjer. Genom otillåtna avgifter i skapas en över- och underklass bland dagens unga. Det kan vi aldrig acceptera. Ingen ska ställas utanför möjligheten att vara med. Speciallösningar som riktas till dem som inte har råd ska bort. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. IT i skolan, punkt 10 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Ub242, 2010/11:Ub248, 2010/11:Ub296 och 2010/11:Ub329 samt avslår motion 2010/11:Ub331. Datoranvändning och Internet måste bli en lika naturlig del av skolan som det är i det övriga samhället. Både kunskap och pedagogik kan förbättras med hjälp av mer IT i skolan. Att skolan moderniseras och förbättras är en förutsättning för att ska kunna hävda sin position som kunskapsnation och är i förlängningen en förutsättning för hela vårt välstånd och vår välfärd. För de med exempelvis läs- och skrivsvårigheter skulle digitala hjälpmedel vara till stor nytta. Det skulle underlätta deras fortsatta väg till vuxenlivet med vidareutbildning och arbete. Allt fler barn och ungdomar använder sig av datorer och den nya tekniken genom Youtube och Facebook m.m. Även om de flesta svenska barn och ungdomar är användare av den nya tekniken finns det undantag. Det är inte heller alla familjer som har råd med en dator till barnen. Ett annat problem är att lärarna inte kan eller får tillgång till de nätverk som eleverna har. Lärarna behöver fortbildning och uppmuntran i att vara aktiva i de IT-miljöer som eleverna vistas i. Det finns en pedagogisk poäng med att lärarna visar hur IT kan användas inom olika områden och olika miljöer. Det måste finnas en långsiktig plan för hur IT ska integreras i lärarnas pedagogiska vardag. Mot denna bakgrund är det angeläget att frågan om att införa en nationell IT-strategi för skolan ses över. En strategi måste först och främst innefatta tillgång till digitala hjälpmedel för alla elever och lärare men också kompetensutveckling för lärare. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Skolbibliotek, punkt 11 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub232. I 5 § bibliotekslagen (SFS 1996:1596) anges: Inom och gymnasieskolan skall det finnas lämpligt fördelade skolbibliotek för att stimulera skolelevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen. Skolbibliotekens roll för att utjämna olika förutsättningar mellan barn med olika social och etnisk bakgrund är viktig. Barn som talar ett annat språk än svenska hemma eller barn med få böcker hemma kan genom skolbiblioteken komma i kontakt med böcker och grundlägga sina läs- och studievanor och sitt intresse för läsning för resten av livet. Biblioteken har stor betydelse för kunskapsinhämtandet i skolan. Den internationella läsundersökningen Pirls 2006 framhåller brister hos de svenska skolbiblioteken som en viktig orsak till brister i svenska barns läskunnighet. Läsundersökningen visar dessutom att av de svenska eleverna går i en skola med en heltidsanställd bibliotekarie. I jämförelse med de andra nordiska länderna är det få svenska elever som går i skolor med skolbibliotek med mer än 500 böcker och 10 tidskrifter. Svenska elever går sällan till något annat bibliotek än klassens eget, och svenska barn lånar färre böcker på skolbiblioteket än barnen i grannländerna. Skolbiblioteken har även stor betydelse för tillhandahållande av information och läsupplevelser via datorer, Internet och andra medier. Staten har ett ansvar för att följa upp att alla elevers rätt att ha tillgång till skolbibliotek verkligen uppfylls. Det är därför av stor vikt att skollagen och bibliotekslagen fungerar väl gentemot varandra och att tillgången på bibliotek kontrolleras vid inspektioner av kommunala och fristående skolor. Regeringen bör vara tydlig i detta gentemot såväl som Skolinspektionen och bevaka frågan vidare. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Frågor om huvudmannaskap, punkt 12 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub482 yrkande 6 och avslår motion 2010/11:Ub224. Vårt mål är en sammanhållen skola där barn och unga med olika bakgrund lär av varandra. Alla skolor oavsett huvudman ska vara öppna för alla elever och ska ha samma rättigheter och skyldigheter. Vi anser att det ska föras in ett nytt övergripande mål för skolan. Varje skola oavsett huvudman ska arbeta för en socialt och kulturellt blandad sammansättning av elever. Det viktigaste är inte skolans driftsformer och huvudmannaskap utan elevernas rätt till en skola med bra kvalitet. Elever och föräldrar ska ha rätt till allsidig och saklig information som ger en rättvis jämförelse mellan skolor. Alla skolor ska verka under samma skollag, hålla samma höga kvalitet och följa samma nationella läroplan, kursplan och betygssystem. Möjligheten att kunna välja skola är värdefull, och de fristående skolorna har en plats i utbildningsutbudet. Alla barn och ungdomar ska ha tillgång till likvärdig utbildning med hög kvalitet. Skolsystemet ska vila på tre bärande element; friskolor ska kunna startas och verka på samma villkor som kommunala skolor, föräldrar och elever ska ha rätt att välja mellan olika alternativ och politiken, nationellt eller kommunalt, måste kunna påverka så att resurser inte slösas bort på överetablering de ska gå till bättre undervisning. Kommunernas roll vid etablering av fristående skolor behöver således stärkas. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder för lika villkor för kommunala och fristående skolor i enlighet med vad vi här anfört. Etablering av fristående skolor, punkt 13 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Ub404 och 2010/11:Ub482 yrkande 16 och avslår motionerna 2010/11:C311 yrkande 16, 2010/11:Ub270, 2010/11:Ub275 yrkande 2, 2010/11:Ub290 och 2010/11:Ub361. Den svenska skolan syftar till att ge alla barn och ungdomar goda kunskaper utifrån en gemensam värdegrund med gemensamma mål. Den gemensamma skolan är därför viktig. är det värdefullt att barn och föräldrar har möjlighet att välja bland alternativa pedagogiska inriktningar. Friskolorna kan bidra med mångfald, vilket är positivt eftersom det ofta är en förutsättning för utveckling och pedagogisk förnyelse. Mångfalden måste dock vara förenlig med ett nationellt och kommunalt ansvar för en sammanhållen och likvärdig skola, där kvaliteten kan garanteras och insynen kan säkerställas. Tyvärr har det som var tänkt som ett komplement till den kommunala skolan blivit en fri etablering. En fri etablering av friskolor gagnar inte eleverna, och den gagnar inte skattebetalarna. Det behövs därför tydligare regler som begränsar kommuners möjlighet att sälja ut kommunala skolor. Oavsett vilken skola föräldrarna eller eleverna väljer finns kommunens ansvar för att alla elever i kommunen får en bra skolgång kvar i grunden. Kommunen kan inte frånhända sig detta ansvar; kommunerna har att se till varje elevs bästa och de behöver därför ges ett större inflytande över etableringen av friskolor än vad de har . Det är Skolinspektionen som prövar och godkänner en friskola. I princip råder fri etablering av friskolor i , vilket inte var tanken från början. Vi vill införa ett obligatoriskt samråd mellan kommunen och huvudmannen när en fristående skola vill etablera sig. Samrådet ska vara djupgående, och det ska finnas nationella riktlinjer för formen och innehållet i ett samarbetsavtal. Om någon part i undantagsfall behöver anmäla en avvikande uppfattning ska den nationella nivån träda in som oberoende tredje part. ska etableringen skjutas upp. I sådana undantagsfall ska kommunens samlade ansvar för alla barns och ungdomars utbildning tillmätas en avgörande betydelse. Ett samarbetsavtal ska finnas innan skolan får starta. Utgångspunkten ska vara elevens rätt till en utbildning av hög kvalitet och det gemensamma ansvar som alla aktörer, offentliga som privata, har för detta. Av samrådet ska framgå och var i kommunen en etablering är mest lämplig. För redan etablerade friskolor ska samma insyn, granskning och kvalitetskrav gälla som för alla andra skolor. Samarbetsavtal ska upprättas även med dem. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder för att ge kommunerna större möjligheter att påverka etableringen av friskolor i enlighet med vad vi här anfört. Etablering av fristående skolor, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub275 yrkande 2 och avslår motionerna 2010/11:C311 yrkande 16, 2010/11:Ub270, 2010/11:Ub290, 2010/11:Ub361, 2010/11:Ub404 och 2010/11:Ub482 yrkande 16. Den senaste trenden är att enskilda personer vill överta och privatisera verksamheten i kommunala skolor. Ofta är det anställda vid skolan som menar att de inte kan utveckla verksamheten i önskad riktning om skolan styrs av demokratiskt valda politiker. Företeelsen brukar kallas avknoppning, men ett förskönat språkbruk kan inte dölja det faktum att det är fråga om utförsäljning av gemensamt styrda verksamheter och gemensam egendom. Konsekvenserna av denna utveckling är svåra att förutse, men redan nu kan stora problem anas. Skolinspektionen har konstaterat att en förutsättning för att den ska bevilja en avknoppad skola tillstånd är att överlåtelsen har skett enligt . För är det självklart att reglerna ska vara lika för alla. Skolinspektionen ska dra tillbaka redan beviljade tillstånd om det konstateras att gällande regler inte har följts vid försäljning av kommunala skolor till privata intressenter. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad jag här anfört. Kommuners inflytande vid etablering av fristående skolor, punkt 14 (S, SD) av (S), (S), (S), (S), (S), (SD) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub482 yrkande 18. Vårt mål är en sammanhållen skola där barn och unga med olika bakgrund lär av varandra. Alla skolor oavsett huvudman ska vara öppna för alla elever och ska ha samma rättigheter och skyldigheter. Vi anser att det ska föras in ett nytt övergripande mål för skolan. Varje skola oavsett huvudman ska arbeta för en socialt och kulturellt blandad sammansättning av elever. Det viktigaste är inte skolans driftsformer och huvudmannaskap utan elevernas rätt till en skola med bra kvalitet. Elever och föräldrar ska ha rätt till allsidig och saklig information som ger en rättvis jämförelse mellan skolor. Alla skolor ska verka under samma skollag, hålla samma höga kvalitet och följa samma nationella läroplan, kursplan och betygssystem. Möjligheten att kunna välja skola är värdefull, och de fristående skolorna har en plats i utbildningsutbudet.