bet · GY01SkU21 · 2011-02-25 00:00:00 — 2010/11:SkU21 Allmänna motioner om punktskatter Allmänna motioner om punktskatter Vid höstens behandling av regeringens budgetförslag tog ställning till motioner som innehöll förslag om sådana skatteförändringar, bl.a. på punktskatteområdet, som utgjorde en del av oppositionspartiernas förslag till finansiering av deras alternativa budgetförslag . I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden som väcktes av ledamöter från oppositionen och regeringspartierna under den allmänna motionstiden och som tar upp frågor på punktskatteområdet. Det är yrkanden om skatt på drivmedel för bilar, fartyg och flyg, på elektrisk kraft samt på alkohol och tobak. Det är vidare yrkanden om privatinförsel av alkohol och tobak, försäljning i exportbutiker och om trängselskatt. Utskottet behandlar slutligen även yrkanden om skatt på handelsgödsel, bekämpningsmedel, animaliska livsmedel, reklam, avfallsförbränning, naturgrus, lotterier och fritidsbåtar. När det gäller de aktuella motionerna har i många fall likalydande förslag behandlats i samband med budgetbehandlingen eller under det förra , och utskottet avstyrker därför dessa med hänvisning till att redan har tagit ställning i samma frågor. I andra fall avstyrker utskottet förslagen med hänvisning till att tillkännagivanden inte behövs eftersom frågan redan är aktualiserad i . Med delvis bifall till en motion (M) om att sänka skatten på Europadiesel till samma nivå som diesel miljöklass 1 föreslår utskottet ett tillkännagivande om att regeringen bör undersöka i vilken utsträckning skatteskillnaden mellan diesel miljöklass 1 och miljöklass 3 kan minskas . Till betänkandet har lämnats 13 reservationer (S, MP, SD, V) och ett särskilt yttrande (S, MP, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2010/11:Sk211, 2010/11:Sk248 yrkandena 1 och 2, 2010/11:Sk322, 2010/11:Sk351, 2010/11:Sk373, 2010/11:Sk434, 2010/11:T409 yrkandena 7 och 8 samt 2010/11:N398 yrkande 5. Reservation 1 (MP) Reservation 2 (V) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet har anfört om att regeringen bör undersöka i vilken utsträckning skatteskillnaden mellan diesel miljöklass 1 och miljöklass 3 kan minskas . Därmed bifaller delvis motion 2010/11:Sk258. Reservation 3 (S, MP, V) avslår motionerna 2010/11:Sk255 och 2010/11:MJ446 yrkande 6. Reservation 4 (S, MP, V) avslår motion 2010/11:Sk339. Skatt på elektrisk kraft avslår motionerna 2010/11:Sk275, 2010/11:Sk319 och 2010/11:T505 yrkande 14. avslår motionerna 2010/11:Sk270, 2010/11:Sk311 yrkande 1, 2010/11:Sk353 yrkande 2, 2010/11:Sk444, 2010/11:So344 yrkande 1 och 2010/11:So512 yrkande 3. Reservation 5 (S, MP, V) avslår motion 2010/11:So283 yrkande 17. Privatinförsel av alkohol och tobak försäljning i exportbutiker avslår motionerna 2010/11:Sk202, 2010/11:Sk283, 2010/11:Sk350 yrkandena 1 och 2, 2010/11:Sk353 yrkande 1 och 2010/11:So545 yrkandena 4 och 5. Reservation 6 (S, MP, V) avslår motionerna 2010/11:Sk245, 2010/11:Sk256 och 2010/11:Sk432. avslår motionerna 2010/11:Sk348, 2010/11:MJ449 yrkande 23 och 2010/11:N398 yrkande 8. Reservation 7 (S, MP, V) Reservation 8 (SD) avslår motion 2010/11:MJ449 yrkande 24. Reservation 9 (S, MP, V) Skatt på animaliska livsmedel avslår motion 2010/11:MJ356 yrkande 35. Reservation 10 (MP, V) avslår motion 2010/11:Sk277. Reservation 11 (MP) avslår motion 2010/11:N398 yrkande 7. Reservation 12 (S, MP, V) avslår motion 2010/11:Sk398 yrkande 2. avslår motion 2010/11:Sk254. avslår motion 2010/11:T496 yrkande 2. Reservation 13 (S, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V) och (S). Vid behandlingen av regeringens budgetförslag tog ställning till motioner som väcktes under den allmänna motionstiden och som innehöll förslag om skatteförändringar på punktskatteområdet, som en del av oppositionspartiernas budgetalternativ, och som måste prövas tillsammans med beslut om att fastställa den inkomstberäkning som regeringen föreslagit. Motionerna gällde förslag om höjd koldioxidskatt, en sänkning och frysning av bensinskatten, höjd skatt på alkohol och tobak, höjd effektskatt på kärnkraftverk, skatt på fluorerade gaser, skatt på handelsgödsel, sänkt fordonsskatt för bussar och en skärpning av koldioxidrelateringen av fordonsskatten. fattade beslut med anledning av budgetpropositionen och motionsyrkandena (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU1, yttr. 2010/11:SkU1y, rskr. 2010/11:63). beslutade om ett omfattande paket med förändringar av koldioxid- och energiskattesatserna för att minska utsläppen av växthusgaser och bidra till att målen för andelen förnybar energi och effektivare energianvändning kan uppnås (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21, rskr. 2009/10:122). Ändringarna börjar tillämpas stegvis för att ge aktörerna långsiktiga förutsättningar för planering av sin verksamhet. beslut beaktade prognostiserade förändringar av konsumentprisindex när skattesatserna , 2013 och 2015 lades fast. , 2014, 2016 och fortsättningsvis ska indexomräkning av skattebeloppen ske på sedvanligt sätt genom förordning som utfärdas av regeringen senast i november året innan respektive kalenderår. I dessa fall baseras beräkningen på faktiska förändringar i konsumentprisindex. antog en lagstiftning med anledning av att antagit ett nytt punktskattedirektiv, rådets direktiv /118/EG, som ersätter det gamla cirkulationsdirektivet, rådets direktiv /12/EEG, och tillämpas fr.o.m. . Det nya direktivet innebär bl.a. att ledsagardokument i pappersform som åtföljer varor vid förflyttning ersätts av elektroniska dokument och elektroniskt utbyte av meddelanden mellan aktörerna och myndigheterna. I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden med förslag om skatt på drivmedel, elektrisk kraft, alkohol och tobak, handelsgödsel och bekämpningsmedel, animaliska livsmedel, reklam, avfallsförbränning, naturgrus, lotterier och fritidsbåtar. Ett antal motioner avser privatinförsel av alkohol och tobak och försäljningen i exportbutiker samt trängselskatt. En förteckning över de motionsyrkanden som behandlas i betänkandet finns i bilaga. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om höjd koldioxidskatt på fossila bränslen, beskattningen av syntetiska drivmedel, en regional differentiering av beskattningen av bilismen, en beskattning av transporter och fordon med hänsyn till faktiska utsläpp samt om beskattning av biodrivmedel efter 2013. Jämför reservationerna 1 (MP) och 2 (V) samt särskilt yttrande (S, MP, V). Bensin är skattemässigt indelad i två miljöklasser beroende på miljöegenskaperna, som innehållet av svavel, bensen, aromatiska kolväten, bly och fosfor. All bensin som säljs på bensinstationerna tillhör miljöklass 1, vilken är den bästa miljöklassen. I miljöklass 1 ingår alkylatbensin. Omärkt dieselolja, som används för drift av motordrivna fordon, är skattemässigt indelad i tre miljöklasser. Skatten är därmed differentierad med hänsyn till miljökvaliteten beroende på innehållet av exempelvis svavel och polycykliska aromatiska kolväten. Det främsta syftet med miljöklassningen är att de oljor som används i dieselmotorer ska förbättras ur miljöhänsyn. Enligt energiskattedirektivet är medlemsländerna skyldiga att ta ut punktskatt som minst uppgår till de fastlagda minimiskattenivåerna för de fossila drivmedlen bensin, dieselolja, gasol och naturgas. Minimiskattenivåerna (exklusive moms) är för blyhaltig bensin per , för blyfri bensin per och för dieselolja per . Nivåerna är oförändrade utom vad gäller dieselolja vars minimiskattenivå höjdes från till per . För övriga bränslen, som omfattas av energiskattedirektivet men för vilka det inte finns minimiskattenivåer, gäller en bestämmelse om beskattning i nivå med likvärdigt bränsle. är energi- och koldioxidskatten på bensin (miljöklass 1) per liter, på diesel (omärkt miljöklass 1) motsvarande per liter och på diesel (omärkt miljöklass 3) motsvarande per liter. beslutade (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21, rskr. 2009/10:122) att stegvis till 2015 höja koldioxidskatten på naturgas och gasol vid drivmedelsanvändning till den generella koldioxidskattenivån. Energiskatten på dieselolja höjs utöver den årliga indexomräkningen i två steg, och 2013, med sammanlagt per liter. Regeringen anförde i samma lagstiftningsärende (prop. 2009/10:41) att biodrivmedel är helt befriade från koldioxid- och energiskatter i , vilket åstadkoms genom undantag från skatteplikt vad gäller biogas samt i fråga om etanol och övriga biodrivmedel genom dispensbeslut av regeringen, s.k. pilotprojektdispenser. De beviljade dispenserna gällde längst t.o.m. utgången av 2010. Regeringen uttalade vidare att den generella skattebefrielsen för biodrivmedel bör gälla längst t.o.m. utgången av 2013, då statsstödsgodkännandet för den nuvarande svenska skattestrategin för biodrivmedel löper ut. Enligt regeringen kunde kvotplikt vara ett alternativ för att främja användningen av biodrivmedel och bidra till att nå målet om andel förnybar energi i transportsektorn. Frågan om fortsatta skattelättnader för samtliga eller vissa biodrivmedel ska bedömas i samband med överväganden om införandet av ett kvotpliktssystem för dessa bränslen samt med genomförandet av de nya bränslespecifikationerna i bränslekvalitetsdirektivet. har beslutat (bet. 2009/10:SkU21 och 2009/10:MJU26) att skattefriheten för biogas som förbrukas som drivmedel fr.o.m. villkoras av att bränslet uppfyller hållbarhetskriterierna i direktivet om förnybar energi. ska skattefriheten för biogas åstadkommas genom avdrag i den skattskyldiges deklaration i stället för genom ett undantag från skatteplikt. Om skattelättnader ges för andra biodrivmedel än biogas avser regeringen att fr.o.m. villkora dessa skattelättnader med att bränslena ska uppfylla hållbarhetskriterierna i direktivet om förnybar energi. I den mån skattelättnader ges genom pilotprojektdispenser avser regeringen att föra in dessa villkor i respektive beslut. EU:s nya bränslekvalitetsdirektiv skulle genomföras i svensk rätt . Bland de nya reglerna i direktivet finns en ändrad bränslespecifikation som gör det möjligt att blanda in upp till maximalt 10 volymprocent etanol i bensin samt maximalt 7 volymprocent FAME (fettsyrametylestrar) i diesel. Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 finansplan och skattefrågor m.m. avsnitt 6.6.2) avsikten att stimulera en ökad användning av biodrivmedel genom att befrielse från koldioxid- och energiskatt fr.o.m. bör gälla för låginblandning upp t.o.m. 6,5 volymprocent etanol i bensin och 5 volymprocent FAME i diesel. Befrielse från koldioxid- och energiskatt bör även ges genom dispensbeslut för E85 och andra höginblandade biodrivmedel och för biodrivmedel helt utan fossilt innehåll. Regeringen avser att åstadkomma angivna skattebefrielser på samma sätt som skett, dvs. genom särskilda dispensbeslut. För låginblandning över 6,5 volymprocent etanol i bensin och 5 volymprocent FAME i diesel, men inom ramen för vad som är möjligt enligt bränslekvalitetsdirektivets bränslespecifikationer, innebär gällande regler enligt lagen (1994:1776) om skatt på energi att koldioxid- och energiskatt tas ut för dessa biodrivmedel med samma belopp som gäller för likvärdigt fossilt bränsle. I motion Sk211 av och (C) föreslås ett tillkännagivande om behovet av att pröva frågan om att ändra beskattningen av syntetiska drivmedel så att det blir mer lönsamt att ta vara på restgaser. Det är skattefritt att fackla gaser men om man gör om gaserna till flytande syntetiska drivmedel och använder dem i dieselfordon, belastas bränslet med dieseloljeskatt, framhåller motionärerna. I motion Sk248 yrkande 1 av m.fl. (V) föreslås att en utredning bör analysera förutsättningarna för att differentiera beskattningen av bilismen med hänsyn till regionala skillnader. Det kan enligt motionen ske genom att vissa delar av landet får en nedsättning av fordonsskatten, ges ett lägre bränslepris vid pumpen, har en annan avdragsgräns för reseavdraget, får ett höjt reseavdrag eller på något annat sätt som ger samma önskade effekt. Utredningen bör genomföras så att en förändring kan träda i kraft (yrkande 2). I motion Sk322 av och (C) påtalas behovet av att ändra beskattningen av syntetiska drivmedel. Stora volymer energirika gaser som facklas bort skulle kunna omvandlas till flytande, mycket rena, syntetiska drivmedel. Om det ska ske måste det löna sig. Det är skattefritt att fackla gaser men om gaserna omvandlas till flytande syntetiska drivmedel för dieselfordon utgår dieseloljeskatt. I motion Sk351 av (FP) föreslås likaledes en översyn av beskattningen av syntetiska drivmedel. Syntetiska drivmedel kan framställas ur naturgas och restgaser från råoljeutvinning, kemisk industri och stålverk men också från avfall och biomassa. Syntetiska drivmedel beskattas som dieselolja framställd ur råolja, vilket innebär en högre beskattning trots att syntetisk diesel också framställs ur annan råvara än råolja. Syntetiska bränslen framställda ur naturgas bör, enligt motionen, beskattas som naturgas för drift av motorer alternativt som naturgas för andra energiändamål som syntetisk gas framställd ur avfall och biomassa skattebefrias i enlighet med de principer som gäller för dessa insatsprodukter. I motion Sk373 av (KD) efterfrågas förslag om hur syntetiska drivmedel med goda miljövärden kan gynnas vid beskattning. framställs syntetiska drivmedel från naturgas. Till skillnad från biogas, som framställs från bl.a. biomassa, är naturgasen en ändlig resurs. I takt med att syntetiska drivmedel blir mer betydelsefulla kan andelen förnybara komponenter öka så att naturgasen kan fasas ut. Den svenska forskningen går framåt i snabb takt och ingår i en arbetsgrupp inom som ska utveckla en standard för syntetiska drivmedel i EU. Detta till trots utvecklas inte lagstiftningen i den takt som skulle behövas, anser motionären. I motion Sk434 av i och (M, C) begärs ett tillkännagivande om beskattningen av syntetiska drivmedel. Ecopar är ett syntetiskt ultrarent drivmedel framställt av naturgas som kan användas i vanliga dieselmotorer. Det är speciellt lämpat när arbete eller vistelse i avgaser inte kan undvikas. Drivmedlet framställs syntetiskt ur naturgas och inte från råolja via oljeraffinering. missgynnas syntetiska drivmedel skattemässigt då de belastas med samma skatt som diesel. Enligt motionen är det med stöd av energiskattedirektivet möjligt att ge syntetisk diesel en egen skattesats ned till den minimiskattesats för diesel som direktivet föreskriver. I motion T409 yrkande 7 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om att transporter och fordon ska beskattas med hänsyn till faktiska utsläpp. har medverkat till att fordonsbeskattningen fått en tydligare koppling till fordonets miljöpåverkan. Detta gäller både klimatpåverkan och utsläpp av ämnen som är skadliga för levande organismer och människors hälsa. Principen ska vara att transporter och fordon beskattas utifrån de faktiska utsläppen. I samma motion yrkande 8 påtalas vikten av fortsatt skattebefrielse för biodrivmedel efter 2013. Biobränslen har en viktig potential som miljövänliga drivmedel, och inom jord- och skogsbruket finns goda förutsättningar för att förverkliga denna potential. Detta kräver, enligt motionen, att investerarna får långsiktiga stabila villkor i verksamheten. I motion N398 yrkande 5 av m.fl. (MP) föreslås ett tillkännagivande om behovet av att höja koldioxidskatten på fossila bränslen. Ovissheten när det gäller prisrelationen mellan biogas och fossila drivmedel är sannolikt den viktigaste anledningen till att investeringar i biogasinfrastruktur uteblir. Den som investerar bör ha en hygglig prognos för avkastning på insatt kapital. En höjning av koldioxidskatten på fossila bränslen är, enligt motionen, en bra början som behöver följas av långsiktiga spelregler som garanterar att det klimatsmarta är billigare för konsumenten än det klimatdåliga. Det förslag som funnits på kvotpliktsregler för biogas skulle bli ett svåradministrerat och krångligt styrmedel. I motionerna Sk211, Sk322, Sk351, Sk373 och Sk434 föreslås att beskattningen av syntetiska drivmedel omprövas. I motionerna sägs att syntetiska drivmedel kan framställas ur naturgas, restgaser från råoljeutvinning eller industrier eller från avfall och biomassa. Det är exempelvis skattefritt att fackla restgaser från industrier medan gaserna belastas med dieseloljeskatt om de omvandlas till syntetiska drivmedel. Lagen (1994:1776) om skatt på energi bör enligt motionerna ses över i det här avseendet. Enligt artikel 2.3 i rådets direktiv /96/EG och 2 kap. 4 § energiskattelagen gäller för energiprodukter som används som motorbränsle och för vilka direktivet inte fastställt någon skattenivå, t.ex. syntetiska drivmedel, att skatt ska tas ut enligt den skatt som gäller för likvärdigt bränsle. Likvärdigt bränsle är det bränsle som produkten ersätter och för syntetisk diesel är likvärdigt bränsle diesel miljöklass 1. Detta gäller oavsett det syntetiska drivmedlets ursprung. Syntetisk diesel med förnybart ursprung befrias från skatt om tillverkaren ansöker och får dispens från energi- och koldioxidskatt. En sådan möjlighet finns inte för tillverkare av fossilbaserad syntetisk diesel. Enligt 2 kap. 12 § energiskattelagen har regeringen i särskilda fall haft möjlighet att medge nedsättning av eller befrielse från energiskatt och koldioxidskatt på bränslen som förbrukas inom pilotprojekt för teknisk utveckling av mer miljövänliga produkter eller för bränslen från förnybara källor. Enligt kommissionens statsstödsgodkännande (N 187/2004) fick sådana dispensbeslut fattas fram t.o.m. . Regeringen kan alltså inte längre besluta om nedsättning av skatten via dispens för fossilbaserade bränslen. De dispensbeslut som kan lämnas omfattar bara förnybara bränslen och baseras på statsstödsgodkännande (N 592/2006). Med stöd av artikel 5 i rådets direktiv /96/EG skulle det vara möjligt att i vissa i direktivet angivna fall ge syntetisk diesel en egen skattesats ned till den minimiskattesats för diesel som direktivet föreskriver. Det skulle innebära en skatt på ca per liter (= ), vilket ska jämföras med den aktuella skattsatsen enligt energiskattelagen på diesel på per liter. Enligt artikel 5 i direktivet kan en differentierad skattesats tillämpas bl.a. om skattesatsen är direkt kopplad till produktens kvalitet (som t.ex. för alkylatbensin) eller för vissa angivna användningsområden. Utskottet utgår från att motionärerna avser att skattemässigt gynna fossilbaserad syntetisk diesel. Syntetisk diesel med biologiskt ursprung är befriad från energiskatt och koldioxidskatt. Utskottet konstaterar att regelverket ger utrymme för att skattemässigt gynna fossil syntetisk diesel, om än inte ned till noll. Att helt skattebefria syntetisk diesel skulle innebära att minimiskattesatsen för diesel skulle underskridas, vilket inte är tillåtet. Utskottet anser att eventuella skattebefrielser för drivmedel i första hand ska styras av vilka effekter bränslet ger på utsläppen av koldioxid. Syntetisk diesel som baseras på naturgas minskar inte utsläppen av växthusgaser. Finansministern har i ett frågesvar i (fr. 2010/11:118) framhållit att frågan om lägre beskattning av fossilbaserad syntetisk diesel samt den skattemässiga hanteringen av restgaser är något som kan aktualiseras i regeringens fortsatta arbete med att samordna de ekonomiska styrmedlen på klimat- och energiområdet så att den önskvärda styrningen blir samhällsekonomiskt effektiv. Utskottet konstaterar att frågan om beskattningen av syntetiska drivmedel är uppmärksammad inom . Utskottet förutsätter att regeringen fortsättningsvis följer frågan och att något initiativ från därför inte behövs. Utskottet avstyrker motionerna Sk211, Sk322, Sk351, Sk373 och Sk434. Utskottet noterar vidare att EU försöker främja olika former av energiåtervinning och minskade utsläpp av växthusgaser och att gasfackling omfattas av EU:s utsläppshandelssystem för växthusgaser sedan medlemsstaterna enats om en gemensam bred tolkning av begreppet förbränningsanläggning. kommer även norska olje- och gasplattformar att ingå i utsläppshandelssystemet. Utskottet bedömer att även Kyotoprotokollets mekanism för ren utveckling (CDM) kan spela en viktig roll för att skapa ekonomiska incitament att vidta åtgärder. Det första för gasåtervinning och minskad gasfackling vid oljeutvinning godkändes av . Frågan om en utredning av förutsättningarna för en regional differentiering av beskattningen av bilismen tas upp i motion Sk248. Utskottet erinrar om att fordonsskatten är nedsatt i vissa i kommuner i norra . Energiskatten på el är också nedsatt från per kWh till per kWh i vissa kommuner i norra . Frågan om en regional differentiering av drivmedelsskatten har från och till varit aktuell, och frågan har behandlats av olika utredningar sedan åtminstone . Frågan har visat sig komplicerad, och uppfattningen har varit att en differentierad bensinskatt medför betydande kontrollproblem, konkurrensrubbningar och ökade administrativa kostnader. Utskottet anser inte att det finns skäl att på nytt se över möjligheterna att regionalt differentiera drivmedelsskatten. Enligt utskottets mening bör skattereglerna så långt som möjligt utformas generellt för hela landet och i första hand bör andra medel än skattereglerna användas för att åstadkomma regional utjämning. Utskottet har därför , senast (bet. 2009/10:SkU26), avvisat förslag om att reseavdraget ska differentieras med hänsyn till var i landet man är bosatt. Utskottet vidhåller den uppfattningen och avstyrker motion Sk248. Utskottet kan inte annat än instämma i vad som sägs i motion T409 yrkande 7 om principen att transporter och fordon ska beskattas med hänsyn till de faktiska utsläppen. Det är i linje med den förda politiken, varför ett tillkännagivande i frågan är obehövligt. Som motionären mycket riktigt påpekar baseras även fordonsskatten på fordonets utsläpp av koldioxid. 2009/10:SkU21) har också beslutat att öka koldioxidrelateringen av fordonsskatten fr.o.m. då koldioxidbeloppet höjdes per gram koldioxid i den koldioxidbaserade fordonsskatten. Frågan om fortsatt skattebefrielse för biodrivmedel efter 2013 övervägs inom (yrkande 8). På regeringens uppdrag har analyserat förutsättningarna för och konsekvenserna av ett kvotpliktssystem som innebär att en viss andel av försäljningen av drivmedel ska utgöras av biodrivmedel. Syftet är att påskynda introduktionen av förnybara drivmedel i transportsektorn. I rapporten (ER 2009:27) föreslog att bränslen som inkluderas i kvotplikten ska beläggas med energiskatt men befrias från koldioxidskatt. Utskottet bedömer att även andra handlingsalternativ står öppna, t.ex. att ansöka om förlängt statsstödsgodkännande efter 2013. Om och när ett nytt energiskattedirektiv införs kan förutsättningarna också förändras. Utskottet anser sammanfattningsvis att det är för tidigt att uttala sig om hur beskattningen av biodrivmedel efter 2013 ska utformas och att inte genom ett ställningstagande bör föregripa beredning av frågan. Utskottet avstyrker motion T409 i motsvarande delar. I motion N398 yrkande 5 föreslås höjd koldioxidskatt på fossila bränslen. Just för att ge aktörerna långsiktiga förutsättningar för planering av sin verksamhet beslutade om ett paket för perioden 20102015 med förändringar av koldioxid- och energiskattesatserna för att minska utsläppen av växthusgaser och bidra till att målen för andelen förnybar energi och effektivare energianvändning kan uppnås (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21, rskr. 2009/10:122). beslut beaktade prognostiserade förändringar av konsumentprisindex när skattesatserna , 2013 och 2015 lades fast. , 2014, 2016 och fortsättningsvis ska indexomräkning av skattebeloppen ske på sedvanligt sätt genom förordning som utfärdas av regeringen senast i november året innan respektive kalenderår. I dessa fall baseras beräkningen på faktiska förändringar i konsumentprisindex.