bet · GY01JuU19 · 2011-05-31 00:00:00 — 2010/11:JuU19 styrelses redogörelse om polisens brottsförebyggande arbete styrelses redogörelse om polisens brottsförebyggande arbete I betänkandet behandlas styrelses redogörelse om polisens brottsförebyggande arbete (redog. 2010/11:RRS11) och en motion med sex yrkanden som har väckts med anledning av redogörelsen. har granskat polisens brottsförebyggande arbete. har funnit att slutsatserna av den granskning som redovisat i rapporten arbete har ambitionerna uppnåtts? (RiR 2010:23) bör överlämnas till i form av en redogörelse. I anslutning till detta understryker styrelsen bl.a. att det är viktigt att det brottsförebyggande arbetet fungerar tillfredsställande och utförs i enlighet med intentioner, nämligen att arbetet ska vara planlagt, proaktivt och problemorienterat samt att det ska genomföras i samverkan med andra samhällsaktörer och vara kunskapsbaserat. Av granskningen framgår att polisen planerar för en brottsförebyggande verksamhet som motsvarar , dvs. drygt en fjärdedel av polisens resurser. visar dock att polisen genomför en betydligt mindre del av det planlagda arbetet än avsett, och för det arbete som har utförts är effekten oklar. Styrelsen anser att kunskapen om det brottsförebyggande arbetet måste öka. En ökad kunskap bör kunna leda till förbättrade möjligheter för regeringen att övergripande styra det brottsförebyggande arbetet. Ökad kunskap bör dessutom kunna leda till att återrapporteringen till om effekterna av det brottsförebyggande arbetet kan förbättras. Utskottet föreslår att lägger redogörelsen till handlingarna och avslår motionsyrkandena. I betänkandet finns en reservation (S, MP och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger redogörelse /11:RRS11 till handlingarna. avslår motion 2010/11:Ju9 yrkandena 16. Reservation (S, MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), i (M), (S), (M), (S), (FP), (S), Arhe Hamednaca (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (S) och (M). Ärendet och dess beredning har granskat polisens brottsförebyggande arbete. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten arbete har ambitionerna uppnåtts? (RiR 2010:23). har funnit att slutsatserna av den granskning som har redovisat i granskningsrapporten bör överlämnas till i form av en redogörelse. styrelses redogörelse om polisens brottsförebyggande arbete (redog. 2010/11:RRS11) överlämnades till . I redogörelsen återges slutsatser och rekommendationer. Styrelsen redovisar i anslutning härtill sina synpunkter. En motion med sex yrkanden har väckts med anledning av redogörelsen. Förslagen i motionen återges i bilaga 1. I betänkandet finns en reservation (S, MP och V). Utskottets förslag i korthet avslår sex motionsyrkanden om polisens brottsförebyggande arbete och lägger redogörelsen till handlingarna. Jämför reservation (S, MP, V). har granskat polisens brottsförebyggande arbete. Resultatet av granskningen redovisas i granskningsrapporten arbete har ambitionerna uppnåtts? (RiR 2010:23). I styrelses redogörelse till återges det huvudsakliga innehållet i granskningsrapporten vad avser bl.a. granskningens omfattning, syfte och revisionsfrågor samt slutsatser och rekommendationer. sammantagna bild av granskningen är att det finns en stor förbättringspotential inom polisens brottsförebyggande arbete och att det återstår mycket arbete för att det ska fungera väl. Polisen har inte planerat, genomfört och följt upp det brottsförebyggande arbetet på ett sådant sätt som avsetts. Viktiga förutsättningar såsom kunskaps- och kompetensstöd saknas också, vilket försvårar möjligheterna att bedriva ett väl fungerande brottsförebyggande arbete. Sammantaget bidrar detta till att ambitionerna med polisens brottsförebyggande verksamhet inte uppnåtts. konstaterar också att regeringen och polisen har tagit vissa initiativ till förbättringar. En sådan förbättring är att en styrningsmodell som syftar till att stödja ett problemorienterat och kunskapsinriktat arbetssätt inom polisen har införts. Åtgärder har också vidtagits för att förbättra utvärderingskompetensen inom polisen. lämnar följande rekommendationer i granskningsrapporten. Regeringen bör se till att uppföljningen av resultat, tid och kostnader av polisens brottsförebyggande arbete förbättras. Detta i syfte att bättre kunna sätta mål för verksamheten samt klargöra vilka avvägningar polisen bör göra mellan planlagt brottsförebyggande arbete och polisens övriga kärnverksamheter. Regeringen bör överväga hur en ökad kunskap om effektiva brottsförebyggande åtgärder bäst säkerställs och om (Brå) ska få i uppdrag att effektutvärdera fler polisiära brottsförebyggande metoder. Regeringen bör tydliggöra och säkerställa det brottsförebyggande arbetets del vid utarbetandet av en ny polisutbildning. bör tydliggöra ett antal viktiga strategiska frågor och förutsättningar vad gäller polisens brottsförebyggande arbete: vad brottsförebyggande arbete är inom polisen i vilken mån specialisering och utbildning krävs vilken typ av kunskap som det brottsförebyggande arbetet ska bygga på och vilket stöd från exempelvis Brå som behövs vilken analyskompetens som ska finnas inom polismyndigheten och var den ska finnas vilka av de nationella prioriteringarna i polisens planeringsförutsättningar som avser den brottsförebyggande verksamheten samt relevansen och mätbarheten i målen vilken uppgift och vilket ansvar polisen ska ha i samverkan. bör ta reda på orsakerna till gapet mellan planerad och utförd planlagd brottsförebyggande verksamhet samt vidta åtgärder för att minska detta. Exempelvis bör tydliggöra vilken prioritet det planlagda brottsförebyggande arbetet ska ha i förhållande till händelsestyrda uppdrag, framför allt av prioritetsgrad 3. bör med utgångspunkt i ovanstående se över polisens underrättelsemodell (PUM) och i samband med det beakta om de problem granskningen visat beror på själva modellen eller på implementeringen av modellen. Möjligheterna att förbättra och förenkla planerings- och uppföljningsprocessen, inklusive verktyget PUM-A, bör också övervägas. Polismyndigheterna bör förbättra dokumentation och uppföljning av arbete och tid för det brottsförebyggande arbetet samt öka utbytet av kunskaper och erfarenheter inom och mellan polismyndigheter. Brå bör ges i uppdrag att i dialog med polisen inventera och ta ställning till vilket behov av kunskapsstöd som finns för polisens brottsförebyggande arbete. Därefter bör Brå bistå med ett kunskapsstöd som är väl anpassat efter polisens behov. I den redogörelse som har lämnat till anför styrelsen att man har funnit att slutsatserna av den granskning som har redovisat i granskningsrapporten arbete har ambitionerna uppnåtts? (RiR 2010:23) bör överlämnas till i form av en redogörelse. I redogörelsen återges det huvudsakliga innehållet i granskningsrapporten. I anslutning till detta anför styrelsen följande. Styrelsen vill inledningsvis peka på det brottsförebyggande arbetets betydelsefulla roll i samhällets strävan att minska brottsligheten. Om brott kan förhindras innebär detta vinster såväl för brottsoffer som för gärningsmän. Minskad brottslighet innebär även vinster för samhället genom att kostnaderna för att gripa, lagföra och straffa gärningsmännen blir lägre. Styrelsen vill därför understryka att det är viktigt att det brottsförebyggande arbetet fungerar tillfredsställande och utförs i enlighet med intentioner, nämligen att arbetet ska vara planlagt, proaktivt och problemorienterat samt att det ska genomföras i samverkan med andra samhällsaktörer och vara kunskapsbaserat. Av granskningen framgår att polisen planerar för en brottsförebyggande verksamhet som motsvarar , dvs. drygt en fjärdedel av polisens resurser. visar dock att polisen genomför en betydligt mindre del av det planlagda arbetet än avsett, och för det arbete som har utförts är effekten oklar. Polisen lever inte heller upp till kraven på att bedriva ett problemorienterat och kunskapsbaserat arbete. Av granskningen framgår också att vad man menar med brottsförebyggande arbete skiljer sig åt inom och mellan polismyndigheterna. har inte konsekvent tydliggjort vilket synsätt på brottsförebyggande som bör vara polisens utgångspunkt. Styrelsen noterar att satsningar har gjorts på ett planlagt brottsförebyggande arbete och att polisen avsätter avsevärda resurser för ändamålet. Mot denna bakgrund anser styrelsen att det är anmärkningsvärt att det finns relativt lite kunskap om vilka arbetsmetoder som är effektiva samt att det ofta saknas grundläggande information vid polismyndigheterna om hur det brottsförebyggande arbetet genomförs. Styrelsen anser att kunskapen om det brottsförebyggande arbetet måste öka. En ökad kunskap bör kunna leda till förbättrade möjligheter för regeringen att övergripande styra det brottsförebyggande arbetet. Ökad kunskap bör dessutom kunna leda till att återrapporteringen till om effekterna av det brottsförebyggande arbetet kan förbättras. I motion Ju9 (S) yrkande 1 yrkar motionärerna att polisens brottsförebyggande arbete ska förbättras. Motionärerna anför bl.a. att regeringen bättre måste följa upp arbetet och att målen med verksamheten måste bli tydligare. Vidare krävs bättre kunskap om vad som fungerar och hur den kunskap som finns inom det brottsförebyggande arbetet säkerställs på bästa sätt. I yrkande 2 yrkar motionärerna att arbetet med kontaktpoliser ska utvecklas i hela landet, dvs. att en lokal polis ska knytas till varje skola och kan delta i det brottsförebyggande arbetet. I yrkande 3 yrkar motionärerna att samverkan mellan skola, socialtjänst, hälso- och sjukvård och polis ska förstärkas genom samverkansavtal. Även samverkan med frivilligorganisationer har en viktig roll i det brottsförebyggande arbetet. I yrkande 4 anför motionärerna att det är viktigt att bl.a. polisen har en god kunskap om hedersrelaterat våld för att kunna arbeta brottsförebyggande och göra tidiga insatser. I yrkande 5 anförs att unga som begår brott ska få en tydlig reaktion och snabba insatser för att komma på rätt spår. Avslutningsvis yrkar motionärerna i yrkande 6 att det ska skapas en modern polisutbildning som är knuten till högskolan och där det brottsförebyggande arbetet är en viktig del i utbildningen. Allmänt om det brottsförebyggande arbetet beslutade att införa bl.a. Polisens underrättelsemodell (PUM). I beskrivs att modellen har tillkommit för att inrikta polisverksamheten så att polisens aktiviteter mot brott, ordningsstörningar och otrygghet har rätt utformning och kommer och sätts in med rätt resurs. Modellen behövdes för att nå de krav som ställdes på att utveckla verksamheten mot ett problemorienterat underrättelselett arbetssätt med ett brottsförebyggande syfte. Ledningen och styrningen enligt PUM sker genom operativa ledningsgrupper, i huvudsak på länsnivå. Därtill ska strategiska ledningsgrupper bildas på myndighetsnivå. Dessa bereder polismyndigheternas verksamhetsplaner, där målen för myndigheternas brottsförebyggande verksamhet anges. Beslut om verksamhetsplaner fattas av polisstyrelsen. Inriktningen på det planlagda brottsförebyggande arbetet och beslut om vilka insatser som ska genomföras fastställs sedan av ordföranden i den operativa ledningsgruppen. Till sin hjälp kan gruppen beställa underlag från kriminalunderrättelsetjänsten. Bra analyser är definierat som en framgångsfaktor. Den operativa ledningsgruppen är motorn i modellen med ansvar för att inrikta och prioritera verksamheten. Beslut fattas också om hur insatsen ska följas upp och vem som ansvarar för detta. En uppföljning ska göras både under och efter genomförandet, och det som följs upp ska vara tydligt definierat och enkelt att mäta. Av regeringens regleringsbrev till för framgår att målet för polisens brottsförebyggande arbete är att det ska vara planlagt, proaktivt och problemorienterat och att det ska utföras på eget initiativ och i samverkan med andra samhällsaktörer. ska analysera och bedöma det brottsförebyggande arbetet för polismyndigheterna sammantaget samt var för sig. Analysen och bedömningen ska utgå från PUM. och (Brå) har vidare tillsammans fått i uppdrag att gemensamt beskriva polisens strategiska brottsförebyggande arbete och ange hur det kan vidareutvecklas. I uppdraget ingår att analysera vilket kunskapsstöd polisen behöver i det brottsförebyggande arbetet och att bedöma polisens metodstöd. Inom ramen för ingångna samverkansöverenskommelser mellan polismyndigheter och kommuner får Brå, efter samråd med , stimulera och utvärdera lokala brottsförebyggande projekt som bedöms vara särskilt intressanta. Uppdraget ska redovisas i samband med årsredovisningen . har i ett beslutsprotokoll (PoA-480-876/11) dokumenterat hur rekommendationer i rapporten ska tas om hand. Av beslutet framgår att PUM är en lednings- och styrningsmodell för det operativa polisarbetet och att modellen ska tillämpas av alla polismyndigheter och av . De åtgärder som föreslås i beslutet kommer att vidtas för att utveckla och kontinuerligt bedöma arbetet i modellen. Av beslutet framgår bl.a. att Polisavdelningen utöver det uppdrag som polisen tillsammans med Brå har fått i regleringsbrevet, inför de kommande planeringsförutsättningarna ska göra en analys av hur de nationella prioriteringarna avseende det brottsförebyggande arbetet ska förtydligas. Vidare ska polismyndigheternas kommunikationscentralers verksamhet och deras förhållande till det brottsförebyggande arbetet särskilt beaktas i pågående utvecklingsprojekt. Avslutningsvis framgår av beslutet att man inom ramen för det utvecklingsarbete som pågår inom avser att med stöd av extern medverkan bedöma Polisens underrättelsemodell vad gäller utformning och krav på dokumentation. I budgetpropositionen anför regeringen att arbetet med unga lagöverträdare bör ges en fastare form. Kommunens, polisens och skolans kompetenser måste samlas så att ett tydligt och samordnat stöd kan ges till den unge (prop. 2010/11:1, utg.omr. 4 s. 16 f.). I justitieutskottets betänkande 2010/11:JuU12 Unga lagöverträdare redogjordes (s. 7) för att alla 700 grund- och gymnasieskolor i har en egen kontaktpolis. Avsikten är att dessa kontaktpoliser ska fungera som ett stöd för skolledningen i det brottsförebyggande arbetet. fick en utredare i uppdrag av regeringen att föreslå åtgärder för att förhindra kriminella grupperingars etablering i samhället (dir. 2009:8). I uppdraget ingick att föreslå hur samordningen av det arbete som myndigheter, kommuner och andra aktörer bedriver kan förbättras för bl.a. ungdomar. Utredningen lämnade betänkandet Kriminella grupperingar motverka rekrytering och underlätta avhopp (SOU 2010:15). I betänkandet föreslås bl.a. olika åtgärder mot nyrekrytering. Åtgärderna består bl.a. i inrättande av sociala insatsgrupper och lokala poliskontor samt omfattande satsningar på tonårspojkar och unga män i de mest utsatta bostadsområdena. I betänkandet föreslås även att ska ges i uppdrag att, tillsammans med , , och , utarbeta en riskbedömningsmanual som kan användas av de sociala insatsgrupperna i deras arbete med att fånga upp unga som riskerar att utveckla en kriminell livsstil. Utredningen föreslår även en viss lättnad i socialtjänstsekretessen vad gäller utlämnande av vissa uppgifter från till polisen om unga som kan befaras hamna i kriminalitet. Vidare föreslås att en person ska kunna omhändertas enligt 12 § polislagen (1984:387) om denne kan antas vara under och anträffas under förhållanden som innebär en påtaglig risk för att han eller hon kommer att involveras i allvarlig brottslig verksamhet. Vidare föreslås att ska verka för att det vid varje polismyndighet inrättas en polisens föräldratelefon till vilken föräldrar och anhöriga ska kunna vända sig med frågor kring ungdomar och kriminalitet. Det föreslås även att Skolinspektionen ska ges i uppdrag att granska hur grundskolor och gymnasieskolor följer upp elevernas frånvaro. Utredningen föreslår även åtgärder för att stödja avhoppare från kriminella grupperingar. Vissa av utredningens förslag bereds inom . Delar av utredningens förslag har dock tagits om hand. Regeringen har bl.a. beslutat att ska initiera en pilotverksamhet med sociala insatsgrupper för unga som riskerar att bli kriminella. Pilotverksamheten ska bedrivas i minst sex och högst tolv kommuner och inriktas på unga i åldern . ska vid genomförandet av pilotverksamheten samråda med , , Arbetsförmedlingen, Kriminalvården, , , Kommuner och Landsting och de övriga berörda myndigheter som finner angelägna att knyta till projektet. Utskottet har , i det ovan angivna betänkandet 2010/11:JuU12 Unga lagöverträdare, behandlat ett motionsyrkande om kontaktpoliser. I betänkandet (s. 5 f.) anförde utskottet att man såg mycket positivt på tidiga brottsförebyggande insatser i form av kontaktpoliser. Utskottet ansåg dock inte liksom vid tidigare beredning av liknande motionsyrkanden att det förelåg skäl att ställa sig bakom yrkandet. Samverkan mellan polisen och andra aktörer Av årsredovisning (s. 36 f. ) framgår att samverkansöverenskommelser är ett verktyg för kommun och polis för att samarbeta som två jämbördiga parter i det lokala brottsförebyggande arbetet. Överenskommelsen undertecknas av länspolismästaren och kommunstyrelsens ordförande och i förekommande fall av andra samarbetsparter och bidrar till att ge samarbetet en struktur som tydliggör vilka mål man vill uppnå och vad som ska göras. Fram har 211 samverkansöverenskommelser tecknats mellan polisen och kommunerna. Antalet undertecknade överenskommelser ökade 2010 med innan. Det finns ett strukturerat brottsförebyggande arbete i samverkan mellan polisen och kommunerna i av landets kommuner. Av budgetproposition framgår att regeringen anser att det är viktigt att det brottsförebyggande arbetet sker på lokal nivå av dem som bäst känner till de problem som finns i närområdet. Olika aktörer som polis, skola, socialtjänst, alkohol- och drogförebyggande funktioner och näringsliv samarbetar för att förebygga brott och öka tryggheten. Även många ideella organisationer på lokal nivå bidrar aktivt i det brottsförebyggande arbetet. Polisen och Kommuner och Landsting har med stöd av Brå utvecklat det lokala brottsförebyggande arbetet. De senaste årens arbete har bl.a. resulterat i samverkansavtal mellan polisen och kommunerna. Det finns överenskommelser i två tredjedelar av landets kommuner vilket, enligt regeringen, har stärkt engagemanget hos lokala aktörer (prop. 2010/11:1 utg.omr. 4 s. 21 f.). har i samarbete med och Kommuner och Landsting tagit fram en . gavs ut och beskriver hur arbete med samverkan i brottsförebyggande frågor kan läggas upp och utföras i praktiken. kommer olika samverkansprojekt att utvärderas, och målet är att utbilda både poliser och kommunanställda i att förebygga brott. I betänkande 2008/09:JuU19 Unga lagöverträdare behandlades liknande motionsyrkanden som det nu aktuella. I betänkandet (s. 6 f.) anförde utskottet att det delade motionärernas uppfattning att det är viktigt med tidiga brottsförebyggande insatser och en fungerande samverkan. Utskottet konstaterade att det pågick arbete med att förbättra samverkan mellan kommunerna och polisen. Något initiativ från sida borde enligt utskottet inte tas med anledning av motionen. Insatser mot hedersrelaterat våld Det finns flera olika definitioner av begreppet hedersrelaterad brottslighet. Polisen och använder sig av följande definition. Hedersrelaterad brottslighet är brott riktade mot någon ofta en släkting som, enligt gärningsmannens och den övriga släktens eller gruppens uppfattning, riskerar att vanära eller har vanärat gärningsmannens, släktens eller gruppens heder, i syfte att förhindra att hedern skadas eller förloras alternativt för att reparera eller återställa den skadade eller förlorade hedern. presenterade regeringen i skrivelse 2007/08:39 en handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. I skrivelsen redogjorde regeringen för sin syn på hur bl.a. hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer ska bekämpas samt 56 olika åtgärder för att genomföra detta. I handlingsplanen (åtgärd 29) redovisas att regeringen gett i uppdrag att ytterligare intensifiera sitt arbete för att bekämpa bl.a. hedersrelaterat våld och att uppdraget skulle genomföras t.o.m. . Vidare redovisas (åtgärd 32) att regeringen har gett i uppdrag att vidta åtgärder för att öka polisens kompetens och förmåga att förebygga, upptäcka och utreda hedersrelaterad brottslighet. skulle redovisa sitt uppdrag i samband med årsredovisningen . Ett sammansatt justitie- och socialutskott behandlade regeringens skrivelse i betänkande 2007/08:JuSoU1 (rskr. 2007/08:167). har fått i uppdrag av regeringen att följa upp och utvärdera handlingsplanen. lämnades en delrapport (Brå 2010:4) och slutredovisade Brå sitt uppdrag i rapporten 2010:18. Som framgår ovan fick i uppdrag att ytterligare intensifiera sitt arbete med att bekämpa bl.a. hedersrelaterat våld. Av regleringsbrev avseende framgår att skulle redovisa hur arbetet med regeringens uppdrag om insatser rörande mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (dnr IJ2007/349/JÄM, IJ2007/2249/JÄM), fortskred och resultatet av detta. I polisens årsredovisningar beskrivs polisens arbete mot hedersrelaterad brottslighet. Av årsredovisning (s. 20 f.) framgår bl.a. att hedersrelaterad brottslighet är ett prioriterat område som bekämpas i samverkan och samarbete mellan polismyndigheterna samt andra myndigheter och organisationer. har samarbetat med flera frivilligorganisationer som arbetar mot hedersrelaterat våld och förtryck. anordnade tillsammans med och samverkanskonferensen hedersrelaterat våld och förtryck vad kan vi göra tillsammans? Målgruppen var personer med chefsbefattning från polis, skola, socialtjänst samt kultur- och fritidsförvaltning, och konferensen fokuserade på hur samhällets institutioner kan förebygga hedersrelaterat våld och förtryck. slutredovisade uppdraget i rapporten av regeringsuppdrag IJ2007/349/JÄM, IJ2007/2249/JÄM (PoA-428-1031/07). Av rapporten framgår att polisen har utbildat särskilda kontaktpersoner för hedersrelaterad brottslighet i polismyndigheterna. Dessa kontaktpersoner har i sin tur haft uppdraget att utbilda sina kolleger. tog vidare fram ett utbildningsmaterial om hedersrelaterad brottslighet som består av en lärarhandledning och en presentation. Syftet med utbildningsmaterialet är att det ska bidra till en ökad och mer likartad kunskapsnivå inom polisen. Efter att ha utvärderats uppdaterades materialet . Vid uppdateringen infogades i materialet ett avsnitt som fokuserar på hur tidiga tecken på hedersrelaterad brottslighet kan uppmärksammas. uppdaterades även informationsskriften Hedersnormer och hedersrelaterat våld, som finns tillgänglig på polisens webbplats. Avsikten med informationsskriften är att kunskapen och medvetenheten inom polisen ska öka, men även att sprida information om hedersrelaterad brottslighet utanför polismyndigheterna för att försöka bekämpa den. Skriften som bl.a. används vid utbildningar och i samband med konferenser och möten innehåller t.ex. information om hur man upptäcker hedersrelaterat våld och förtryck. anordnar vidare möten där kontaktpersonerna kan träffas och utbyta erfarenheter. Avslutningsvis framhålls också polisens samverkansarbete i rapporten. samverkar med både ideella organisationer och andra myndigheter. Liknande motionsyrkanden behandlades senast i betänkande 2009/10:JuU14 Mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. I betänkandet (s. 8 f.) avstyrkte utskottet bifall till motionerna. Insatser för unga som begår brott Enligt 4 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare (LUL) ska en förundersökning mot den som är bedrivas med särskild skyndsamhet, om det gäller ett brott varpå fängelse kan följa.