bet · GY01NU20 · 2011-05-05 00:00:00 — Det kräver bland annat bra kommunikationer, kunniga människor och en företagspolitik som gör det värt att våga satsa på idéer.Alla som har läst betänkandet kan konstatera att det görs mycket från regeringens sida på det här området. När det gäller stöd för en fortsatt utveckling inom det här området tänker jag passa på tillfället att peka ut några områden som just mitt parti har presenterat.Det handlar om fortsatta satsningar inom utbildningsområdet där det entreprenöriella lärandet får löpa som en röd tråd genom hela utbildningssystemet. Det handlar också om tillgång till riskvilligt kapital och förändringar av moms. Man kan vidare peka ut vissa regionala objekt som intressanta för turism. är ett sådant exempel. Det brukar sägas att vi har brist på intressanta byggnader att besöka, men är exempel på en plats som skulle behöva klassas som nationellt intresse. Dessutom kommer en utvidgning av dialogen mellan turistbranschen och att vara nödvändig i framtiden.Avslutningsvis, fru talman, är ett bra entreprenörs- och företagsklimat avgörande för att svensk ekonomi ska växa och vara livskraftig i en allt öppnare världsekonomi. En positiv och öppen attityd till företagande och företagsverksamhet är en förutsättning för nyföretagande. Fler företag och jobb kräver ett dynamiskt näringsliv och fler innovationer. När ny kunskap och nya idéer omsätts i lönsamma verksamheter, nya produkter och tjänster skapas bättre förutsättningar för hållbar tillväxt i hela vårt land. Det var intressant att lyssna på . I långa stycken kan jag hålla med om beskrivningen. Bland annat var det en intressant framställning av turistindustrin, och vi delar uppfattningen att den är viktig och har stor potential. Det är synd att vi inte kunde komma överens om att ge Visit lite mer pengar för att bygga upp musklerna.Det var dock inte därför jag begärde replik utan för att jag känner att illustrerar det som är kritiken i vår motivreservation mot regeringens och utskottsmajoritetens syn på näringspolitiken. Det saknas helhet. Det är mycket styckevis och delt, men man ser inte färdriktningen eller hur den samlade näringspolitiken bedrivs. Inte minst saknas en tydlig insikt om behovet av att ge människor ökade kunskaper för att som är ett litet land ska kunna konkurrera. Det som händer är att regeringen i stället aktivt stänger dörrar, lägger ned komvux och försvårar för ytterligare högskoleutbildning. Det man i ena änden säger att man vill göra i satsningar på näringspolitikens område försvårar man i praktiken i andra änden genom att ha ett slutet utbildningssystem.Hur ser på den samlade näringspolitiken? Går den att avgränsa från andra politikområden? Jag tackar för att hon begärde replik på mig. Det sade i slutet av sitt anförande var intressant, och därför är det glädjande att ta upp just det. Utbildningspolitiken är ju en del av näringspolitiken.Vi har gjort en stor kursändring när det gäller utbildningspolitiken. Den påbörjades under förra mandatperioden, och det är fortfarande under reformering. Tyvärr tar det innan man ser resultat när det gäller utbildningspolitik. Jag kan i sammanhanget påminna om att hennes parti har omvärderat hela sin utbildningspolitik för att den som bedrevs innan maktskiftet 2006 inte fungerade. Det var ett stort misslyckande. Många elever hoppade av, och ett gymnasieprogram som skulle bli ett av de minsta blev i vissa kommuner det näst största.Vi skulle kunna ägna mycket tid åt att tala om utbildningspolitik, men en del av repliken handlade om näringspolitiken som helhet. Jag räknade upp ett antal områden. Näringspolitiken påverkas av alla olika delar, till exempel infrastruktur, miljö, skatter och utbildning.Det beror på vad man menar med en samlad näringspolitik. Näringspolitiken behandlas inom flera olika departement. Jag påstår att det har skett stora saker på flera områden. Jag brukar definiera de behov som finns med fyra k:n: krångel, kapital, kompetens och konkurrens. Inom alla dessa områden har det gjorts förändringar. Jag hinner inte räkna upp dem , men jag hinner kanske nämna några i nästa replikskifte. Jag tackar för försöket att definiera regeringens syn på näringspolitik. Jag blev dock inte mycket klokare. Min poäng var inte att diskutera olika modeller av utbildningssystem. Min poäng var att försöka locka fram en synpunkt från på om kunskaper kommer att vara nödvändiga för att ska kunna konkurrera på den internationella arenan.Vi får de facto ett minskat antal högskoleplatser, ni gör det svårare för människor som vill studera i högre utbildningar och kommunerna får inte samma möjlighet att bedriva kompletterande utbildning för unga vuxna via komvux. Vi får ett tuffare utbildningsklimat. Vi har dessutom stora problem med en långtidsarbetslöshet som biter sig fast. I fas 3 får man inte ens ägna sig åt utbildning.Ser inte att de dörrar som stängs för ett livslångt lärande inom utbildningssystemet kommer att innebära problem för oss att lyckas i den internationella konkurrensen? Det är uppenbart att huvudsakligen vill diskutera utbildningspolitik, och då får jag ägna mig åt det. påstår att dörrar stängs. Det är precis tvärtom. Vi har öppnat dörrar som var stängda. Självklart behövs det akademiska utbildningar. På turismområdet - som upptar av betänkandet och som själv tog upp som en viktig del - finns det högre utbildningar. Jag har dock talat med många företagare inom turismrelaterade branscher, och de säger att det finns ett stort behov av lärlingar och praktiska utbildningar.Den förra utbildningspolitiken stängde dörrar och gjorde att ungdomar hamnade i utanförskap när de placerades i reservprogram för att de inte fick plats någon annanstans. Vi vill skapa utrymme och plats för ungdomar med olika typer av fallenhet. Det är inte bara teoretiska kunskaper som ska värderas utan också praktiska. Vi har därför öppnat för olika utbildningar med olika inriktningar för att möta konkurrensen. Vi kan se turistbranschen som ett tydligt exempel på var tjänstenäringar växer. Här finns en efterfrågan på mer praktiska utbildningar. Jag tror att det behövs både praktiska och teoretiska utbildningar, för vi ska tävla med höga kunskapsvärden när det gäller innovativ turism. Vi har öppnat för olika typer av fallenheter genom den utbildningspolitik som regeringen bedriver. Fru talman och alla andra som lyssnar! Vi är en trogen skara här inne. Jag hoppas att några fler lyssnar på sina rum eller tittar på webbsändningen.I dag behandlar vi ett omfattande betänkande som behandlar 74 motioner och 92 yrkanden. Det var rätt saftigt att gå igenom. Det är ett stort område med många frågor som engagerar mig, men jag tänkte fokusera på de områden som ligger mig allra närmast.Jag börjar med kvinnors företagande. Det handlar om tillväxt men också om att öka möjligheterna för kvinnor. Det handlar om makt, ekonomi, möjlighet att göra karriär och i förlängningen ett mer jämställt samhälle.Alliansregeringens insatser har syftat till att göra det enkelt, självklart och mer lönsamt att starta och driva företag. Allt fler kvinnor och män, från ungdomar till pensionärer, ska se företagande som ett självklart val.Fler företag ska utvecklas, växa och anställa fler. Fler jobb skapas genom entreprenörskap. Det är enbart när fler kvinnor och män utvecklar sina affärsidéer och kan och vågar utveckla sina företag som fler jobb skapas.Jämställdhet har ju ett brett politiskt stöd i vårt land. brukar i vissa sammanhang lyftas fram som ett av världens mest jämställda länder, men vi har fortfarande långt kvar till jämställdhet i praktiken. En av socialdemokratiskt styre i har satt sin prägel på jämställdhetsdebatten. Lösningarna för ökad jämställdhet har utgått från en vänsterorienterad socialistisk grundsyn. Det har handlat om olika former av kvotering, och man har utgått från kollektiva lösningar. Vissa saker har varit bra och lett till ökad jämställdhet, men det är fortfarande alldeles för stora skillnader mellan män och kvinnor, inte minst när det gäller makt och ekonomi.På 1970-talet, när jag var liten, var min mamma hemmafru precis som många andra kvinnor. Jag var när hon började yrkesarbeta. Ett naturligt val för henne och många andra hemmafruar var den offentliga sektorn och skola, vård och omsorg. Det var bra eftersom man kunde börja arbeta professionellt. Problemet var att man hade bara en arbetsgivare, vilket innebar att lönerna var ganska låga. Den pension som hon kvitterar ut är minst lika dålig, kan jag intyga. Många av dessa kvinnor har arbetat väldigt hårt med en arbetsgivare, låga löner och i slutändan, som tack, en låg pension. Det är inte jämställdhet. Därför är jag glad att alliansregeringen nu har skapat möjlighet för fler kvinnor och män att starta företag inom området skola, vård och omsorg. Det är också bra för brukarna att kunna välja utförare.Företagande kvinnor nyttjar i betydligt lägre utsträckning än män statliga stöd och statliga lånemöjligheter. Av totala låneutbud gick till företag som leds av kvinnor och till företag som leds av kvinnor och män gemensamt. Av den stödform som är populärast bland företagande kvinnor, mikrolån, gick till kvinnor 2009.Hur har det gått med utvecklingen? Ger alla insatser resultat? Ja, resultaten är ganska goda. Allt fler kvinnor kan använda sitt yrkeskunnande inom offentlig sektor för att starta egna företag. Många vittnar om hur RUT-reformen har underlättat deras karriärmöjligheter som företagare.Sedan 2006 har antalet företagande kvinnor ökat med . är var tredje nyföretagare kvinna. Den högsta andelen företagande kvinnor finns inom sektorerna vård, omsorg och service. Där är av alla nyföretagare kvinnor.Ett annat område som jag tycker är viktigt att lyfta fram är ungdomar och företagande. är det sommar och många ungdomar får en välbehövlig sommarledighet efter ett långt år med skolarbete eller jobb. Den som har studerat klart funderar säkert en hel del på hur framtiden kommer att se ut. Vi vet att allt fler ungdomar är intresserade av att starta företag. Tack vare regeringen och har vi nu en strategi för entreprenörskap i skolan. Vi vill att det ska vara lika naturligt att starta företag som att bli anställd. Aldrig förr har så många under startat företag som . Nästan 20 000 gymnasieelever driver företag inom ramen för Ung Företagsamhet. fanns det 14 200 företagare i åldern . Det är en ökning med 3 300 företagare, eller , jämfört med samma månad 2006.Som centerpartist anser jag att eget företagande måste bli ett lika naturligt val som anställning. För att vi ska nå dit kan utbildningsväsendet fylla en viktig funktion genom att hjälpa elever och studerande att utveckla och ta vara på de kunskaper, kompetenser och förhållningssätt som behövs. presenterades ytterligare en satsning på entreprenörskap på högskolor och universitet - 4 miljoner extra ska gå till Drivhuset och . Den satsningen är en av regeringens extra satsningar på entreprenörskap i skolan som totalt omfattar under perioden 2011-2014.Fru talman! talade en del om turistnäringen. Precis som hon påpekade har den allt större betydelse för välstånd. Det är en växande näring med många små och medelstora företag runt om i landet. Precis som nämnde sysselsätter de företagen ungefär 160 000 årsanställda; det är inte så dåligt. Det är en bransch som är duktig på att anställa unga och ta vara på personer med utländsk bakgrund. Med en omsättning på nästan och ett exportvärde, som man mäter i utländska besökares konsumtion i , som uppgår till nästan 94 miljarder. Det är mer än det samlade exportvärdet för järn, stål och svenska personbilar. Det är rent fantastiska siffror som är värda att lyfta fram. Turistnäringen är en av våra nya basnäringar.World Economic Forum har rankat som nummer fem i världen när det gäller potentialen för utveckling av turism. De områden som särskilt lyfts fram är hållbar utveckling och kulturella värden. Det gläder mig att se den strategi som Svensk Turism har tagit fram i samarbete med många aktörer inom turistnäringen. Näringens vision är att fördubbla omsättningen i turistbranschen . För att nå det högt ställda målet krävs samarbete mellan flera olika aktörer. och har redan talat om Visit och den satsning som regeringen gör där. Vi är nog överens om att man ska satsa på den här branschen och på att marknadsföra utomlands, men vi är kanske inte alltid överens om hur mycket vi ska satsa.Utöver det arbetet jobbar regeringen med att förbättra och anpassa det generella näringslivsklimatet. Som jag sade tidigare ska det vara enkelt, självklart och lönsamt att starta och driva företag. Vi har snarare olika ingångar när det gäller landsbygdspolitiken. Det handlar om att skapa bra grundförutsättningar för landsbygdens tillväxt. Grunden för det är en bra företagspolitik. Vi har sänkt skatterna för företagen med 50 miljarder. Det är klart att det spelar roll. Småföretagen är ju grunden med nya tjänsteföretag, turistföretag och andra.Fru talman! Många av de generella åtgärderna som skatter, företagsfinansiering, regelförenkling och framtagning av en ny innovationsstrategi har givetvis stor betydelse även för turistföretagen. En generell åtgärd som har fått stor betydelse för företagen inom turistsektorn är halveringen av arbetsgivaravgiften för ungdomar upp till . Enligt beräkningar från Hotell- och Restaurangföretagare innebär det minskade kostnader för branschen med . Sänkt moms på restaurang- och cateringtjänster är en annan skattesänkning som vi vet är efterfrågad av många företag inom turistbranschen. Regeringen utreder möjligheten att sänka momsen på restaurang- och cateringtjänster från 25 till 12 procent.Jag tror att turismen innebär stora möjligheter för landsbygden. Jag har själv jobbat med mat och turism. Det handlade om att marknadsföra ett specifikt område, Ostriket, med hjälp av varumärket som ni säkert alla känner till. När jag började jobba med Ostriket åkte vi till i österrikiska för att få inspiration. Vi åkte till en bonde, . Han hade tolv kor och arbetade tillsammans med andra bönder i ett kooperativ för att sälja mjölk och ost. Han hade också en turistnäring. Han tog emot turister som fick tillverka sin egen ost på gården, och de fick äta lokala specialiteter. Av vassla gjorde han skönhetsprodukter som han sålde på gården och via tv-shop.Jag åkte också till underbara och Skärvången som gör delikatessost. Man tar emot turister på visning och ostbuffé. Har ni inte varit där vill jag passa på att marknadsföra det.Vi har stor potential i . Jag skulle vilja säga att vi tillsammans kan kraftsamla och göra till ett av mest attraktiva besöksmål. Jag ska rikta in mig på några områden som övriga talare inte har nämnt i debatten. Som sista talare hoppas jag ändå att några öron ska lyssna på de ämnen som jag tänker ta upp.En del av motionerna och betänkandet handlar om den sociala ekonomin.Det är ett otroligt spännande område. Det är till stor del ett ganska okänt område inom företagsvärlden. Jag ska börja med ett citat från den tyske ekonomen och filosofen . Han sade följande:"Till vilken nytta är aldrig så mycket välstånd om vi gör världen vulgärare, fulare, mer larmande och gråare, och om människor förlorar de moraliska och andliga fundamenten för sin existens? Människan lever helt enkelt inte av radioapparater, bilar och kylskåp allena, utan av hela den oköpbara världen bortom marknaden och resultatsiffror. "Där tycker jag på något sätt att den sociala ekonomin kommer in på ett bra sätt. Den kallas ibland för det civila samhället eller den ideella sektorn, och dess värde beräknas i olika schablonbelopp. hade inget sådant begrepp som social ekonomi när han formulerade sina ekonomiska teorier och filosofiska tankar om samhällets utveckling. Men han talade mycket om civilsamhällets betydelse och vikten av demokrati och delaktighet för medborgarna. Företagandet i den sociala ekonomin ser lite olika ut. Vi har de kooperativa företagen - ekonomiska föreningar med spännande målsättningar och sammansättningar av både fysiska och juridiska personer. Vi har också de icke vinstdrivna företagen inom till exempel vård- och omsorgssektorn och de arbetsintegrerade sociala företagen. Den internationella kooperativa rörelsen är också förhållandevis okänd i . De kooperativa principerna, där det finns tydligt angivet att den typen av företagande handlar om ett ömsesidigt åtagande, samarbete mellan människor, att det ska utgå från ett behov och åtgärder utifrån detta, gör det mer speciellt än mycket annat företagande. , mångårig ordförande för - då talar jag inte om - , har sagt:"Kooperationen ska inte efterapa det kapitalistiska företaget, men alltid och i varje fall agera på basis av det gemensamma intresset som utgår från medlemmarnas, delägarnas, behov och erbjuda en idé för ett samhälle där människor kan känna igen sig och ha en identitet. "Inte minst anger det alltså ett socialt perspektiv och ansvar, oberoende av trender med CSR. Detta förväxlas ofta. Gör man saker till förmån för en välgörenhetsorganisation eller någonting annat är man ett socialt företag. Detta hoppas jag verkligen att man håller isär. De sociala arbetskooperativen eller sociala företagen ska alltså inte förväxlas med socialt ansvarstagande företag i övrigt, till exempel , och så vidare, som arbetar på ett föredömligt sätt. Det sociala företaget ska, enligt definition, integrera människor i samhälle och arbetsliv, skapa delaktighet för medarbetarna, återinvestera sina vinster i den egna eller liknande verksamheter och dessutom vara fristående från offentlig sektor. Det är viktigt att själv kunna få vara med och bestämma vad man arbetar med. Att ha kontroll över sin arbetssituation och bli efterfrågad när det gäller synpunkter i beslutssituationer leder till ett empowerment. Det är en oerhört viktig del i att själv ta ett aktivt ansvar och ha inflytande över sin personliga utvecklings- eller rehabiliteringsprocess. I många av de sociala företagen, framför allt de sociala arbetskooperativen, innebär delaktigheten dessutom att medarbetarna involveras även i arbetet med att driva företag. som ger möjlighet för människor att arbeta till av vars och ens förmåga är alltså i högsta grad värda att stödja och ge möjlighet att utvecklas. Vi behöver många fler initiativ för att bredda arbetsmarknaden för många personer som står utan arbete . Jag har förmånen att även ha talat om socialt företagande för arbetsmarknadsutskottet. Detta är alltså två perspektiv, från arbetstagare och från företagare. Det som jag tycker att vi ska driva på mycket mer är just detta att ge människor en chans att utifrån sin egen förmåga starta och driva företag, även om de till synes inte kan jobba . Att jobba av sin förmåga handlar om att i samhället faktiskt acceptera och ha en annan attityd till människors förmåga och att faktiskt se att den förmåga som en människa har kan mycket väl ligga , och då är det av den personens förmåga. Det tycker jag är en otroligt viktig syn på människan. Jag är talesperson för turismpolitiken. Det är en sak som inte har nämnts i denna debatt, och det är mötesindustrin. Vi talar oss gärna varma - även jag - om turismen på lokal och regional nivå när det handlar om att utveckla små och medelstora företag. Men när det gäller mötesindustrin handlar det om att se att det där finns en potential att utveckla i landet. Mötesindustrin själv har gjort en strategi som har skickats ut och som man kallar Möten för tillväxt. Där talar man om att man har gjort beräkningar på detta. Man säger att mötesindustrin står för ungefär hälften av turismen i , alltså ungefär 125 miljarder . Mötesindustrin är den turism, eller vad man ska kalla den, som genereras genom konferenser, kongresser och andra möten med ett större eller mindre antal deltagare. Vi som är aktiva i partierna och åker runt på partikongresser, kommundagar och så vidare vet att det inte finns så många möjligheter för kongresser med fler än 1 500 personer i . Vi är på ungefär samma ställen med jämna mellanrum. Det är klart att detta skulle behöva utvecklas i . Jag tror att vi skulle få fler internationella kongresser på det sättet. Vi här kan faktiskt påverka detta på olika sätt och se till att det faktiskt blir lite större rotation på de ställen man väljer när man har olika evenemang. Man räknar med att varje person som är ute på en sådan tillställning - konferens eller kongress - genererar så mycket som den genomsnittliga vanliga turisten, vilket gör att den lokala näringen som står för mat, hotellrum, gåvor, blommor, transporter och annat som ska köpas ger det lokala näringslivet extra intäkter vid varje evenemang. Jag tror mycket på att man ska jobba mer med mötesindustrin. Jag har läst turismvetenskap - inte så många poäng - men en sak som man talar tydligt om är att det måste finnas en lokal förankring hos befolkningen för att turismen, oavsett karaktär, ska nå framgång. Jag kommer från en valkrets där ingår - i miniatyr som det brukar kallas. Där har turismen och även mötesindustrin tagit lite mer fart . Det beror helt enkelt på att lokala investerare har tagit över verksamheter. De har rustat upp fastigheter och gett möjlighet åt de redan boende att faktiskt ha kvar en fungerande kollektivtrafik som också har utvecklats. Min önskan, oavsett turism eller annan verksamhet, är att fler kapitalstarka personer ska våga satsa lokalt så att innovatörer och visionärer ska kunna stanna på orten men ändå kunna utveckla sina idéer. Att uppmuntra samarbete mellan näringslivet, det civila samhället och offentliga verksamheter tror jag är ett sätt för att kraftsamla, speciellt på mindre orter.