bet · GY01MJU16 · 2011-04-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att diversifiera verksamheten i de gröna näringarna, med ökad inriktning mot andra nyttigheter än livsmedelsprodukter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att gynna lokal produktion genom ett förenklat regelverk. 2010/11:So283 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att EU:s stöd till tobaksodling ska upphöra. 2010/11:T502 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om hur uppdrag till länsstyrelser och berörda myndigheter kan förändras så att de ges möjlighet att utgöra en stödfunktion även för stadsjordbruk. 2010/11:MJ215 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en helhetssyn för såväl biologisk mångfald som företagande och entreprenörskap. 2010/11:MJ216 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera resurser för att utveckla teknik och redskapsutveckling för möjligheten till mer hästanpassad samhällsutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla hästens roll och potential inom skogsbruket. 2010/11:MJ226 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte bör fastställa nationella mål för ekologisk produktion och konsumtion. 2010/11:MJ227 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om småskalig livsmedelsproduktion. 2010/11:MJ229 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över regelverken i syfte att underlätta för mobila slakterier. 2010/11:MJ246 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell strategi för ökad svensk animalieproduktion. 2010/11:MJ272 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta konsumenternas tillgång till närproducerade livsmedel. 2010/11:MJ278 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmärksamma hästsektorns många positiva effekter, som t.ex. arbetstillfällen, turism och fritidssysselsättning för barn och ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värdegrunder fortsätter att utvecklas för tävling med häst. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta för att hästsektorn ska vara en naturlig del av att utveckla landsbygden och bidra till att nå EU:s miljömål. 2010/11:MJ293 av Per och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen noga bör följa fäbodbrukets fortsatta utveckling och att regeringen verkar för att förbättra förutsättningarna för fäbodar och bruk av desamma. 2010/11:MJ339 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om och svenska hagar. 2010/11:MJ343 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU:s framtida jordbrukspolitik. 2010/11:MJ361 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en aktiv utveckling av landsbygd. 2010/11:MJ365 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att initiera en genomtänkt och långsiktig strategi för gles- och landsbygdsutveckling. 2010/11:MJ366 av Skånberg (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återställa det skånska kulturlandskapet och bevara de skånska pilevallarna. 2010/11:MJ367 av Skånberg (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa krav på odlingsfria zoner längs vattendrag. 2010/11:MJ389 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om produktion och försäljning av gårdsproducerade livsmedel. 2010/11:MJ392 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att EU:s dumpning av livsmedelsöverskott till länder i syd ska upphöra. 2010/11:MJ421 av Skånberg (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvecklingen av jordbruket kring ska ske med stor hänsyn till miljön. 2010/11:MJ434 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om behovet av och formerna för ett ökat samhälleligt engagemang inom såväl djuravel som växtförädling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att inom ramen för revideringen av EU:s jordbrukspolitik lyfta fram frågan om ett europeiskt samarbete för utveckling av utsäde och husdjur med egenskaper av betydelse för ekologisk produktion. 2010/11:MJ438 av Finn (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvecklad hjortuppfödning i . 2010/11:MJ443 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förbättrat stöd för uppgiftslämnandet i ansökningarna om ersättningar kopplade till EU:s jordbrukspolitik. 2010/11:MJ447 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda ytterligare möjligheter att dra nytta av s.k. traditionell kunskap i samhällsbyggande processer. Först vill jag instämma i samtliga våra reservationer. Men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 5.Herr talman! behöver en ny jordbrukspolitik. Vi socialdemokrater är kritiska till regeringens sätt att bedriva jordbruksförhandlingarna i EU. påtagliga marginalisering inom jordbrukspolitiken måste brytas. Det räcker inte att ensidigt driva frågan om jordbruksstödens omfattning. måste också aktivt delta i diskussionen om hur stöden ska utformas de finns kvar. Reformeringen av EU:s jordbrukspolitik är ett tufft arbete som ska ske inom EU med engagerad närvaro från svensk sida.Det är vår bestämda uppfattning att jordbruksstöden och marknadsregleringarna i EU ska avskaffas. Stöden snedvrider konkurrensen på världsmarknaden och förhindrar utvecklingsländernas möjligheter till egen produktion och konsumtion. Vi vill fasa ut jordbruksstöden och ge dem en tydlig klimatinriktning. Exportsubventionerna ska avvecklas . Vi vill också fokusera på en aktiv landsbygdsutveckling och ett förbättrat djurskydd.I vårt förslag för den gemensamma jordbrukspolitiken ingår följande principer:Jordbruksstöden ska omdirigeras till kollektiva nyttigheter i form av klimat- och miljöåtgärder.Jordbruksreformen ska bidra till EU 2020-strategin om en stark europeisk konkurrenskraft och tillväxt.Jordbrukspolitiken ska stämma överens med utvecklingspolitiken.Jordbrukspolitiken ska vara rättvis.Det svenska jordbruket ligger i framkant avseende klimat- och miljöåtgärder. Många av landsbygdens entreprenörer brinner av lust och förväntningar kring att hitta och utveckla hållbara metoder för landsbygdsutveckling, öppna landskap, biologisk mångfald, bra djurvälfärd och en livsmedelsutveckling gentemot konsumenterna som i allt väsentligt motsvarar de högt ställda förväntningarna på en god kvalitet och livsmedelssäkerhet.Vi anser att Matlandet på intet sätt svarar upp mot den stora utmaning som en ny jordbrukspolitik innebär. Matlandet har förvisso en viktig funktion i bevarandet och utvecklandet av svensk livsmedelsproduktion. Men det finns alltför många frågor som inte får svar via konceptet. Tyvärr anser landsbygdsministern att Matlandet är svaret på en gemensam livsmedelsstrategi, god konsumentupplysning, positiv djurvälfärd, livsmedelssäkerhet, ursprungsmärkning med mera.Att vara landsbygdsentreprenör är mer än att odla sin mark eller ha djurhållning. Det omfattar så mycket annat, gårdsbutiker, övernattningsmöjligheter för turister, prova-på-aktiviteter, skogsbruk med mera. Det måste löna sig att anställa som det ska vara enkelt. Det måste helt enkelt till ytterligare regelförenklingar och ett tydligt system som gynnar landsbygdsutvecklingen.På nationell nivå vill vi satsa på en biogasstrategi som baseras på utökad rötning av matavfall. För att driva på den inhemska biogasproduktionen krävs att en samordnande myndighet tar ansvar och samverkar mellan till exempel lantbrukare och distributörer. Behovet av distributionskanaler från en gårdsbaserad produktion är stort liksom behovet av standardiseringar, systemlösning och materielutveckling. Ytterligare forskning är nödvändig, och lokala måste byggas upp.Inom EU råder ett stödsystem inom jordbrukssektorn som i allt väsentligt bör reformeras. Vi socialdemokrater vill att alltmer av stöden riktas mot utvecklingen av kollektiva nyttigheter. Det handlar om ren luft, rent vatten, välvårdade öppna landskap och allt som vi i generationer lärt oss anse vara en självklarhet i . Men i en alltmer ökad internationalisering tvingas även vi i att inse att mer insatser behöver göras för att hålla landsbygden levande och tillgänglig för flera.Jordbruksstöden måste också reformeras ur ett rättviseperspektiv. Beroende av de olika 27 ländernas förhandlingsvilja och skicklighet har ett stödsystem utvecklats som gynnar de gamla EU-länderna och missgynnar de länder som kommit med i unionen senare.Sveriges bönder har också utmaningar. Vi har en relativt låg djurhållning i förhållande till konsumenternas behov av köttprodukter. tyngs många bönder av en ökad import av kött inom livsmedelssektorn som inte i alla avseenden producerats enligt samma höga djurvälfärd som vi förväntar oss i . Det är långt ifrån godkänt att vi har en så låg självförsörjningsgrad avseende livsmedel. Givetvis är detta sprunget ur EU-medlemskapet. Men var går den nedre gränsen för självförsörjning, som stora delar av världen dras med livsmedelsbrist?Herr talman! Är det skäligt att tro att den inre marknadens drivkrafter skapar en god livsmedelssäkerhet och försörjningsgrad om det sker större störningar och minskningar avseende livsmedelstillgången? Vems ansvar blir det om den svenska jordbrukssektorn fasas ut som en följd av den ökade konkurrensen? Är det rimligt att vi konsumenter kan tvingas att välja produkter som vi har en liten kontroll över avseende ursprungsmärkning och innehåll? Är det rimligt att låta den svenska landsbygden armas ut med de negativa följdeffekter som det kan skapa?Den miljöanpassade offentliga upphandlingen ska utvecklas och göras självklar i alla offentliga sammanhang. Kommunernas upphandlare ska kunna kräva att den mat som de köper till skolbarn och äldre inom vård och omsorg produceras enligt svensk djurskydds- och miljölagstiftning. De ska kunna vara säkra på att livsmedlen kontrolleras för såväl salmonella som antibiotika. Dessa krav går att driva under förutsättning att alla leverantörer behandlas lika och ges lika möjligheter att lägga anbud.En hållbar upphandling är möjlig, men den kräver större grepp och mer informationsinsatser till upphandlarna. Lagstiftningen kan tolkas olika inom EU. Det gör att det fortfarande finns hinder för att till exempel i upphandlingskraven premiera lokal produktion, minska transportavstånden och så vidare. Det finns mycket kvar att göra inte minst rent pedagogiskt. Ifall de stora upphandlarna blir bättre på detta blir också möjligheterna bättre för de mindre producenterna att medverka och svara på anbud.Herr talman! En aktiv svensk trädgårdsproduktion bidrar till den goda självförsörjningsförmågan. Trädgårdsnäringen är betydelsefull med tanke på ökade kvalitetskrav från konsumenternas sida och ett ökat intresse för hur varorna produceras och transporteras, och vi måste också fortsätta att värna trädgårdsnäringen.Vi stöder en god djurhållning genom att inrätta en djuretisk ombudsman alternativt förstärka . Djurskyddet ska värnas. Den kontrollverksamhet som den borgerliga regeringen överförde till länsstyrelserna saknar fortfarande tillräckliga resurser. Det är ett stort misslyckande att regeringens nya organisation inte getts tillräckligt med resurser för att utföra djurskyddskontrollerna på ett effektivt sätt.Det är nästan snudd på tjänstefel att antalet kontroller halverats sedan länsstyrelserna fick ansvaret för kontrollerna. Det är inget fel på länsstyrelsernas personal. Problemet är att de är alldeles för få som jobbar med djurkontroll, vilket gör att arbetsbördan för de redan hårt belastade djurskyddsinspektörerna blir ännu tyngre. Kvaliteten i kontrollerna kan i sämsta fall bli sämre på grund av tidspress.Smittskyddet riskerar också att urholkas genom regeringens planer på en privatisering av veterinärernas organisation. Djurvälfärd är ett centralt begrepp hos svenska bönder och givetvis hos alla de som har sällskapsdjur. De med djurhållning som huvudsyssla känner stolthet över att värna djurens väl och ve som det skulle kunna bli en tydlig konkurrensfördel i förhållande till konsumenterna under förutsättning att det införs en tydlig ursprungsmärkning av kött från fjäderfä, gris, får och get. Då kan de svenska jordbrukarna förmodligen börja få betalt för den högt kvalificerade djurhållningen och omsorgen om djuren. En mobil slakteriverksamhet kan ha positiva effekter på djuromsorgen eftersom behovet minskar av transporter av levande djur. Vi anser att dagens utveckling inom EU mot allt större djurfabriker strider mot målen om god djurhållning och hållbar utveckling. Vi vill se över möjligheterna till regelförenklingar och startstöd för mobila slakterier. Hästnäringen är en viktig resurs som skapar många nya arbetstillfällen på landsbygden. Inte minst när det gäller friskvård och rehabilitering har hästarna en stor betydelse. Det finns stora fördelar med en samordning inom hästsektorn. Ett hästregister skulle till exempel underlätta kampen mot smittsamma sjukdomar. Hästnäringen omsätter , och branschen i sig har 28 000 anställda. Det är en stor och mycket viktig näring för det svenska samhället. Jordbrukspolitiken är både spännande och komplex. Den innefattar så många parametrar - komplexa i vissa lägen och så självklart enkla i andra lägen. Det vi vet och har kännedom om kanske tappar sin aktualitet i en alltmer positiv och ökande teknik-, metod- och kunskapsutveckling. Därför är det viktigt att man vågar vara innovativ och framåtsyftande . Vikten av att ändra i jordbrukens stödsystem är grundläggande. är vi socialdemokrater väl medvetna om att jordbruksstöden behövs framöver. Skulle vi ta bort hela systemet skulle det finnas uppenbara risker att det svenska jordbruket utarmades helt. Vi socialdemokrater anser att en modern jordbrukspolitik sker i harmoni med flera aktörer, inte bara med dem som finns i . Från svenska bönder till konsumenter, via upphandlare, branschorganisationer och intresseorganisationer kan de politiska besluten bli mer vardagsverkliga. (Applåder)I detta anförande instämde , och (alla S). Till att börja med yrkar jag bifall till reservation 6 om djuravel och växtförädling. Det är det som jag tänker tala om. Måhända kan detta ämne te sig en aning smalt och nördigt. Men jag menar att det är precis tvärtom. I vår motion lyfter vi särskilt fram den ekologiska produktionen som är en föregångare inom många viktiga ämnen, till exempel då det gäller att optimera odlingens kvävebalans, produktion med platsbundna resurser och utan kemiska bekämpningsmedel och en djurhållning som bygger på djurens naturliga beteenden och behov. För att främja en övergång till ekologisk produktion är det ytterst viktigt att den ges rätt förutsättningar. Anpassade växter och djur är en sådan förutsättning. Många av dagens tillgängliga sorter fungerar väl i en ekologisk produktion, men det finns mer att göra. Det är det vi pekar på i vår motion MJ434.Dagens situation ger anledning till oro. Växtförädlingsarbete och avelsarbete sker i en kommersiell miljö där det inte finns tillräckligt ekonomiskt utrymme för att förädla utifrån långsiktiga samhälleliga intressen. För vissa segment, till exempel fjäderfä och de stora dominerande sädesslagen, är trenden bekymmersam. Det är ett fåtal aktörer, hög koncentration och minskande genetisk variation. Försök att hitta långsamväxande slaktkycklingar som kan födas upp utan att ha ständig växtvärk! Det är hopplöst. Denna koncentration innebär också att förädlingen sker utifrån de stora marknadernas kortsiktiga behov. Att bedriva ett utvecklingsarbete för mindre marknader, till exempel den skandinaviska, blir inte kommersiellt intressant. Ett annat problem som vi pekar på i vår motion är att utvecklingsarbetet är inriktat mot egenskaper av betydelse för konventionell produktion och storskalig produktion i stället för egenskaper som behövs för ekologisk produktion eller produktion för lokala marknader. En sådan frågeställning skulle kunna vara: Ska bönorna mogna på en gång för att underlätta maskinell skörd eller mogna för att kunna säljas på lokala marknader ?För kortstråigt korn som är stråstyvt och därmed tål högre kvävegivor får man använda kemisk bekämpning som ska hålla tillbaka ogräset. Men i en ekologisk produktion är dessa egenskaper förödande. Där behövs längre och bredbladiga sorter och mer beskuggande sorter för att kunna konkurrera med ogräset. Dessutom efterfrågar man sorter som inte utvecklas så snabbt för att kunna bli försörjd med växtnäring som inte serveras lättlösligt. En annan egenskap är resistentegenskap som är av betydligt större vikt för den ekologiska bonden än i det konventionella lantbruket. Vi menar vidare att ett liknande arbete bör initieras inom djursektorn. Avelsmål för en ökad hållbarhet inom djurhållningen bör inkludera exempelvis ökad förmåga att tillgodogöra sig lokala foderslag och råvaror som inte är lämpliga för humankonsumtion, bättre hälsa och ökad sjukdomsresistens, minskad känslighet för miljöförändringar och bättre foderutnyttjande. finns många av dessa mål redan med i avelsmålen, men vi menar att de behöver lyftas fram och ges ökad tyngd. Det är också viktigt att behålla den genetiska mångfalden i våra husdjurspopulationer. Detta innebär en bred definition av avelsmål där hög produktion balanseras mot ett stort antal funktionella egenskaper. Ett flertal av egenskaperna i ett hållbart avelsmål är på kort sikt av starkare intresse för samhället än för den enskilde producenten. Det finns därför behov av ett ökat samhälleligt engagemang även på djursidan. Vi menar att formerna för detta engagemang måste utredas. I vår andra punkt yrkar vi på att regeringen bör överväga att inom ramen för revideringen av EU:s jordbrukspolitik lyfta fram frågan om ett europeiskt samarbete för utveckling av utsäde och husdjur med egenskaper av betydelse för ekologisk produktion. Några argument för det är bland annat att utvecklingsarbetet är dyrt samt att det kan finnas storleksfördelar att hämta i ett internationellt samarbete, naturligtvis med hänsyn tagen till olika naturliga förutsättningar, bland annat klimat. Med tanke på tidigare replikskiften om EU-samarbete i den förra debatten om kemikaliekontroll känner jag mig fullkomligt lugn i fråga om stöd från allianspartierna. Jordbrukspolitik är egentligen någonting som är otroligt viktigt och borde beröra många. Men som det ser ut just nu styrs hela jordbrukspolitik av EU. För oss i denna kammare är det extremt svårt att påverka. Det är synd ur ett demokratiskt perspektiv, men det är också synd med tanke på vilken viktig sektor detta är. Det handlar om att producera mat för oss alla. Detta är också en sektor där det finns en mycket stor potential att göra goda saker för samhället. Inom jordbruket kan man driva på för en ökad biologisk mångfald. Man kan satsa på turism ute på landsbygden, man kan skapa biogas av restprodukter - ja, man kan få en levande landsbygd och se till att människor lever kvar ute på landsbygden. Då krävs dock också att vi har en jordbrukspolitik som just främjar dessa mål. Så ser det tyvärr inte ut , utan EU:s gemensamma jordbrukspolitik, CAP, slukar enorma resurser - nästan hälften av EU:s gemensamma budget. CAP har lett till utvecklingen av ett storskaligt, kemikalieintensivt industrijordbruk. De största jordbrukarna, som inte ens är aktiva jordbrukare, är de som får de största subventionerna från . Det är inte heller sällan de som står för mest kemikalieutsläpp och andra utsläpp som får de största bidragen från EU. Det är synd, för nu är jordbruket på Europanivå en stor belastning för klimatet. Kemikalier leder till övergödning, och även djuren drabbas på grund av långa djurtransporter och en intensiv uppfödning. Jag tror att jag och många andra här hoppades på att vi skulle få se en del konkreta svar på dessa problem i kommissionens förslag till en översyn av den gemensamma jordbrukspolitiken. Tyvärr blev det dock en liten tummetott av den stora översynen. De grundläggande problemen med bidrag till storskaliga jordbruk som försämrar miljön kommer tyvärr att finnas kvar. Kommissionen kan inte ens föreslå ett konkret krav på hur exportsubventionerna ska kunna fasas ut, utan man säger bara passivt att det återstår att se vad som händer i de internationella handelsförhandlingarna. Exportsubventionerna är kanske den mest perversa delen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Med ena handen ser EU genom direkta bidrag till att det skapas ett överskott av jordbruksprodukter, och med andra handen ger man bidrag för att överskottet ska försvinna. Man ger bidrag för att överskottet ska kunna exporteras och dumpas i länder utanför EU. Ifall EU inte ens vågar se till att exportsubventionerna försvinner är det verkligen ett stort tillkortakommande.Vi i har sagt att jordbrukspolitiken borde vara nationell. Det finns ingen anledning att göra marknad på EU-nivå av livsmedelsproduktion. Så länge som denna jordbrukspolitik finns på EU-nivå säger vi dock att de reformer som görs måste göras så att jordbruket bara bidrar till kollektiva nyttigheter. Det är sådant man ska ge pengar till - ett småskaligt ekologiskt jordbruk, ett jordbruk som konkret ser till att utsläppen av växthusgaser minskar och ett jordbruk där man har höga krav på djurskydd.Än så länge ser det inte ut på detta vis, men vi hoppas att vi kan samarbeta med regeringen i detta avseende för att driva på den översyn som just nu görs. Ifall man tittar på de förhandlingar som har gjorts ser man att regeringen inte har nått särskilt långt. Vissa säger att det har att göra med att regeringen har varit för kritisk mot kommissionens förslag. Jag tror att det är helt tvärtom. Jag tycker att den borde ha varit ännu mer kritisk och satt ned foten och sagt: Detta håller inte; detta är inget förslag för en reform. Just nu är det inget land på EU-nivå som driver denna linje och säger att det som kommissionen har föreslagit är oacceptabelt. Jag önskar att kunde vara det land som sade det. Jag vill avsluta med att yrka bifall till reservation 2, som handlar om att ska driva att dumpningen av överskottet av jordbruksprodukter genom så kallade exportsubventioner ska avskaffas. Låt mig börja med att ställa mig bakom de slutsatser som redovisas i betänkandet och därmed yrka bifall till utskottets förslag. Jordbrukspolitik är i väldigt stor utsträckning grunden för att vi ska kunna producera oerhört viktiga baslivsmedel för vår överlevnad. Därför är det en väldigt central roll just jordbrukspolitiken spelar. Det som är något märkligt är att världens bästa affärsidé alla kategorier, nämligen livsmedelsproduktion, ska vara så omhuldad med stöd, bidrag och regelverk. Det finns ingen annan affärsidé i världen som är bättre än att producera livsmedel. Alla människor behöver det minst . Slå det, om ni kan! hade tidigt insikt om detta, och vi gjorde också en avreglering successivt. När vi blev EU-medlemmar var dock detta en av de få nackdelar som EU-medlemskapet gav: att vi fick backa tillbaka ett antal steg just i regleringshysterin. Stöd och bidrag har oftast den effekten att de snedvrider och allokerar fel. I jordbruksstöden har väldigt mycket handlat om att markpriserna har drivits upp.