bet · GY01SoU9 · 2011-03-24 00:00:00 — Det allmänna tandvårdsbidraget kompletterar skyddet mot höga kostnader och ska stimulera vuxna att regelbundet besöka tandvården i syfte att förebygga sjukdomar och skador i munhålan. Utskottet noterar att en arbetsgrupp inom har presenterat ett förslag till kompletterande tandvårdsstöd för patientgrupper som på grund av långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning har ökat behov av tandvård. Utskottet välkomnar detta förslag och avser att följa arbetet med detta. Enligt utskottet är även arbetet med utveckling av nationella riktlinjer inom tandvårdsområdet, samt den förbättrade uppföljningen av tandvårdsområdet som tandvårdsreformen möjliggör, betydelsefulla instrument för fortsatt utveckling av kvalitet och patientsäkerhet inom tandvården. Det är av stor vikt att följa utvecklingen av tandvårdens resultat och vilka effekter det nya tandvårdsstödet får. Mot bakgrund av pågående arbete avstyrker utskottet motionerna So202 (S), So211 (S), So410 (M), So416 (C), So417 (C), So447 (S) och So497 (KD). När det gäller problem som kan förknippas med amalgam och andra dentala material kan utskottet konstatera att det pågår ett löpande arbete om detta inom för dentala material (KDM) vid . Något initiativ från sida behövs inte med anledning av motion So432 (FP) yrkandena 13. Vad gäller motion So364 (FP) anser utskottet att det är önskvärt om tandvårdspersonal utbildas i och uppmärksammas på denna problematik. bör dock inte ta något initiativ på området. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Allmänna utgångspunkter m.m. för hälso- och sjukvården, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So372 av m.fl. (S), 2010/11:So439 av och i (båda S), 2010/11:So522 av m.fl. (S), 2010/11:So524 av m.fl. (S), 2010/11:So569 av m.fl. (S) och 2010/11:So573 av m.fl. (V) yrkandena 3, 4, 6, 7 och 9 samt 2010/11:Ju403 av m.fl. (V) yrkande 18, 2010/11:So204 av (KD) yrkande 2, 2010/11:So244 av och (båda KD), 2010/11:So265 av (M), 2010/11:So315 av (M), 2010/11:So394 av (KD), 2010/11:So406 av (KD), 2010/11:So478 av Finn m.fl. (M), 2010/11:So481 av i (M) yrkandena 1 och 2, 2010/11:So525 av (M), 2010/11:So552 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2010/11:So562 av Finn m.fl. (M) och 2010/11:So590 av m.fl. (V) yrkandena 13. Ett gott samhälle kännetecknas av att det finns tillgång till hjälp och stöd när medborgarna behöver det. Den hjälpen och det stödet ska vara solidariskt finansierat med skattemedel och ges utifrån behov. Det är en självklarhet att den som har störst behov ska behandlas först. Det är inte kontakter eller förmögenhet som ska bestämma om du får rätt vård i rätt tid eller inte. Välfärdsfrågorna måste vara i fokus och det är angeläget att vi skapar en modern och framtidsinriktad hälso- och sjukvård till gagn för alla medborgare. En grundläggande målsättning för sjukvården måste vara en köfri sjukvård och att sjukvården för barn och ungdomar ska vara avgiftsfri. Barn väljer inte sina föräldrar. Därför har och många andra länder försökt jämna ut skillnaderna mellan barn från hem med olika ekonomiska förutsättningar. slår fast barns rätt till bästa möjliga hälsa. Detta ska gälla alla barn utan någon diskriminering. Försäkringsbolagen ser en växande marknad för privata vårdförsäkringar. En sådan utveckling är oroväckande på många sätt dels ger den rika företräde till vård, dels hotar den hela den gemensamma välfärden . Risken är stor att den som tecknar försäkringen till slut kommer att protestera mot skatteuttaget, eftersom den enskilde då tycker att hon eller han redan betalat vården via sin försäkring. Den diskussion som förs i vårt land om privatiseringar av sjukvården är oroande, inte minst ur ett solidaritetsperspektiv. Vi får inte låta utvecklingen gå tillbaka till gångna tider när den mest välbeställda fick den bästa vården. Vi kan konstatera att befolkningen i vårt land blir allt äldre. Men är vi också friskare och lever allt längre. Detta gör att hälso- och sjukvården måste förändras i takt med förändringarna hos befolkningen. Det behöver avsättas mer av våra gemensamma resurser till hälso- och sjukvården . Om en privatperson låter utföra ett kirurgiskt ingrepp som finansieras med privata medel hos en privatklinik och det uppstår komplikationer, övervältras ansvaret för den fortsatta vården på den offentligt finansierade vården. Det innebär att de privata vårdenheterna inte behöver ta konsekvenserna för sina egna misstag medan den offentliga sjukvården får ta hand om de eventuella problem och komplikationer som uppstår för patienterna. Enligt vår mening är detta orimligt. Vi föreslår att regeringen skyndsamt tar initiativ till ett klargörande av ansvarsfrågorna i sådana här fall. Enligt vår mening har lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV, stora och avgörande brister. Det är medborgarna som ska ha rätt att välja vårdgivare, inte vårdföretagen som ska få välja patienter. En ny lag om medborgarnas valfrihet i vård och omsorg bör därför utformas. Vidare bör en utredning tillsättas med uppdraget att undersöka möjligheten att främja ett utökat utbud och ett utökat inflytande av personal, brukare och medlemsbaserade organisationer när det gäller att utveckla hälso- och sjukvården och omsorgen. Universitets- och regionsjukhusen har central betydelse för att bl.a. ge högkvalitativ vård och jämlik vård över hela landet. Därför ska det enligt vår mening inte vara tillåtet att sälja, privatisera eller stycka upp universitets- och regionsjukhus. Enligt vår mening är statens insatser för att säkerställa kvalitet och säkerhet i vården i alltför hög grad fokuserade på tillsyn när något händer. Men det räcker inte att rätta till saker i efterhand, utan det bör bli rätt från början. Därför ska alla offentligt finansierade vårdgivare aktivt medverka i forskning och utbildning. Stora delar av våra gränsområden i är relativt glest befolkade, varför sjukvårdsinsatser måste samordnas mellan länderna i dessa områden om man ser till trygghetskostnaderna. Oklarheter finns dock kring lagstiftning, förordningar, ansvarsfrågor och försäkringsfrågor vid sådana insatser. Vi föreslår därför att förhandlingar upptas mellan de nordiska länderna i syfte att skyndsamt undanröja gränshinder för sjukvården till gagn för vår befolkning och våra länder. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Allmänna utgångspunkter m.m. för hälso- och sjukvården, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So372 av m.fl. (S) och 2010/11:So439 av och i (båda S) samt 2010/11:Ju403 av m.fl. (V) yrkande 18, 2010/11:So204 av (KD) yrkande 2, 2010/11:So244 av och (båda KD), 2010/11:So265 av (M), 2010/11:So315 av (M), 2010/11:So394 av (KD), 2010/11:So406 av (KD), 2010/11:So478 av Finn m.fl. (M), 2010/11:So481 av i (M) yrkandena 1 och 2, 2010/11:So522 av m.fl. (S), 2010/11:So524 av m.fl. (S), 2010/11:So525 av (M), 2010/11:So552 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2010/11:So562 av Finn m.fl. (M), 2010/11:So569 av m.fl. (S), 2010/11:So573 av m.fl. (V) yrkandena 3, 4, 6, 7 och 9 samt 2010/11:So590 av m.fl. (V) yrkandena 13. Ett gott samhälle kännetecknas av att det finns tillgång till hjälp och stöd när medborgarna behöver det. Den hjälpen och det stödet ska vara solidariskt finansierad med skattemedel och ges utifrån behov. Det är en självklarhet att den som har störst behov ska behandlas först. Det är inte kontakter eller förmögenhet som ska bestämma om du får rätt vård i rätt tid eller inte. Välfärdsfrågorna måste vara i fokus och det är angeläget att vi skapar en modern och framtidsinriktad hälso- och sjukvård till gagn för alla medborgare. En grundläggande målsättning för sjukvården måste vara en köfri sjukvård och att sjukvården för barn och ungdomar ska vara avgiftsfri. Barn väljer inte sina föräldrar. Därför har och många andra länder försökt jämna ut skillnaderna mellan barn från hem med olika ekonomiska förutsättningar. slår fast barns rätt till bästa möjliga hälsa. Detta ska gälla alla barn utan någon diskriminering. Försäkringsbolagen ser en växande marknad för privata vårdförsäkringar. En sådan utveckling är oroväckande på många sätt dels ger den rika företräde till vård, dels hotar den hela den gemensamma välfärden . Risken är stor att den som tecknar försäkringen till slut kommer att protestera mot skatteuttaget, eftersom den enskilde då tycker att hon eller han redan betalat vården via sin försäkring. Den diskussion som förs i vårt land om privatiseringar av sjukvården är oroande, inte minst ur ett solidaritetsperspektiv. Utvecklingen får inte gå tillbaka till gångna tider när den mest välbeställda fick den bästa vården. Befolkningen i vårt land blir allt äldre, som vi också är friskare och lever allt längre. Detta gör att hälso- och sjukvården måste förändras i takt med förändringarna hos befolkningen. Det behöver avsättas mer av våra gemensamma resurser till hälso- och sjukvården . Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Allmänna utgångspunkter m.m. för hälso- och sjukvården, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Ju403 av m.fl. (V) yrkande 18, 2010/11:So372 av m.fl. (S), 2010/11:So439 av och i (båda S), 2010/11:So522 av m.fl. (S), 2010/11:So569 av m.fl. (S), 2010/11:So573 av m.fl. (V) yrkandena 3, 4, 6, 7 och 9 samt 2010/11:So590 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 2010/11:So204 av (KD) yrkande 2, 2010/11:So244 av och (båda KD), 2010/11:So265 av (M), 2010/11:So315 av (M), 2010/11:So394 av (KD), 2010/11:So406 av (KD), 2010/11:So478 av Finn m.fl. (M), 2010/11:So481 av i (M) yrkandena 1 och 2, 2010/11:So524 av m.fl. (S), 2010/11:So525 av (M), 2010/11:So552 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:So562 av Finn m.fl. (M). Hälso- och sjukvårdens resurser bör fördelas så att mest vård ges till dem som har de största vårdbehoven. Detta kan tyckas självklart men är en princip som den svenska vården flyttas allt längre bort ifrån. I stället för att behoven får styra blir det i allt högre grad vinstmöjligheterna som bestämmer vem som ska ges vilken vård. Jag anser att vinsten som drivkraft inom vården måste begränsas och därigenom skapas en mer rättvis, demokratisk och kostnadseffektiv hälso- och sjukvård av högre kvalitet. Det bör enligt min mening tillsättas en utredning för att se över lagstiftningen så att specialistsjukvården och primärvården skyddas från vinstintresse. Vidare anser jag att konsekvenserna av den genomförda konkurrensutsättningen bör utvärderas ur ett ekonomiskt och kvalitativt perspektiv. Regeringen bör även vidta åtgärder för att bonussystem inom hälso- och sjukvården ska förbjudas. Enligt min mening har lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV, stora och avgörande brister. Det är medborgarna som ska ha rätt att välja vårdgivare, inte vårdföretagen som ska få välja patienter. En ny lag om medborgarnas valfrihet i vård och omsorg bör därför utformas. Vidare bör en utredning tillsättas med uppdraget att undersöka möjligheten att främja ett utökat utbud och ett utökat inflytande av personal, brukare och medlemsbaserade organisationer när det gäller att utveckla hälso- och sjukvården och omsorgen. Universitets- och regionsjukhusen har central betydelse för att bl.a. ge högkvalitativ vård och jämlik vård över hela landet. Därför ska det enligt min mening inte vara tillåtet att sälja, privatisera eller stycka upp universitets- och regionsjukhus. Alla människor i ska ha lika rätt till bra kvalitet i och god tillgänglighet till vården, oavsett var man bor, vem man är, vad man tjänar eller vilket kön eller religion man tillhör. En grundläggande förutsättning för detta är att privata sjukförsäkringar inte ska blandas in i den offentliga vården. Enligt min mening ska gräddfiler för privatbetalande patienter därför inte vara tillåtet i den offentligt finansierade vården. Enligt min mening är statens insatser för att säkerställa kvalitet och säkerhet i vården i alltför hög grad är fokuserade på tillsyn när något händer. Men det räcker inte att rätta till saker i efterhand, utan det bör bli rätt från början. Därför ska alla offentligt finansierade vårdgivare aktivt medverka i forskning och utbildning. Om en privatperson låter utföra ett kirurgiskt ingrepp som finansieras med privata medel hos en privatklinik och det uppstår komplikationer, övervältras ansvaret för den fortsatta vården på den offentligt finansierade vården. Det innebär att de privata vårdenheterna inte behöver ta konsekvenserna för sina egna misstag medan den offentliga sjukvården får ta hand om de eventuella problem och komplikationer som uppstår för patienterna. Enligt min mening är detta orimligt. Regeringen bör skyndsamt ta initiativ till ett klargörande av ansvarsfrågorna i sådana här fall. Stora delar av våra gränsområden i är relativt glest befolkade, varför sjukvårdsinsatser måste samordnas mellan länderna i dessa områden om man ser till trygghetskostnaderna. Oklarheter finns dock kring lagstiftning, förordningar, ansvarsfrågor och försäkringsfrågor vid sådana insatser. Enligt min mening bör förhandlingar upptas mellan de nordiska länderna i syfte att skyndsamt undanröja gränshinder för sjukvården till gagn för vår befolkning och våra länder. Slutligen anser jag att det är viktigt att samhällets stöd når alla kvinnor som är i behov av det. Rikskvinnocentrum har numera ombildats till ett nationellt centrum för kvinnofrid. Jag anser att det är dags att inrätta regionala centrum för kvinnofrid i varje sjukvårdsregion. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. , punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So236 av (S) och 2010/11:So264 av (M), 2010/11:So551 av och (båda M) och 2010/11:So554 av (KD). Medborgaren har rätt att få ett vänligt och professionellt bemötande i sjukvården. Läkare och annan personal som tar sig tid att lyssna på patienten har större möjligheter att ställa rätt diagnos och få genomslag för en riktig behandling. Alla patienter, oavsett bakgrund eller hälsotillstånd, måste få sina problem tagna på allvar och en god och snabb service från den första kontakten till färdig behandling. Patienten måste kunna påverka vårdens innehåll och när den ges och av vem. Om en läkare och en patient får en dålig relation med bristande förtroende, försvåras behandlingen och rehabiliteringen. Då måste patientens vilja respekteras. Det kräver dock att sjukvården som en skattefinansierad verksamhet också ställs inför tydliga kvalitetskriterier och öppna jämförelser för att vägleda medborgarna. I kraven måste rätten till kontinuitet under hela behandlingen finnas med. Det är regeringens uppgift att återkomma med förslag på hur kvalitetsregistren kan förtydligas i enlighet med det nu sagda. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Patientsäkerhet, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So237 av (S) yrkande 1 och 2010/11:So237 av (S) yrkandena 2 och 3 samt 2010/11:So366 av (M). Alla som jobbar inom vård och omsorg har patienternas bästa för sina ögon i alla situationer. När skador och dödsfall uppstår är det därmed inte bara patienterna och deras anhöriga som berörs utan även vårdpersonalen. Vägen mot att minska skador i sjukvården är därför inte att skuldbelägga vårdpersonalen utan att sätta upp en gemensam målsättning och skapa nationella system för att minimera skador. Att skador uppstår är avvikelser, vilket kräver ett förhållningssätt där alla inom sjukvården har en gemensam nollvision för antalet vårdskador. Målet om noll skador i sjukvården kan tyckas vara en utopi men någon annan målsättning är enligt vår mening inte tänkbar. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Behörighetsfrågor m.m., punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So209 av (MP) och 2010/11:So365 av (M), 2010/11:So573 av m.fl. (V) yrkande 26 och 2010/11:So574 av Finn (M). Som EU-medborgare har vi möjlighet att söka vård i hela unionen. En av anledningarna till att personer söker vård i andra länder är att man anser sig kunna få en adekvat vård för sin sjukdom där. Det gäller bl.a. elöverkänsliga och tandvårdsskadade. Att den vården inte är tillgänglig i beror på att vår ansvariga myndighet () har en annan uppfattning än sina motsvarande myndigheter i de flesta andra EU-länder om vad vård på vetenskaplig grund kan vara. Läkare som i praktiserar behandlingsmetoder som är godkända i våra grannländer riskerar att bli fråntagna sin legitimation. Enligt min mening bör det vara möjligt att skapa ett undantag i regelverket som gör att vårdgivare exempelvis i , eller kan starta och driva kliniker i med behandlingsformer som inte begränsas av uppfattning. Undantaget skulle innebära att en sådan klinik får bedriva vård i enligt de metoder som är tillåtna i andra EU-länder. Min förhoppning är att regeringen i samarbete med och ska försöka lösa den orimliga situation de nämnda patienterna befinner sig i. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Behörighetsfrågor m.m., punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So573 av m.fl. (V) yrkande 26 och 2010/11:So209 av (MP), 2010/11:So365 av (M) och 2010/11:So574 av Finn (M). En stor del av befolkningen använder sig av komplementära eller alternativmedicinska metoder vid sidan av besök i sjukvården. Det kan t.ex. gälla besök hos kiropraktorer, naprapater eller akupunktörer. Människor gör ibland dessa besök i stället för att besöka den traditionella vården; ibland görs parallella besök. Det är inte alltid människor berättar om dessa behandlingar i vården eftersom man utgår från att det är separata världar. Det är problematiskt både för patienter och för sjukvården. Det finns behov av en diskussion om hur konventionella och komplementära metoder vid behov kan integreras på ett bättre sätt. Förutsättningarna för att bygga broar mellan konventionella och komplementärmedicinska behandlingar bör utredas, och en av flera viktiga aspekter som ska belysas i en sådan utredning är patientsäkerheten. Det är regeringens uppgift att tillsätta en utredning med detta syfte. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Prioriteringar inom hälso- och sjukvården, punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So385 av och (båda S) och 2010/11:So273 av (M), 2010/11:So275 av (M), 2010/11:So291 av (M), 2010/11:So352 av och (båda M) yrkande 2, 2010/11:So357 av Per (S), 2010/11:So398 av m.fl. (FP) i denna del, 2010/11:So422 av (M) yrkandena 1 och 2, 2010/11:So429 av m.fl. (FP), 2010/11:So452 av (S), 2010/11:So520 av (KD), 2010/11:So561 av Finn m.fl. (M) och 2010/11:So566 av Finn och (båda M). Den mest vanliga cancerformen bland män är prostatacancer. Många märker inte av några symptom när de fått sjukdomen. Detta i kombination med att prostatacancer är svår att diagnostisera gör den svår att upptäcka. I vissa fall har sjukdomen hunnit sprida sig till intilliggande organ innan den upptäckts, vilket innebär att den kan ha dödlig utgång. Därför är det viktigt med hälsokontroller för att upptäcka sjukdomen . PSA-testet är ett hjälpmedel för att upptäcka prostatacancer. Testresultatet kan ge en varningssignal som följs upp med ytterligare utredning. Prostatacancer drabbar framför allt äldre män. Sjukdomen är ovanlig , och hälften av männen är när de får diagnosen. För att öka chanserna för att sjukdomen upptäcks bör män erbjudas PSA-test i hälsokontroller. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Patientdatalagen och IT i vården, punkt 7 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So337 av (S) och 2010/11:So573 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:So228 av (FP), 2010/11:So389 av (M), 2010/11:So414 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:So515 av (M). Det finns enorma möjligheter att med hjälp av informations- och kommunikationsteknik förbättra och utveckla vården för patienterna. En väl utvecklad IT-infrastruktur leder till att vårdpersonalen kan ägna mer tid åt patienterna och anpassa vården till varje patients behov. När IT används som ett strategiskt verktyg i alla delar av vården kan de samlade vårdresurserna utnyttjas på ett mer effektivt sätt. Men för att detta ska bli verklighet krävs en nationell och uthållig kraftsamling. Enligt vår mening måste den nationella IT-strategin moderniseras och uppdateras för att sedan omgående sjösättas. Journalerna är splittrade och svåröverskådliga. Olika personalkategorier för var sin journal med dubbelarbete som följd. All information om en patient ska samlas på ett ställe så att patienten slipper berätta sin sjukdomshistoria vid varje ny vårdkontakt. Patienten ska ha tillgång till sin egen journal. Det administrativa arbetet minskar, man sparar tid och patientsäkerheten ökar. Mot denna bakgrund anser vi att man bör ta fram ett system med en journal per patient. Många människor, oavsett ålder, behöver hjälp med att hålla ordning på information som har med den egna hälsan att göra. På samma sätt som de flesta människor har ett bankkonto på Internet kan man ha ett säkert konto för att samla information som rör hälsan. Hälsokontot ska vara individuellt och innehålla t.ex. den egna journalen, kortfattad information från vårdcentraler, sjukhus och hemsjukvård, information från , tandläkaren, optikern, vaccinationer, utlandsvård etc. Vi anser därmed att regeringen bör se över möjligheten att ge medborgarna ett eget hälsokonto för hälsoinformation på nätet. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Jämställdhetsperspektiv i hälso- och sjukvården, punkt 8 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So293 av (S), 2010/11:So342 av (S) och 2010/11:So573 av m.fl. (V) yrkandena 27 och 29, 2010/11:So266 av (M) och 2010/11:So206 av (FP) och 2010/11:So274 av (M). Lika rätt till god hälsa är ett av välfärdssamhällets mest oomtvistade mål. Detta mål är inte uppnått . Vi har kunskaper också om kvinnors särskilda behandlingsbehov, men ändå är kvinnor alltjämt missgynnade inom vården. Det krävs därför ett systematiskt genomförande av ändrade rutiner och behandlingsmetoder inom hälso- och sjukvårdsområdet så att människor garanteras adekvat vård och behandling på lika villkor oavsett kön. I § 14 i svensk statistikförordning står det att individbaserad officiell statistik ska vara uppdelad efter kön om det inte finns särskilda skäl mot detta.