bet · GZ01SkU3 · 2011-11-08 00:00:00 — Även vid några av regioner prövas nya former för att öka insynen och dialogen med medborgare och företag genom informella organ. Nästan alla insynsorgan har vänt sig till intresseorganisationer och företagare. En region har försökt att starta ett medborgarråd för privatpersoner, men har skjutit detta på grund av svårigheter att hitta deltagare. Organ som intressentrådet är enligt utskottets mening en bra form för samverkan kring frågor som t.ex. service och handläggningstider. Sådana organ kan vidare på begäran få generell information om hur hanterar en viss rättsfråga. Härigenom kan allmänheten, utan att delta i handläggningen av enskilda ärenden, få insyn i verkets rättstillämpning. Enligt utskottets mening kan denna typ av samverkan tillgodose behovet av att allmänheten har insyn i och inflytande på verksamhet på ett betydligt bättre sätt än genom skattenämndernas arbete. Det bör lämnas till att bestämma formerna för samverkan i samarbete med representanter för olika organisationer och andra sammanslutningar. På så sätt kan arbetet förändras över tiden. Samverkan kan också anpassas till skilda behov i olika delar av landet och på olika nivåer inom . Utskottet ser inte något behov att rikta tillkännagivanden till regeringen med det innehåll som motionärerna föreslår och avstyrker därför de aktuella motionsförslagen. Regeringen föreslår att F-skattsedeln ersätts med ett godkännande för F-skatt och att rättsverkningarna knyts till godkännandet som sådant och åberopandet av detta. Godkännandet ska inte vara tidsbegränsat utan gälla tills vidare. Vissa sakliga förändringar föreslås. I en nuvarande bestämmelse slås det fast att förhållanden i ett fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag där den sökande har varit företagsledare kan hindra ett godkännande för F-skatt. Denna bestämmelse preciseras så att det framgår att det bara är missförhållanden som kan hänföras till företagsledaren som ska beaktas. Vidare ska förhållanden som hindrar ett godkännande för F-skatt kunna beaktas även om den sökande eller någon annan som ska prövas inte har varit godkänd för F-skatt. Karenstiden då ett godkännande för F-skatt inte får meddelas ska i fortsättningen endast gälla efter återkallelse på grund av missbruk. Karenstid ska räknas från missbrukstillfället och inte från återkallelsen. När det gäller karenstiden i andra fall än vid missbruk konstaterar regeringen att den nuvarande regleringen inte är konsekvent. Den som bedriver sin verksamhet som enskild näringsidkare och får sin F-skattsedel återkallad på grund av att han eller hon inte har följt ett föreläggande att lämna deklaration eller uppgift eller på grund av brister i redovisning eller betalning av skatt eller avgift, näringsförbud eller konkurs drabbas inte av någon karens. Ny F-skattsedel kan meddelas när grunden för återkallelsen har undanröjts. Den företagsledare som bedriver verksamheten i ett fåmansföretag eller ett fåmanshandelsbolag drabbas däremot av karens efter återkallelse av företagets eller bolagets F-skattsedel oberoende av på vilken grund återkallelsen har gjorts (dock endast under förutsättning att missförhållandena kan hänföras till företagsledaren). En ytterligare konsekvens av det nuvarande regelverket är att en företagsledare kan vara förhindrad att få F-skattsedel än det företag eller bolag där återkallelsegrunden har uppkommit. Regeringen anser att olika företagsformer ska behandlas lika och att en företagsledare inte ska vara förhindrad från att bli godkänd för F-skatt än det företag eller bolag i vilket missförhållandena har funnits. Regeringen ser inte heller något behov av en karenstid i andra fall än vid missbruk. För övriga missförhållanden är det tillräckligt att det finns hinder mot godkännande så länge missförhållandet finns kvar. Om missförhållandet t.ex. består av skatteskulder bör alltså ett godkännande kunna meddelas så snart skatteskulderna är betalda. I motion Sk1 (V) yrkande 2 har motionärerna ingen invändning mot att dagens F-skattsedel ersätts med ett teknikneutralt godkännande för F-skatt men anser att kraven för godkännande bör skärpas för att öka möjligheten att komma åt fusk. För att stävja problemen med att anställda pressas att bilda egen firma bör det krävas minst två uppdragsgivare för ett godkännande för F-skatt. Vidare bör försök genomföras med tidsbegränsade godkännanden för F-skatt när den debiterade skatten enligt ansökan inte överstiger . I motion Sk2 (S) yrkandena 24 anförs att det är rimligt med någon form av vandelsprövning vid godkännande för F-skatt. Regeringen bör lägga fram förslag som begränsar möjligheterna att få F-skatt vid brottslighet och ökar möjligheten att både återkalla ett godkännande för F-skatt och införa en karenstid. Inte bara skattefusk utan också domar för annan brottslig verksamhet bör kunna ligga till grund för ett återkallande. En karenstid är bra för att hindra och mota oseriösa företagare, i synnerhet om de också är kriminella. Motionärerna ser också en fara i den utvidgning av näringsbegreppet som genomförts 2009 i syfte att ge fler möjlighet att få F-skatt och begär ett tillkännagivande om att det behövs en utvärdering av risken för att löntagare pressas att övergå till att bli egenföretagare. Utskottet har inte någon invändning mot regeringens förslag om en övergång till ett teknikneutralt godkännande för F-skatt som gäller utan tidsbegränsning och inte heller mot de preciseringar som föreslås när missförhållanden hindrar ett godkännande eller karenstidens beräkning. När det gäller förslaget om att karenstid endast ska gälla vid återkallelse på grund av missbruk delar utskottet regeringens bedömning. Motionärerna föreslår att möjligheten att få godkännande för F-skatt ska begränsas på olika sätt i syfte att minska risken för skattefusk. Utskottet ser allvarligt på alla former av skattefusk och anser att det är viktigt att reglerna har en utformning som så långt möjligt gör det svårt att fuska och lätt att upptäcka den som försöker utnyttja reglerna på olika sätt. För utskottets del är det viktigt att hitta effektiva åtgärder mot skattefusket så att arbetet med att komma till rätta med dem som fuskar inte går ut över de företagare som gör rätt för sig. Enligt utskottets uppfattning skulle den föreslagna tidsbegränsningen för företag med låg omsättning innebära en ökad administration för företagarna som kontrollvärdet kan ifrågasättas. När det gäller behovet av en större restriktivitet vid ansökningar från personer som dömts för skattebrott, anser utskottet att bestämmelsen om att godkännande för F-skatt inte ska beviljas den som har näringsförbud utgör en rimlig gränsdragning. I sammanhanget kan nämnas den reform som genomfördes i syfte att fler ska få bedriva näringsverksamhet. Reformen innebar att de faktorer som ska beaktas vid prövningen av kravet på självständighet lyftes fram i lagtexten. Syftet var att sätta fokus på relationen mellan parterna och deras gemensamma avsikt och på det sättet minska betydelsen av antalet uppdragsgivare. Motionärerna ifrågasätter reformen, vill ha en utvärdering och föreslår åtgärder i syfte att begränsa friheten att gå från anställning till egen verksamhet. Utskottet anser att det är viktigt att alla som så önskar har möjlighet att starta och bedriva företag och ser inte något behov av en utvärdering av effekterna av denna reform. Det mer drastiska kravet på två uppdragsgivare skulle göra det omöjligt att bedriva vissa typer av företag. Utskottet har en positiv inställning till alla företag och ser det inte som en möjlighet att lösa olika problem genom att i praktiken förbjuda de allra minsta företagen att bedriva verksamhet. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i denna del. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Regeringen föreslår att den som redovisar mervärdesskatt för beskattningsår ska redovisa skatten i en skattedeklaration i stället för som i en självdeklaration. Skattedeklarationen ska ha kommit in till senast den 26 i andra månaden efter redovisningsperiodens utgång. Härigenom anpassas den svenska lagstiftningen till rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt (Mervärdesskattedirektivet). Regeringen anför att fördelarna med att bara ha ett sätt att redovisa mervärdesskatt är att det minskar risken för fel, förbättrar möjligheten till kontroll och gör att mervärdesskatt inte längre behöver betalas som preliminär skatt . Även om redovisning i en skattedeklaration innebär att deklarationsskyldigheten måste fullgöras tidigare bedöms detta inte leda till någon ökning av den administrativa bördan. Däremot kommer mervärdesskattebördan tidigare. Med anledning av att vissa remissinstanser framfört att tidpunkten för att lämna skattedeklaration i dessa fall bör sammanfalla med tidpunkten för att lämna inkomstdeklaration, framhåller regeringen att mervärdesskattedirektivet inte tillåter att mervärdesskatt redovisas senare än efter utgången av varje beskattningsperiod (se artikel 252) och för skattskyldiga med enbart inhemska beskattningsbara transaktioner (se artikel 253). Det torde med hänsyn till detta inte vara möjligt att låta tidpunkten för redovisning av mervärdesskatt för beskattningsår sammanfalla med tidpunkten för att lämna inkomstdeklaration. Regeringen anmärker att det i förevarande lagstiftningsarbete inte finns beredningsunderlag för att ta ställning till om ett undantag enligt artikel 395 om att frångå direktivets bestämmelser skulle vara möjligt. Regeringen upplyser om att ett sådant undantag förutsätter ett bemyndigande från Europeiska unionens råd. För att undvika att drabbas av en stor administrativ belastning, som bl.a. kan medföra försämringar för andra företag som ska lämna en skattedeklaration det datumet, föreslår regeringen att den som ska lämna en skattedeklaration för ett helt beskattningsår, ska redovisa och betala skatten senast den 26 i andra månaden efter beskattningsårets utgång. I motion Sk2 (S) yrkande 5 anför motionärerna att många av de uppgifter som krävs för att man på ett riktigt sätt ska kunna lämna en korrekt mervärdesskatteredovisning inte kommer in till företagen förrän och att en tidigareläggning av momsredovisningen blir en administrativ börda och ökar företagens kostnader. De anser att rätten att redovisa mervärdesskatten för beskattningsåret för inkomstdeklarationen därför bör kvarstå och föreslår att ändrar förslaget till skatteförfarandelag så att mervärdesskattedeklaration för beskattningsår ska lämnas för inkomstdeklarationen (självdeklarationen). Utskottet har i likhet med motionärerna inte någon invändning mot att redovisning av mervärdesskatt för beskattningsår ska lämnas i en skattedeklaration. Genom att all mervärdesskatt redovisas på samma sätt minskar risken för fel, och möjligheten till kontroll förbättras. En fördel för de skattskyldiga är att mervärdesskatt inte längre kommer att ingå i den preliminärskatt som betalas . När det gäller tidpunkten för att lämna mervärdesskattedeklaration för beskattningsår innebär mervärdesskattedirektivet (artikel 252) att deklarationen ska lämnas efter beskattningsårets utgång. Enligt mervärdesskattedirektivet (artikel 395) får rådet enhälligt på kommissionens förslag bemyndiga en medlemsstat att avvika från bestämmelserna för att förenkla uppbörden av skatt. Förfarandets handläggningstid ska vara högst . I sammanhanget bör påpekas att bestämmelsen om mervärdesskattedeklaration för beskattningsår kommer att tillämpas första gången på beskattningsåret som börjar och att det innebär att den första mervärdesskattedeklarationen för beskattningsår kommer att lämnas . Det handlar då om det fåtal skattskyldiga som har ett brutet räkenskapsår som löper ut med januari månad. Den helt övervägande delen skattskyldiga har dock kalenderåret som beskattningsår. Denna grupp kommer att lämna en mervärdesskattedeklaration för beskattningsår första gången . Enligt utskottets uppfattning måste det uppfattas som en betydande olägenhet att behöva lämna två deklarationer efter varje beskattningsår. Det handlar om ett stort antal företag, närmare 500 000. Utskottet anser att det är viktigt att alla ansträngningar görs för att lösa detta problem och utgår från att regeringen kommer att undersöka möjligheterna att få igenom ett undantag från direktivets bestämmelser. Utskottet är inte berett att tillstyrka förslaget om att nu ändra lagförslaget i den riktning som motionärerna föreslår. Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motion Sk2 yrkande 5. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. Skatteförfarandet (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om allmänhetens insyn i verksamhet och om godkännande för F-skatt, antar regeringens förslag till skatteförfarandelag med den ändringen att 26 kap. 33 § första stycket inleds på följande sätt "Mervärdesskattedeklaration för beskattningsår ska avlämnas då inkomstdeklaration ska lämnas. Den som i övrigt har en redovisningsperiod som är längre än en kalendermånad ..." och antar regeringens övriga lagförslag. Därmed bifaller proposition 2010/11:165 punkterna 217 och motionerna 2011/12:Sk1 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 2011/12:Sk2 av m.fl. (S) yrkandena 15 och bifaller delvis proposition 2010/11:165 punkt 1. Allmänhetens insyn i verksamhet Den statliga förvaltningen arbetar under stor frihet i förhållande till regeringen och . Detta ställer stora krav på förvaltningen att vara medborgarnära, lyhörd inåt och utåt, förändringsbenägen och innovativ i sitt sätt att arbeta. När skattenämnderna nu avskaffas ser vi att det finns en risk för att medborgarnas insyn i verksamhet försvagas. Skattenämnderna har haft en viktig roll som kontaktyta mellan och samhället i övrigt, bl.a. för skattesystemets legitimitet och trovärdighet. Vi har i den rödgröna förvaltningspolitiska motionen 2009/10:Fi11 (bet. 2009/10:FiU38, prop. 2009/10:175) framfört en bred katalog av idéer om hur servicen till medborgarna och medborgarnas insyn kan stärkas. har varit duktigt på att förbättra sin service via internet. Den samverkan verket har ihop med och i lokala servicekontor har också varit bra för medborgarna. har ett insynsråd på central nivå, men med tanke på skattefrågornas fundamentala betydelse anser vi att det är motiverat att även har insynsråd på regional nivå. Dessa bör vara lagreglerade. Syftet och uppgiften skulle då vara att allmänt följa arbete, främst med avseende på service till skattskyldiga, på att ta del av intressanta och aktuella frågor i skattelagstiftningen och dess tillämpning samt följa utvecklingen vad gäller skattebrott och åtgärder mot dessa. Möjligheten till insyn bör även omfatta företag och juridiska personer. De är liktiga viktiga kunder hos som fysiska personer. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. ändrade inkomstskattelagens kriterium för hur självständig en verksamhet ska vara för att bedömas som näringsverksamhet i syfte att göra det lättare att få F-skattsedel (prop. 2008/09:62 F-skatt åt fler, bet. 2008/09:SkU18). Vi pekade i det ärendet på de stora riskerna med ett utvidgat näringsverksamhetsbegrepp och ett uppluckrat arbetstagarbegrepp. Regeringen gjorde bedömningen att det inte fanns ett behov av att föreslå ökade kontrollmöjligheter för att förebygga svartarbete och annat skatteundandragande. Det är önskvärt att nu utvärdera hur löntagare, arbetsgivare och enskilda företagare har anpassat sig till denna förändring. Har löntagare pressats att övergå från att vara arbetstagare till att bli egenföretagare och uppdragstagare för att behålla sina jobb? Hur har de förändrade reglerna för F-skatt påverkat lönebildningen och kostnaderna i olika branscher? är det t.ex. ett problem att anställda pressas att bilda egen firma inom t.ex. åkeri- och skogsbranschen och i mediebranschen. Olika förslag har framförts för att komma tillrätta med dessa problem. Ett förslag som vi är positiva till är att införa ett krav på minst två uppdragsgivare för godkännande av F-skatt. Om en oseriös uppdragstagare får ett godkännande för F-skatt kan det utnyttjas i syfte att försvåra upptäckten av svartarbete. I och med att uppdragstagaren har godkänd F-skatt är det svårt, näst intill omöjligt, för uppdragsgivaren att upptäcka fusk. Det har diskuterats om F-skatten bör tidsbegränsas och omprövas med någon tids mellanrum. Ett konkret förslag som förts fram är att tidsbegränsa F-skatten för verksamheter där den debiterade skatten enligt ansökan inte överstiger ett visst belopp. Vi anser att frågan om en tidsbegränsning kan bli aktuell om en utvärdering visar att de ändrade reglerna för F-skatt missbrukas, exempelvis i form av skatteundandragande. Vi menar fortfarande, precis som i vår tidigare motion med anledning av propositionen F-skatt åt fler, att regeringen måste lägga fram förslag till åtgärder som begränsar möjligheten att få F-skatt då en person varit inblandad i skattefusk eller annan brottslig verksamhet. Vi uppfattar att regeringen ofta tar väl lätt på problemen med skattebrott, ekonomisk brottslighet och svart ekonomi. Sänkta skatter och avskaffade regler anses lösa problemen, vilket är ett naivt synsätt. Den ekonomiska vinningen är drivkraften för kriminella i allmänhet och den grova organiserade brottsligheten i synnerhet. Med alltför uppluckrade regler och svaga kontrollsystem riskerar seriösa företagare att få kämpa mot oseriös konkurrens från kriminella. Skatteförfarandelagen anger att F-skatt kan återkallas vid missbruk; en karenstid gäller också från missbrukstillfället. ändras inte den lagstiftning som gör att den som har fått F-skatt återkallad på grund av att han eller hon inte har följt ett föreläggande om att lämna deklaration och uppgift, brister i redovisning eller betalning av en skatt eller avgift, får näringsförbud eller försätts i konkurs inte drabbas av någon karens. Ny F-skatt kan meddelas när grunden för återkallelsen har undanröjts. Vi vill att regeringen lägger fram förslag till åtgärder som ökar möjligheten att både återkalla rätten till F-skatt och införa en karenstid. Vi tycker att detta är rimligt utifrån den utveckling vi ser där vanliga kriminella alltmer ägnar sig åt ekonomisk brottslighet. En del i bekämpandet av den grova organiserade brottsligheten är också att på olika sätt försvåra dess ekonomiska verksamhet. Utifrån samma resonemang tycker vi också att en karenstid är bra för att hindra och mota oseriösa företagare, i synnerhet om de också är kriminella. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Far, branschorganisationen för revisorer och rådgivare, har pekat på att deklarationer i praktiken kan lämnas ända fram till . I det nya förslaget ska helårsmomsen inbetalas . Många av de uppgifter som krävs för att man på ett riktigt sätt ska kunna redovisa en korrekt årsmoms kommer inte in till företagen förrän . Att tidigarelägga momsredovisningen leder till en större administrativ börda och högre kostnader för företagen samt till att företagen riskerar att göra flera fel i sina momsredovisningar. Regeringen har inte lyssnat på småföretagens och andra remissinstansers åsikt om redovisningstidpunkten utan hänvisar till mervärdesskattedirektivet och har inte ens prövat möjligheten att använda direktivets undantagsartikel trots att det funnits tid för detta. I EU-sammanhang har det rått samstämmighet om att så långt som möjligt vidmakthålla suveränitet i skattefrågor. Regeringen har i ett annat momssammanhang, det om föreningars momsbefrielse, hävdat vår suveränitet. Vi menar att rätten att redovisa mervärdesskatten för beskattningsåret för inkomstdeklarationen (föreslagen ny beteckning på självdeklarationen) bör kvarstå och att även i detta fall bör hävda sin uppfattning om den skulle ifrågasättas. Om man väcker frågan från EU:s sida kan möjligheten att begära undantag enligt direktivets artikel 395 utnyttjas. bör göra den ändring i regeringens förslag till skatteförfarandelag som vi föreslår. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:165 Skatteförfarandet: antar regeringens förslag till skatteförfarandelag. antar regeringens förslag till lag om redovisning, betalning och kontroll av mervärdesskatt för elektroniska tjänster. antar regeringens förslag till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624). antar regeringens förslag till lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69). antar regeringens förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. antar regeringens förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:189) om förhandsbesked i skattefrågor. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter. antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). antar regeringens förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980). antar regeringens förslag till lag om ändring i tullagen (2000:1281). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt. antar regeringens förslag till lag om ändring i vägtrafikskattelagen (2006:227). 2011/12:Sk1 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av regionala insynsråd i skattefrågor vid . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på minst två uppdragsgivare för godkännande av F-skatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tidsbegränsat godkännande av F-skatt. 2011/12:Sk2 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör uppmanas att sammanfatta redan existerande och nya förslag till ett brett program för medborgarservice och medborgarinsyn inom skatteförvaltningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera den ändrade lagstiftning kring F-skatt som gällt . begär att regeringen återkommer till med förslag på åtgärder som begränsar möjligheterna att få F-skatt vid brottslighet i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen återkommer till med förslag som ökar möjligheten att återkalla rätten till F-skatt vid brottslighet samt fastställa en karenstid i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar om en ändring i förslaget till skatteförfarandelag så att mervärdesskatten som tidigare ska redovisas för inkomstdeklarationen (självdeklarationen) i enlighet med vad som anförs i motionen.