bet · GZ01SfU1 · 2011-12-05 00:00:00 — I kommittémotion 2011/12:Sf309 (S) yrkandena 5 och 9 begärs tillkännagivanden om att människan måste stå i centrum i den arbetslivsinriktade rehabiliteringen och att i rehabiliteringsinsatserna måste speciellt kvinnors ohälsa beaktas. Ett tillkännagivande om att rehabiliteringsansvaret för de sjukskrivna måste ses över begärs i motion 2011/12:Sf209 (S). I kommittémotion 2011/12:Sf313 (V) yrkandena 35, 7 och 8 begärs tillkännagivanden om att för att rätt rehabilitering ska kunna sättas in tidigt bör en individuell bedömning av arbetsförmågan ske senast efter den första sjukskrivningsdagen och en individuell rehabiliteringsplan upprättas . Vidare bör en fördjupad bedömning av rehabiliteringsbehovet göras . Frågan om en rehabiliteringsombudsman bör utredas, och kännbara ekonomiska sanktionsavgifter för de arbetsgivare som inte fullgör sina skyldigheter att underlätta för en sjukskriven anställd att återgå till arbete måste införas. I motion 2011/12:Sf277 (S) begärs ett tillkännagivande om att det bör göras en översyn av möjligheterna till en lagändring av karensdagsreglerna för att skapa ett rättvisare sjukförsäkringssystem för dem som arbetar koncentrerad deltid. I kommittémotion 2011/12:Sf313 (V) yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om att karensdagen bör ersättas med ett karensavdrag. Ett karensavdrag skulle lösa problemen för dem som arbetar koncentrerad arbetstid. Dessutom skulle de som har flera arbetsgivare till skillnad från slippa ha en karensdag för varje arbetsgivare inom samma sjukperiod. Enligt motionärerna skulle avdraget vara utformat så att karensdagen motsvarar av en genomsnittlig fiktiv veckoersättning i form av sjuklön. Ett tillkännagivande om att karensdagen i sjukförsäkringen bör omvandlas begärs i motion 2011/12:Sf261 (M) yrkande 2. Motionärernas förslag innebär att om en person går hem när återstår av arbetsdagen, betalas ingen sjuklön för den timmen och inte heller för de första påföljande arbetsdag, om personen då är hemma. Ett tillkännagivande om att reglerna för SGI bör ses över med syftet att SGI ska höjas i samband med att avtalshöjningen börjar gälla begärs i motion 2011/12:Sf275 (S). I motionen anges att en avtalad löneförhöjning gäller från det datum det nya avtalet börjar gälla för alla anställda. För den som på grund av sjukdom inte kan arbeta och har sjukpenning från gäller löneförhöjningen inte förrän det nya avtalet är underskrivet. Detta glapp kan orsaka orättvisa inkomstbortfall för sjukskrivna. Lika villkor ska gälla, och även den tid för vilken lönehöjningen utgår retroaktivt bör räknas med. I motion 2011/12:Sf329 (C) begärs ett tillkännagivande om ett regelverk för sjukpenninggrundande ersättningar så att det är den totala inkomsten som räknas för kombinatörer. En ändrad beräkning av SGI för den som har både anställning och eget företag är nödvändig. I motion 2011/12:Sf256 (S) begärs ett tillkännagivande om att överväga att öka möjligheterna att ta sig ur sjukskrivning med hjälp av studier. Motionärerna anser att en möjlighet att studera på deltid som sjukpenning på deltid utges skulle underlätta rehabiliteringen. Ett tillkännagivande om att det bör genomföras förändringar i regelverken för att möjliggöra för den som är halvtidssjukskriven att studera halvtid begärs i motion 2011/12:Ub495 (MP) yrkande 17. I motionerna 2010/11:Sf222 (FP) och 2011/12:Sf220 (FP) begärs tillkännagivanden om att åtgärder måste vidtas för att närståendepenning ska kunna betalas ut även vid vård av nära anhöriga utomlands. I motion 2010/11:Sf274 (KD) begärs ett tillkännagivande om att frågan om införandet av dagar för vård av förälder bör utredas. I motionen anges att trygghetssystemen är utformade utifrån en begränsad syn på vad som är en familj och vårt behov av nära relationer hela livet. Det kan finnas behov av stöd även i andra situationer än vid vård med närståendepenning. Efter tidigare kraftiga upp- och nedgångar av sjukfrånvaron är utvecklingen på väg att stabiliseras. De regionala skillnaderna har minskat kraftigt och i ett internationellt perspektiv ligger den svenska sjukfrånvaron i nivå med genomsnittet för jämförbara länder. Sjukfrånvaron fortsätter att minska, och sjukfallen har blivit både färre och kortare. har antalet personer som uppbär sjukpenning minskat med 180 000. Utskottet konstaterar att sjukförsäkringsreformen har haft stor betydelse för den minskade sjukfrånvaron. Syftet med reformen är att genom tidiga och aktiva insatser säkerställa att den sjukskrivnes arbetsförmåga tas tillvara i så stor utsträckning och i ett så tidigt skede som möjligt. , och har följt upp sjukförsäkringsreformen, och samtliga har bedömt att processen har blivit mer aktiv. I likhet med regeringen gör utskottet den bedömningen att det finns många orsaker till den positiva utvecklingen . Mycket tyder på att olika reformer har lett till och samverkat med förändrade attityder och normer hos allmänheten och hos olika aktörer, som t.ex. behandlande läkare, arbetsgivare och . Sjukfrånvaron började minska innan sjukförsäkringsreformen trädde i kraft, men utvecklingen har förstärkts därefter. Det är främst sjukfallens varaktighet som har påverkats positivt av de nya tidsgränserna och de förändrade arbetssätt som dessa och den s.k. rehabiliteringskedjan har bidragit till. Sjukfallen har blivit kortare under en lång rad år och i än högre grad . har utvecklingen stabiliserats. Sjukskrivningsprocessen präglas av en högre aktivitet, tidigare insatser och tydligare spelregler. Kortare sjukskrivningar som en följd av tidiga insatser gynnar den enskilde i form av minskad risk att drabbas av de följder som längre sjukskrivningar ofta medför, exempelvis social isolering, förlorat självförtroende, depression och ångest. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är av avgörande betydelse att den positiva utvecklingen kan bibehållas och fungera väl. Välfärdssystemen kan emellertid ständigt behöva utvecklas. Utskottet ser därför positivt på regeringens nu framlagda förslag till förbättringar som syftar dels till att komma till rätta med icke avsedda effekter av sjukförsäkringsreformen, dels till att ytterligare stärka förutsättningarna för en väl fungerande sjukförsäkring. Regeringen föreslår att det ska vara möjligt för att bevilja sjukpenning på fortsättningsnivån för fler än om det på grund av den försäkrades sjukdom skulle framstå som oskäligt att inte göra så. I propositionen anges att syftet med den bortre gränsen i sjukförsäkringen har varit att tydliggöra behovet av och rätten till adekvata åtgärder för att ta till vara den enskildes förmåga till återgång i arbete. De nuvarande undantagen är emellertid enligt regeringen mycket specifika till sin karaktär, och genom förslaget kommer även de fall där det kan framstå som orimligt att personen hänvisas till att omfattas. När det gäller frågan om legitimitet och förtroende för sjukförsäkringen kan utskottet i likhet med regeringen konstatera att det för att uppnå detta krävs regler som är tydliga och förutsägbara och det ska gå att lita på att de tillämpas rättssäkert, enhetligt och lika över landet. driver tillbaka ett omfattande utvecklingsarbete som bl.a. syftar till att trygga kvaliteten i verksamheten på ett sådant sätt att förtroendet för socialförsäkringen och dess administration stärks. Utskottet kan konstatera att ytterligare en rad tänkbara åtgärder som kan vara viktiga för att säkerställa att beslut i sjukförsäkringen uppfattas som legitima behandlas i Ds 2011:18 Översyn av sjukförsäkringen förslag till förbättringar och att dessa frågor bereds i . gjorde ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att personer som efter en period med tidsbegränsad sjukersättning inte har rätt till sjukpenning till följd av bestämmelserna om SGI eller som endast har en låg SGI ska få en ersättning som ligger i nivå med den tidigare tidsbegränsade sjukersättningen, under förutsättning att arbetsförmågan är nedsatt. Utskottet kan konstatera att med förslagen i propositionen om sjuk- eller rehabiliteringspenning i särskilda fall samt ett boendetillägg tillgodoses begäran på ett godtagbart sätt. Förslagen innebär att flertalet berörda personer får ungefär samma disponibla inkomst, efter att boendekostnaderna är betalda, som de hade i form av sjukersättning och BTP. Boendetillägget ska kunna betalas ut även under tid i . Utskottet, som välkomnar de förslag till nya förmåner som lämnas i propositionen, tillstyrker de lagändringar som regeringen föreslår. Utskottet föreslår dessutom en följdändring i 8 kap. 4 § socialtjänstlagen (2001:453). En kommun får i vissa fall ta ut ersättning för vissa stödinsatser. På samma sätt som gäller för bl.a. BTP, bör den nya förmånen boendetillägg ingå i inkomsten vid fastställande av avgiftsunderlaget. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker därmed motionerna 2011/12:Sf271 (V) yrkandena 1 och 2 i denna del, 2011/12:Sf309 (S) yrkandena 3, 1115 och 20, 2011/12:Sf313 (V) yrkandena 1 och 1416, 2011/12:Sf338 (MP) yrkande 1 i denna del, 2011/12:Sf356 (SD) i denna del samt 2011/12:Fi241 (MP) yrkandena 7 och 11. När det gäller frågan om kriterier för bedömning av arbetsförmåga och tillkännagivande till regeringen om att regeringen skulle återkomma med ett förslag till förändrat arbetsförmågebegrepp, och med ett ikraftträdande , nödgas utskottet konstatera att något sådant förslag inte lämnas i propositionen. Den sjukförsäkring vi har bygger på fasta tidsgränser. Inte minst då arbetsförmågan ska prövas i samband med att en person har haft sjukpenning uppstår problem. Enligt utskottets mening är prövningen inte rättssäker och sker mot en i det närmaste fiktiv arbetsmarknad. Det är därför av rättssäkerhetsskäl nödvändigt att prövningen av arbetsförmågan med sjukpenning på normalnivån ändras till att ske utifrån det tidigare gällande begreppet normalt förekommande arbete. En sådan ändring skulle medföra en återgång till den formulering av arbetsmarknadsbegreppet som gällde före . Trots att gjorde ett tillkännagivande om detta har regeringen inte återkommit med ett sådant förslag i denna proposition. I stället anger regeringen att frågan behöver utredas ytterligare och att har getts ett sådant uppdrag. Utskottet anser att detta inte är acceptabelt. bör därför med bifall till motion 2011/12:Sf309 (S) yrkande 10 åter göra ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med lagförslag om en förändrad arbetsförmågeprövning i enlighet med vad som begärdes i beslut och att lagförslaget ska redovisas för . Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen har i uppdrag att se över de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet. Kommittén ska överväga förändringar som kan leda till mer hållbara sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar. Kommitténs arbete ska slutredovisas . Utskottets uppfattning är att resultatet av utredningens arbete med att finna långsiktiga och konstruktiva lösningar för sjukförsäkringen bör avvaktas innan mer grundläggande förändringar i sjukförsäkringen genomförs, t.ex. en ny sjukförsäkringsreform, individuella bedömningar av rätten till ersättning, rehabiliteringsansvar och införande av en rehabiliteringsfond. Motionerna 2011/12:Sf209 (S), 2011/12:Sf299 (S), 2011/12:Sf309 (S) yrkandena 5 och 9, 2011/12:Sf313 (V) yrkandena 25, 7, 8, 10, 11 och 13 samt 2011/12:Sf322 (S) avstyrks med det anförda. Även motion 2011/12:Sf260 (KD) avstyrks. Utskottet utgår från att den parlamentariska socialförsäkringsutredningen kommer att behandla även frågan om ersättning vid studier, dvs. möjligheten att studera på deltid som sjukpenning på deltid uppbärs. Motionerna 2011/12:Sf256 (S) och 2011/12:Ub495 (MP) yrkande 17 avstyrks därför. Enligt sina direktiv ska utredningen också i sin översyn behandla bl.a. karenstiden i sjukförsäkringen. Utskottet anser att detta arbete bör avvaktas och avstyrker motionerna 2011/12:Sf277 (S), 2011/12:Sf261 (M) yrkande 2 och 2011/12:Sf313 (V) yrkande 17. Även när det gäller frågor om utformningen och beräkningen av sjukpenninggrundande inkomst kommer de att behandlas av den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Motionerna 2011/12:Sf275 (S) och 2011/12:Sf329 (C) avstyrks därför. Utskottet noterar att utredningen i denna fråga ska redovisa sitt uppdrag . En försäkrad som vårdar en närstående som är svårt sjuk har rätt till närståendepenning för tid då han eller hon avstår från förvärvsarbete i samband med vården, om den sjuke är försäkrad enligt någon bestämmelse i 47 kap. SFB, vårdas här i landet, och har gett sitt samtycke till vården (47 kap. 3 § SFB). Utskottet konstaterar att Regeringsrätten i två avgöranden (3699-08 och 1201-09) kommit fram till att ersättning för närståendevård omfattas av och därför ska kunna utges även vid vård som inte ges här i landet. I faktablad om närståendepenning anges också som en förutsättning för närståendepenning att vården ska ges i eller i ett annat EU-land. Motionerna 2010/11:Sf222 (FP) och 2011/12:Sf220 (FP) får med det anförda anses i huvudsak tillgodosedda och avstyrks. Enligt utskottets mening saknas det anledning att nu föreslå en utökad möjlighet till ersättning vid stöd till eller vård av föräldrar. Motion 2010/11:Sf274 (KD) om att utreda frågan avstyrks därför. 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Därmed avslår motionsyrkanden om annan medelsanvisning. avslår motionsyrkanden om tillkännagivanden om bl.a. möjligheten för personer med sjukersättning att ta politiska uppdrag, ändrade kriterier för rätt till sjukersättning samt nivån på ersättningen och BTP. Jämför reservation 12 (V). Ett reformerat ersättningssystem trädde i kraft och innebär att förtidspension och sjukbidrag har ersatts av sjukersättning eller aktivitetsersättning (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257). Förmånerna betalas ut till personer som drabbats av långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan. Reglerna innebär att försäkrade som är kan få aktivitetsersättning, dock tidigast fr.o.m. det år de fyller . Ersättningen kan beviljas för längst i taget. Aktivitetsersättning kan beviljas till antingen en försäkrad som på grund av funktionshinder behöver längre tids utbildning på grund- och/eller gymnasienivå, eller försäkrad som har en nedsättning av arbetsförmågan. är skyldig att erbjuda den som beviljats aktivitetsersättning möjlighet att delta i aktiviteter. Sjukersättning kan betalas ut till personer i åldern . Både sjuk- och aktivitetsersättning betalas ut dels i form av en inkomstrelaterad ersättning, dels i form av garantiersättning för den som har haft inga eller låga förvärvsinkomster. Förmånerna kan betalas ut som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Till den som har sin arbetsförmåga helt eller i det närmaste helt nedsatt betalas hel förmån ut. Med uttrycket i det närmaste helt nedsatt avses att arbetsförmågan inte får överstiga en åttondel av ett heltidsarbete. Reglerna för sjukersättning har ändrats från och innebär bl.a. att sjukersättning endast kan beviljas om arbetsförmågan är stadigvarande nedsatt. Detta innebär att det är möjligt att nybevilja tidsbegränsad sjukersättning. För personer som hade rätt till en tidsbegränsad sjukersättning vid utgången av kan ytterligare perioder med tidsbegränsad sjukersättning för sammantaget högst 18 månader beviljas, dock längst t.o.m. . Vidare ska den försäkrades ålder, bosättningsförhållanden, utbildning, tidigare verksamhet och andra liknande omständigheter inte längre beaktas vid bedömning av arbetsförmågans nedsättning. Denna ändring gäller både aktivitets- och sjukersättning. Hel inkomstrelaterad sjukersättning uppgår till av antagandeinkomsten, dvs. genomsnittet av de tre högsta prisindexerade bruttoårsinkomster som den försäkrade haft under en viss ramtid. Den inkomstrelaterade ersättningen räknas om med förändringen i prisbasbeloppet. Garantinivån i sjukersättningen uppgår till 2,40 prisbasbelopp. gäller särskilda regler för personer som har rätt till en icke tidsbegränsad sjukersättning enligt de regler som gällde före (prop. 2007/08:124, bet. 2008/09:SfU4, rskr. 2008/09:23). De innebär bl.a. att rätten till sjukersättning inte ska omprövas, vilket under angivna förutsättningar även gäller för den som återgår i arbete. Vid återgång i arbete ska sjukersättningen i stället minskas med hänsyn till en s.k. reduceringsinkomst enligt ett system med steglös avräkning. BTP till en person med sjuk- eller aktivitetsersättning utgör, före inkomstprövningen, av bostadskostnaden som inte överstiger för den som är ensamstående och för den som är sammanboende. I vissa fall kan särskilt bostadstillägg beviljas. gäller att av arbetsinkomsten i stället för ska tas med i den reduceringsinkomst som minskar bostadstillägget vid beräkning av BTP. Detta förväntas stimulera personer med bostadstillägg till arbete som bostadstillägget förbättras (prop. 2006/07:100, bet. 2006/07:FiU20, rskr. 2006/07:220). I propositionen anförs att nybeviljandet av sjukersättningar har sjunkit till en historiskt låg nivå. En del av dem som tidigare hade tidsbegränsad sjukersättning har, efter att deras möjligheter till arbetslivsinriktad rehabilitering har undersökts, återvänt till sjukförsäkringen och fått sjukpenning. Detta har lett till en mindre uppgång av antalet försäkrade med sjukpenning . beräknas 16 400 personer uppnå maximal tid med tidsbegränsad sjukersättning. Av dessa beräknas cirka en fjärdedel beviljas en stadigvarande sjukersättning. hade 385 000 personer sjukersättning, vilket kan jämföras med då 532 000 personer hade sjukersättning. uppgick kvinnornas andel till av de nybeviljade ersättningarna. Denna andel har successivt sjunkit, och nybeviljas i princip lika många män som kvinnor sjukersättning (4 100 män och 3 900 kvinnor). Av propositionen framgår att antalet försäkrade som uppbär aktivitetsersättning har fortsatt att öka, men nybeviljandet minskade svagt (knappt 6 200 personer nybeviljades 2010). Den grupp som ökat är försäkrade som uppbär ersättningen för förlängd skolgång (står för av det totala nybeviljandet). har nybeviljandet av aktivitetsersättning till följd av nedsatt arbetsförmåga minskat. var det ca 26 600 personer i åldern som hade aktivitetsersättning. Detta kan jämföras med 1998 då 16 000 personer motsvarande ersättning i form av förtidspension och sjukbidrag. De psykiatriska diagnoserna överväger bland personer med aktivitetsersättning. I propositionen anges att gäller nya bestämmelser om ett utökat särskilt högriskskydd för unga som lämnar aktivitetsersättningen för att arbeta. Av rapportering framgår att ingen har utnyttjat denna möjlighet. Regeringens ambition är att de ungdomar som har aktivitetsersättning ska få hjälp för att om möjligt hitta en väg in på arbetsmarknaden. Det är därför angeläget att åtgärder initieras, anpassas och förstärks inom ramen för befintliga resurser och verksamheter. Detta kan t.ex. gälla åtgärder som bedrivs i samverkan mellan myndigheter, genom samordningsförbund och andra aktörer. Särskilt bör unga som närmar sig prioriteras. Regeringen anser att en långsiktig och strukturellt riktig reform av aktivitetsersättningen kräver vidare analys och utredning, och regeringen är därmed inte beredd att nu föreslå ett avskaffande av aktivitetsersättningen, vilket var huvudförslaget från Utredningen om en översyn av aktivitetsersättningen (SOU 2008:102). Det är exempelvis angeläget att reformera den aktivitetsersättning som beviljas till unga med funktionshinder som behöver extra tid i skolan, s.k. aktivitetsersättning för förlängd skolgång. Att beviljas aktivitetsersättning för skolgång bedöms öka risken för att därefter få aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga och att sedan fastna i utanförskap. Regeringens ambition är att dessa ungdomar i stället ska få ersättning inom studiestödssystemet. Denna fråga kommer att hanteras inom ramen för den kommande utredningen om studiehjälp m.m. I propositionen anges att utgiftsutvecklingen under 20112012 i stor utsträckning påverkas av att den tidsbegränsade sjukersättningen upphört och är helt avskaffad efter . Utgifterna för aktivitets- och sjukersättning inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . Utgifterna för bostadstillägg för personer med aktivitets- eller sjukersättning beräknas till ca . När det gäller kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitetsersättning, en särskild ersättning till arbetsgivare som anställer personer som står till arbetsmarknadens förfogande med begränsad återstående arbetsförmåga om , beräknas utgifterna till . Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på till anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Motioner med anslagseffekt 2012 I kommittémotion 2011/12:Sf338 (MP) yrkande 1 i denna del begärs att till anslaget 1:2 ska anvisa mer än vad regeringen har föreslagit. Motionärerna anser att ersättningsnivån i BTP för personer med sjuk- eller aktivitetsersättning ska höjas till . I kommittémotion 2011/12:Sf271 (V) yrkande 2 i denna del begärs att till anslaget 1:2 ska anvisa mer än vad regeringen har föreslagit. Motionärerna vill att ersättningsnivån i BTP för personer med sjuk- eller aktivitetsersättning ska höjas med och att ersättningsnivån i sjuk- och aktivitetsersättningen ska höjas till . I kommittémotion 2011/12:Sf313 (V) yrkandena 20 och 21 begärs tillkännagivanden om höjd ersättningsnivå i sjuk- och aktivitetsersättningen och att ersättningsnivån i BTP för personer med sjuk- eller aktivitetsersättning ska höjas. Motioner utan anslagseffekt 2012 I kommittémotion 2011/12:Sf313 (V) yrkandena 18 och 19 begärs tillkännagivanden om att en översyn bör göras i syfte att i lag säkra rätten för personer med bl.a. sjukersättning att engagera sig ideellt och att kriterierna för sjukersättning bör ändras. Motionärerna anser att kraven för att få sjukersättning är för hårda. Exempelvis krävs att arbetsförmågan bedöms vara nedsatt för all överskådlig framtid. Ett tillkännagivande om aktivitetsersättning för unga med utvecklingsstörning begärs i motion 2011/12:Sf265 (FP). Motionären anför att allt fler unga får avslag på sina ansökningar och att den ekonomiska situationen för personer med funktionsnedsättningar har blivit sämre, och i vissa fall har de hänvisats till för att ansöka om försörjningsstöd. Det är mycket tveksamt och strider mot rättighetslagstiftningens intentioner. I motion 2011/12:Sf251 (C) begärs ett tillkännagivande om att det bör vara möjligt att studera på högskola för ungdomar som har aktivitetsersättning. När det gäller motionsyrkandena om höjda ersättningsnivåer vill utskottet framhålla att bostadstillägget för personer med sjuk- eller aktivitetsersättning höjdes så sent som . Vidare finns ett särskilt bostadstillägg även för personer med sjuk- eller aktivitetsersättning. Det särskilda bostadstillägget infördes för att förbättra den ekonomiska situationen för personer som har höga boendekostnader, bl.a. personer som bor i vissa särskilda boendeformer. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker motionerna 2011/12:Sf271 (V) yrkande 2 i denna del, 2011/12:Sf313 (V) yrkandena 20 och 21 samt 2011/12:Sf338 (MP) yrkande 1 i denna del. har beslutat att särskilda regler ska gälla fr.o.m. för personer som har rätt till en icke tidsbegränsad hel eller partiell sjukersättning enligt de regler som gällde före . De särskilda reglerna innebär att rätten till sjukersättning inte kommer att omprövas. En person kan t.ex. arbeta ideellt eller studera efter sin förmåga utan att rätten till sjukersättning ifrågasätts. Under vissa förutsättningar kan dessa personer även förvärvsarbeta utan att rätten till sjukersättning ifrågasätts. Sjukersättningen räknas då om enligt reglerna för steglös avräkning.