bet · GZ01FiU2 · 2011-12-12 00:00:00 — Utskottet noterade också att fastställde en kompetensförsörjningsstrategi som syftar till att attrahera, rekrytera, utveckla och behålla den kompetens som verksamheten behöver. Det är nödvändigt för att ska nå sin ambition att granskningarna så långt det är effektivt ska utföras med egen personal. insåg utskottet att det kan vara nödvändigt att anlita extern kompetens för att myndighetens egen befintliga kompetens inte ska begränsa inriktningen på granskningarna. Utskottet tyckte också att det var glädjande att gjort förbättringar för ett bättre och mer strukturerat sätt att arbeta med budgetering, uppföljning och avvikelseanalyser. Utskottet förutsätter att fortsätter sina åtgärder på de områden som utskottet tog upp i betänkande 2010/11:FiU35. granskning av it inom statsförvaltningen och statliga it-projekt Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottet förutsätter att regeringen i den fortsatta beredningen av frågan om myndigheternas outsourcing av it-tjänster beaktar att det är önskvärt att en större del av myndigheternas it-behov tillfredsställs med hjälp av outsourcing. Jämför reservation 1 (V). publicerade två granskningsrapporter, It inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till en ökad effektivitet? (RiR 2011:4) och Statliga it-projekt som överskrider budget (RiR 2011:5). Regeringen överlämnade skrivelse 2010/11:138 till med anledning av rapporterna. Granskningsrapport om it inom statsförvaltningen (RiR 2011:4) Riksrevisor har granskat om myndigheterna på ett rimligt sätt prövar frågan om outsourcing av it-verksamhet. I rapporten anförs inledningsvis att outsourcing som handlar om att låta en extern aktör ta hand om en verksamhet, funktion eller process som tidigare legat inom den egna organisationen är ett växande fenomen såväl globalt som inom . I den svenska privata sektorn outsourcas en betydligt större del av it-verksamheten än vad som görs i den offentliga sektorn. En internationell jämförelse visar att den statliga sektorns relativa andel av den totala marknaden för outsourcing av it-verksamhet i är jämfört med exempelvis i , i och i . Den svenska marknaden för outsourcing uppgick till . I rapporten sägs vidare att kostar it i statliga myndigheter och bolag skattebetalarna uppskattningsvis och är därmed den tredje största kostnadsposten i myndigheternas förvaltningsanslag näst efter löner och lokalkostnader. It är också ett viktigt medel för att öka kvaliteten i servicen till medborgarna, och regeringen har tydligt uttalat att utvecklingen av e-förvaltningen står högt på den förvaltningspolitiska agendan. I rapporten anges att varje myndighet enligt lag och förordning ska eftersträva hög effektivitet och god hushållning med statens medel. Enligt myndighetsförordningen ska myndigheterna också utveckla verksamheten och verka för att genom samarbete med myndigheter och andra ta till vara de fördelar som kan vinnas för enskilda samt för staten som helhet. Forskning, teori och praktik säger enligt rapporten att korrekt utförd outsourcing kan vara ett effektivt sätt att både öka kvaliteten och sänka kostnaderna i olika verksamheter. Vidare anges att detta i högsta grad gäller it-verksamhet. Granskningen genomfördes mot bakgrund av detta och den syftar till att undersöka om myndigheterna gjort rimliga prövningar av om de själva ska producera den it-kapacitet myndigheterna behöver eller om de ska outsourca hela eller delar av it-verksamheten vilka möjliga förklaringar det finns till att myndigheterna inte prövar eller genomför outsourcing av it-verksamheten. använde sig dels av kvalitativa metoder som intervjuer, workshoppar och studier av vad andra sagt inom området, dels en kvantitativ metod i form av en enkätundersökning till 95 myndigheter. Riksrevisorns slutsatser av granskningen är att det stora flertalet myndigheter inte kan anses ha gjort rimliga prövningar av huruvida den egna myndigheten eller någon annan aktör är bäst lämpad att producera den it organisationen har behov av. Iakttagelserna i granskningen pekar tydligt på att det kan finnas risk för att myndigheterna inte producerar sin it på det mest effektiva sättet eftersom de flesta myndigheter inte gjort överväganden i outsourcingfrågan. Granskningen visar enligt rapporten att det finns ett antal möjliga förklaringar till att myndigheterna inte prövar outsourcingfrågan, exempelvis att myndigheterna sällan kan redovisa sina it-kostnader, brister i intern styrning av it-verksamheten och att myndighetsledningarna sällan ställer effektivitetskrav på interna it-avdelningar. Granskningen visade att det är stora skillnader mellan olika myndigheters kompetens att bedöma frågor om it och outsourcing. Det finns därför enligt rapporten ett behov av bättre vägledningar och av erfarenhetsutbyte, så att myndigheterna inte alltid behöver börja från början när dessa frågor prövas. Riksrevisorn rekommenderar regeringen att säkerställa att riktlinjer tas fram för myndigheternas prövning av om deras it ska utföras inom eller utom myndigheten skapa en struktur för erfarenhetsutbyte mellan myndigheterna i frågor som gäller om it ska utföras inom eller utom myndigheterna. Granskningsrapporten som överskrider budget (RiR 2011:5) Riksrevisor har även genomfört en granskning som syftar till att visa om det är vanligt att statliga it-utvecklingsprojekt överskrider budget. Bakgrunden till granskningen var att kostnaderna för statlig it-verksamhet (systemutveckling, förvaltning och drift) uppgår till och 1999 utgjorde av myndigheternas totala förvaltningskostnader. Det är enligt rapporten viktigt att denna verksamhet bedrivs effektivt och med god hushållning med statens medel; budgetöverskridanden är en oroande signal. Granskningen genomfördes genom en enkät till de 73 myndigheter som har de största förvaltningsanslagen. Granskningen fördjupades genom att granskade större projekt på tre olika myndigheter. Av de 73 myndigheter som fick enkäten hade 58 avslutat sammanlagt 394 projekt . Av dem som avslutade projekt var det 30 myndigheter som hade minst ett projekt som överskred sin budget. Om man såg till det samlade antalet avslutade projekt 2009 kunde överskridanden noteras för cirka en tredjedel av projekten. Det var stora skillnader mellan myndigheterna. Några myndigheter hade inga avslutade projekt som höll sin ursprungliga budget, medan andra myndigheter svarade att alla projekt hållit budgeten. Det samlade budgetöverskridandet för den tredjedel av de avslutade projekten i urval som hade budgetöverskridanden blev . I rapporten noteras att det finns många orsaker till att projektbudgetar överskrids. Generellt kunde konstatera att de främsta orsakerna var oklara mål och krav brister i riskhantering i vid bemärkelse brister i kalkylering och tidsplanering brister i metodval och metodanvändning. Inget av de projekt som ingick i granskningen har medfört att myndigheterna begärt utökade anslag. Projekt med stora budgetöverskridanden hanteras internt inom myndigheterna, där det dock kan uppstå konsekvenser för annan verksamhet. Ofta sker finansieringen av överskridanden genom att andra utvecklingsprojekt tilldelas mindre resurser, vilket i sin tur leder till att de fördröjs eller görs mindre ambitiösa. Vidare anges i rapporten att om finansieringen av överskridandet i stället belastar myndigheternas sakverksamhet, vilket också är vanligt, kan detta medföra förlängda handläggningstider och andra kvalitetsförluster. För att komma till rätta med de problem som framkommit i granskningen pekar riksrevisorn på några åtgärder som främst myndigheter med medelstora och stora it-projekt kan behöva vidta, nämligen att utveckla den interna styrningen och kontrollen säkerställa att myndighetens beställarkompetens motsvarar projektens svårighetsgrad utveckla myndighetens lärande. Regeringens skrivelse 2010/11:138 I regeringens skrivelse granskning av it inom statsförvaltningen och statliga it-projekt redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelserna i de två rapporterna. Vidare redovisar regeringen vilka åtgärder som kommer att vidtas med anledning av rapporterna. Regeringen konstaterar att utvecklingen inom it-området har skapat ökade förutsättningar för myndigheter att i allt större utsträckning köpa mer färdiga och standardiserade it-tjänster från externa leverantörer i stället för att myndigheterna producerar dessa tjänster på egen hand. Som konstaterar utgör kostnader relaterade till it en betydande del av myndigheternas totala kostnader. Det är av central betydelse att statsförvaltningen hushållar med allmänna medel. Regeringen konstaterar vidare att det är viktigt att frågor kring informationssäkerhet tas på allvar. Vidare anför regeringen att erfarenheten visar att kostnadsbesparingar kan göras genom att öka inslaget av externt köpta it-tjänster. En orsak till detta är att outsourcing ger möjlighet till snabb anpassning av myndighetens behov i form av att volymen och innehållet i tjänster snabbare kan anpassas jämfört med om it-behovet tillfredsställs internt av myndigheten. Regeringen delar bedömning att det är önskvärt att en större del av myndigheternas it-behov tillfredsställs med hjälp av outsourcing. Vad gäller det faktum att flera it-projekt överskrider sin budget konstaterar regeringen att huvudregeln i den svenska förvaltningsmodellen är att varje myndighet ansvarar för helheten i sitt uppdrag gentemot regeringen. Således ska regeringen inte styra hur varje myndighet internt fördelar sina medel för skilda verksamheter. Med denna utgångspunkt konstaterar regeringen ändå att it-projekt tar en stor andel av myndigheternas medel i anspråk och att det därför finns ett övergripande behov av att dessa projekt genomförs på ett effektivt sätt. Vad gäller regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser noterar regeringen att den i propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175) gjorde bedömningen att e-förvaltningsarbetet borde syfta till att åstadkomma lägre kostnader och största möjliga nytta såväl för företag och medborgare som för förvaltningen och samhället som helhet. E-delegationen föreslog dessutom i betänkandet Effektivare stödprocesser (SOU 2009:86) att regeringen skulle ställa krav på myndigheterna att ta fram försörjningsstrategier för it-tjänster; dessa benämns ofta sourcingstrategier. Skälet för detta angavs vara att de flesta myndigheter har egna it-avdelningar som producerar huvuddelen av it-tjänsterna internt. Stora effektiviseringsvinster kan göras i och med att myndigheterna för tjänster där marknaden är mogen och leverantörerna kan dra nytta av stordriftsfördelar kan nyttja tjänster som olika it-företag kan erbjuda. Mot denna bakgrund föreslog delegationen att regeringen skulle ställa krav på myndigheterna att ta fram s.k. försörjningsstrategier. I skrivelsen anger regeringen att E-delegationens förslag har remitterats; i huvudsak var remissinstanserna positiva. Regeringen gör bedömningen att stora kostnadsbesparingar kan åstadkommas genom att öka inslaget av externt köpta it-tjänster. Dessutom anser regeringen att det normalt inte ligger i myndigheternas kärnuppgifter att själva ta fram it-tjänster. Mot denna bakgrund avser regeringen att fortsätta bereda frågan om myndigheters outsourcing av it-tjänster. Finansiella förutsättningar för statliga it-projekt Regeringen bedömer att den inom staten etablerade lånefinansieringsmodellen kan tillämpas även vid myndighetsgemensam utveckling av e-tjänster. Regeringen noterar att E-delegationen i betänkandet Förutsättningar för utveckling av e-förvaltningen (SOU 2010:62) ansåg att den modell som finns inom staten för lånefinansiering ska användas även vid finansiering av gemensamt nyttjade e-tjänster där flera myndigheter är involverade. Delegationen föreslog också en ändring i förordningen (2003:770) om statliga myndigheters elektroniska informationsutbyte som innebär att den myndighet som tar ansvar för utvecklingen av driften av en e-tjänst ska ges möjlighet att ta ut en avgift för tjänsten av andra myndigheter, eller andra juridiska personer i vilken en myndighet utövar ett rättsligt bestämmande inflytande, som nyttjar densamma. Myndigheter som genomför it-investeringar finansierar dessa som regel med lån i . Återbetalningen av sådana lån täcks normalt med kommande års anslag, avgifter eller bidrag. Detta innebär att myndigheterna genom interna prioriteringar svarar för att medel finns för återbetalning av lånen. Mot denna bakgrund vill regeringen lyfta fram delegationens förslag om att regeringen bör fastställa att den lånefinansieringsmodell vars ram fastställs av även ska få tillämpas på myndighetsgemensamma it-projekt för utveckling av e-tjänster. Regeringen konstaterar att den inom staten etablerade lånefinansieringsmodellen även kan tillämpas vid myndighetsgemensam utveckling av e-tjänster. Härigenom möjliggörs att myndigheter på ett effektivt sätt samverkar kring it-projekt. I motsats till delegationen ser därför inte regeringen något behov av att genomföra den föreslagna ändringen i förordningen om statliga myndigheters elektroniska informationsutbyte för att uppnå den önskvärda användningen av lånefinansieringsmodellen vid myndighetsgemensam utveckling av e-tjänster. Regeringen kommer i fortsättningen att följa frågan om finansiella förutsättningar för myndigheternas it-projekt. Utskottet anser i likhet med regeringen att förutsättningarna har ökat för myndigheterna att köpa mer färdiga och standardiserade it-tjänster från externa leverantörer i stället för att myndigheterna producerar dessa tjänster på egen hand. Kostnaderna relaterade till it utgör en betydande del av myndigheternas totala kostnader. Kostnadsbesparingar kan därför göras genom att öka inslaget av externt köpta it-tjänster. Utskottet delar bedömning att det är önskvärt att en större del av myndigheternas it-behov tillfredsställs med hjälp av outsourcing och förutsätter att regeringen i den fortsatta beredningen av frågan om myndigheters outsourcing av it-tjänster beaktar detta. Med det sagda föreslår utskottet att regeringens skrivelse läggs till handlingarna. Anslagen 2012 inom utgiftsområde 2 Utskottets förslag i korthet anvisar anslag enligt regeringens och förslag inom utgiftsområde 2. Motionsyrkanden om delvis andra anslag avstyrks. Utgiftsområde 2 består för av 17 anslag. Ett av oppositionspartierna föreslår att ett nytt anslag införs. I bilaga 2 redovisas regeringens respektive oppositionspartiernas förslag till ramar för anslagen inom utgiftsområdet. och yrkanden ligger över den ram för utgiftsområdet som beslutade . Regeringen föreslår i budgetpropositionen att de sammanlagda anslagen inom utgiftsområdet ska uppgå till 13 2012. Hur de föreslagna anslagen fördelar sig på olika verksamheter framgår av bilaga 2. I tabell 1 framgår även skillnaden mellan regeringens förslag och nivån . De motsvarar ramen för utgiftsområdet i steg 1 i budgetprocess. Ramen inkluderar också förslag till anslag för sin verksamhet 2012. Tabell 1 Regeringens föreslagna anslagsbelopp 2012 i förhållande till anslagsbeloppen 2011 Anslag (ramanslag) 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter 1:17 avgifter till EU:s Äldre anslag 1:17 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Nedan kommenteras kortfattat regeringens förslag till anslag utöver förslagen till omräkning av anslagen till följd av pris- och löneutvecklingen. Anslaget används för Statskontorets förvaltningskostnader och för regeringens behov av vissa förvaltningspolitiska insatser. används även anslaget för förvaltningskostnader för kompetensutveckling i staten. Anslaget ökar enligt propositionen med sammanlagt ca jämfört med anslaget . Det ökar varaktigt med ca som flyttas från anslag 1:2 Kammarkollegiet. Anslaget minskas med som hänför sig till en tidigare tillfällig satsning där Statskontoret hade i uppdrag att följa upp landstingens redovisning av Folktandvårdens olika verksamheter. Regeringen anför att den i budgetpropositionen prioriterar bl.a. åtgärder för att möta den ekonomiska inbromsningen och för varaktigt högre tillväxt och sysselsättning samt åtgärder för att välfärden ska komma alla till del. För att bidra till detta föreslås att vissa anslag minskas. Regeringen föreslår därför i propositionen att anslag 1:1 minskas varaktigt med . Projektet om ett offentligt etos förlängs och för detta tillförs anslaget . Anslaget används för Kammarkollegiets förvaltningskostnader och inkluderar kollegiets kostnader för att bevaka statens rätt och andra allmänna intressen samt vissa mindre skadestånd. Anslaget minskas varaktigt med ca . Av detta utgör ca medel för förvaltningskostnader för kompetensutveckling i staten som flyttas till anslag 1:1 Statskontoret. Resterande delen av minskningen, ca , utgör medel för ett projekt om offentligt etos som för utveckling i staten () fick i uppdrag att leda under 20092011. Anslag 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Anslagets ändamål är att finansiera kostnader för utveckling och förvaltning av statens informationssystem för budgetering och uppföljning (). Regeringen föreslår ingen ändring av anslaget utöver pris- och löneomräkningar. Anslag 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor Anslaget används bl.a. för sådana stabsuppgifter som utför åt regeringen eller . Regeringen föreslår att anslaget oförändrat ska uppgå till . Anslag 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Anslaget används bl.a. för statliga tjänstepensionsförmåner, grupplivförmåner och personskadeersättningar. Detta är utgiftsområdets största anslag och det föreslås öka med sammantaget . Höjningen förklaras av en uppgång i prisbasbeloppet och en ökning av antalet förmånstagare. Ökningen av antalet förmånstagare speglar det pågående generationsskiftet inom statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anslaget ökar med med anledning av de nya arbetsuppgifter och den anställning av en kanslichef som föranletts av en blocköverskridande överenskommelse mellan regeringspartierna och Socialdemokraterna, och . Sammantaget föreslår regeringen att anslaget ska öka med . I propositionen föreslås att anslaget ökar med för institutets arbete med S2-indikatorn och (se ovan s. 15). Vidare föreslår regeringen att anslaget ökar med med anledning av de nya arbetsuppgifter som institutet fått med anledning av den blocköverskridande överenskommelsen. I propositionen anförs att anslaget planenligt föreslås minska med , vilket motsvarar ett engångstillskott 2011 på för myndighetsövergripande arbete mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Anslaget används för () förvaltningskostnader för produktion av sektorsövergripande statistik och samordning av officiella statistik. Omkring hälften av SCB:s verksamhet finansieras genom avgifter. Anslaget ökar enligt propositionen med sammanlagt ca jämfört med anslaget , varav är pris- och löneomräkning. Anslaget minskas planenligt med ca när en tillfällig kvalitetssatsning upphör. ökas anslaget med 2012 för åtgärder för en förlängd satsning på statistikens kvalitet . Anslaget ökar varaktigt med för att SCB ska producera en utvecklad jämställdhetsstatistik. Vidare ökas anslaget med för ett uppdrag att i samverkan med Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser och Verket för innovationssystem utveckla indikatorer för innovation. Anslaget ökas också engångsvis med för att SCB ska framställa statistik över alternativa utförare (t.ex. privata företag eller ideella organisationer) som finansieras av kommuner och landsting. Anslaget ökas dessutom med för att SCB ska förbättra och löpande publicera övergripande personalstatistik som omfattar all personal sysselsatt i kommunalt finansierad verksamhet. Därutöver ökas anslaget engångsvis med för en förstudie om statistik över vissa skuld- och tillgångsuppgifter. Vidare minskas anslaget med till följd av att äktenskapsregistret flyttas från SCB till . Anslaget används för underhållskostnader och löpande driftsunderskott för de bidragsfastigheter som förvaltas av (). Med bidragsfastigheter avses de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. Anslagsnivån föreslås jämfört med (enligt budgetpropositionen ) bli höjd med till . I syfte att standardisera organisationen för driften av de kungliga slotten kommer SFV att ta över ansvaret för . Förändringen innebär att SFV påförs en nettokostnad på ca . Till följd av detta föreslås anslaget öka med motsvarande belopp. Anslagsjusteringen, utöver en tidigare avsierad nivå om , finansieras huvudsakligen genom att betalar in en del av sitt balanserade resultat 2011 till staten. , 2014 och 2015 beräknas anslaget till . Anslaget används för främst för förvaltningskostnader för tillsyn och regelgivning inom det finansiella området. tillståndsprövning finansieras helt med avgifter från de ansökande företagen. Regeringen anför att behöver tillföras ökade resurser för att stärka arbetet med regelverken, utvidga tillsynen, öka det internationella arbetet och förbättra statistiken. Regeringen föreslår att anslaget för ska uppgå till . Jämfört med anslagsnivån 2011 (enligt budgetpropositionen ) ökar anslaget med utöver pris- och löneomräkning. Regeringen anför att tidigare tillförda medel om permanentas . Utöver detta föreslår regeringen att tillförs på ett särskilt anslag, 1:17 avgifter till . Dessa avgifter belastar myndighetens förvaltningsanslag. Detta innebär enligt propositionen ett samlat tillskott i förhållande till permanenta nivå på ca 2012. Regeringen föreslår utöver förändringar till följd av pris- och löneomräkning i stort sett ingen förändring av anslaget. Regeringen föreslår utöver förändringar till följd av pris- och löneomräkning i stort sett ingen förändring av anslaget. Anslag 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter Anslaget används för att finansiera årliga medlemsavgifter i utvecklingsbank, den belgiska tankesmedjan och . Anslaget används också för att finansiera garantiavgiften till för Hus i . Regeringen föreslår att anslaget oförändrat ska uppgå till . Utöver förändringar till följd av pris- och löneomräkning föreslås i stort sett ingen förändring av anslaget. I vårtilläggsbudgeten anvisades på ett särskilt anslag inom utgiftsområde 2 för finansmarknadsforskning. Anslaget används av Verket för innovationsutveckling för att genomföra en långsiktig satsning på finansmarknadsforskning. Regeringen föreslår utöver förändringar till följd av pris- och löneomräkning ingen förändring av anslaget. Anslag 1:17 avgifter till Anslaget används för avgifter till EU:s tre tillsynsmyndigheter: Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten samt Europeiska värdepappersmyndigheten. I propositionen anges att avgifterna förväntas fortsätta att öka till 2015 då systemet antas vara fullt utbyggt. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . I motion Fi295 yrkande 1 föreslås att anvisar på anslag 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor utöver vad regeringen föreslår . vill satsa 20122014 på att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor i den statliga verksamheten. I motionen anförs att det i arbetslivet råder stor brist på jämställdhet mellan könen. Diskrimineringen av kvinnor finns på alla nivåer: vid tillsättande av chefstjänster, när det gäller lönens storlek, när det gäller anställningsformer och när det gäller hel- och deltider. Denna ordning är enligt motionärerna oacceptabel. Arbetsmarknadens parter måste ta sitt ansvar för att eliminera löneskillnaderna mellan män och kvinnor, men enligt motionärerna har staten ett ansvar att vara ett steg före. I motion Fi308 föreslås att på utgiftsområde 2 anvisar utöver vad regeringen föreslagit för . Av dessa medel vill anvisa på anslag 1:11 och på ett nytt anslag, Utgifter för arbetsgivaravgifter. Partiet vill öka anslagen till .