bet · GY01CU9 · 2011-03-30 00:00:00 — Ett barn som växer upp i en fattig eller svårt överskuldsatt familj riskerar att hamna i ett utanförskap. Barnet riskerar att sakna just sådant som de flesta andra barn i omgivningen har tillgång till. Mot denna bakgrund yrkas ett tillkännagivande om att kunskapen om barns och ungdomars situation i överskuldsatta familjer, t.ex. vad gäller hälsa och livskvalitet, bör öka (yrkande 2). I motionen efterlyser motionärerna fler förslag och konkreta åtgärder för att minska antalet evighetsgäldenärer och skapa rimliga förutsättningar för dem att ta sig ur sin situation. Ett tillkännagivande yrkas i enlighet med detta (yrkande 5). och (båda S) menar i motion C203 (från den allmänna motionstiden) att den nya skuldsaneringslagen är ett steg i rätt riktning. Frågan om evighetsgäldenärer behöver dock fortfarande ses över. Det är även av särskild humanitär vikt att man ser över hur man kan komma till rätta med äldre gäldenärers situation. Ett tillkännagivande yrkas om en översyn av skuldsaneringslagen. I motion C216 (från den allmänna motionstiden) anser (S) att den nuvarande skuldsaneringsprocessen måste förbättras, och speciellt viktigt är detta när det gäller barnfamiljer. Det är också viktigt att se över hur kunskapen i privatekonomi kan förbättras för människor som hamnat i överskuldsättning. Ett tillkännagivande yrkas därför om att överskuldsatta snabbare bör få skuldsanering och annan hjälp för att komma till rätta med sina problem. (S) anför i motion C224 (från den allmänna motionstiden) att utredningsbetänkandet SOU 2008:82 innehåller flera bra förslag som bör uppmärksammas och beredas vidare. Det gäller bl.a. frågan om preskriptionstiden för skulder uppkomna vid konkurs av handelsbolag. Ett tillkännagivande yrkas om att regeringen bör återkomma om detta i en proposition om insolvens. (S) yrkar i motion C255 (från den allmänna motionstiden) ett tillkännagivande om att regeringen bör göra en översyn av reglerna för beräkning av förbehållsbeloppet vid skuldsanering. Motionären menar bl.a. att barnbidrag inte borde räknas som inkomst vid bestämmandet av förbehållsbelopp. och (båda C) yrkar i motion C287 ett tillkännagivande om att förebyggande åtgärder för att motverka tilltagande skuldsättning av enskilda individer bör vidtas. Motionärerna menar att förebyggande åtgärder i skolan, snabbare skuldsanering och större fokus i vården skulle förbättra situationen för både individer och samhälle. I motion Fi205 (från den allmänna motionstiden) noterar (KD) att regeringen i propositionen föreslår ändringar som innebär att det bl.a. ska gå snabbare att få skuldsanering för den som har skulder från näringsverksamhet, men att detta inte är tillräckligt. En villkorslös avskrivning, eller som man kallar det absolut preskription, skulle emellertid frigöra alla dessa människor och ge dem ett nytt liv. Ett tillkännagivande begärs i enlighet med detta (yrkande 1 i denna del). I motion Fi260 (från den allmänna motionstiden) anför m.fl. (S) att möjligheten för privatkunder att ingå ockerliknande avtal som kan försätta dem i en hopplös ekonomisk situation måste motverkas. Gäldenärer riskerar att få betala en kostnad som är högre än utgångsskulden på grund av hög ränta och avgifter. Ett tillkännagivande yrkas om att en utredning bör tillsättas i frågan. Skuldsanering enligt skuldsaneringslagen innebär, som det redogjorts för, att gäldenären helt eller delvis befrias från ansvar för betalningen av de skulder som omfattas av skuldsaneringen. Även andra åtgärder för att komma åt överskuldsättningsproblemet skulle kunna vara aktuella. Det gäller bl.a. frågor som rör följande bestämmelser. Bestämmelser om preskription av fordringar finns i preskriptionslagen (1981:130). Enligt 8 § innebär preskription att borgenären förlorar rätten att kräva ut sin fordran. En fordran preskriberas, enligt 2 §, efter tillkomsten, om inte preskriptionen avbryts. Preskriptionstiden är dock för fordran mot en konsument. Bestämmelser om vilken ränta som den som försummat att betala en skuld i rätt tid är skyldig att betala för tiden efter förfallodagen till dess betalning sker, s.k. dröjsmålsränta, finns i räntelagen (1975:635). Lagen gäller i den mån inte annat är avtalat eller utfäst eller särskilt föreskrivet enligt 1 § andra stycket. I 7 kap. utsökningsbalken finns bestämmelser om utmätning av lön. Lön får enligt 4 § tas i anspråk genom utmätning endast till den del den överstiger vad gäldenären behöver för sitt och familjens underhåll samt till fullgörande av betalningsskyldighet mot annan som har företräde vid löneutmätning. Enligt 5 § bestäms den del av gäldenärens lön som inte får tas i anspråk genom utmätning (förbehållsbeloppet) med ledning av ett normalbelopp som innefattar alla vanliga levnadskostnader utom bostadskostnad. fick i regleringsbrevet i uppdrag att närmare analysera orsakerna till och uppkomsten av skuldfällor och föreslå åtgärder för att begränsa problemen med överskuldsättning. Arbetet redovisades i promemorian Överskuldsättning Omfattning, orsaker och förslag till åtgärder (2003:4). I rapporten föreslår ett antal åtgärder för att begränsa problemen med överskuldsättning. fick i regleringsbrevet i uppdrag att analysera de problem som leder till att personer har svårt att komma ur sin skuldsituation och som till följd av detta riskerar att bli s.k. evighetsgäldenärer samt att lämna förslag till åtgärder. redovisade verket uppdraget genom en skrivelse i vilken man pekar på ett antal möjliga åtgärder som skulle kunna bidra till att minska antalet evighetsgäldenärer hos . De punkter som verket tar upp är följande. Preskriptionsreglerna för civilrättsliga fordringar ges en liknande utformning som för det allmännas fordringar, dvs. en absolut preskription. I utsökningsbalken införs regler som sätter en bortre gräns för hur länge indrivning av skulder vid över huvud taget får ske. I utsökningsbalken införs regler som innebär att frågan om preskription av en fordran kan komma under prövning även om gäldenären inte gjort invändning härom. Krediteringsreglerna vid indrivning ändras så att exempelvis kapital krediteras före ränta. Ett räntetak vid indrivning införs. fick en arbetsgrupp med deltagare från och i uppdrag att öka kunskapen om överskuldsättning. Det främsta syftet med uppdraget var att ta reda på de bakomliggande orsakerna till att vissa betalar sina skulder och andra inte. Fokus för arbetet var att öka kunskapen för att på så sätt påverka existerande sätt att tänka. Arbetet redovisades i rapporten vill göra rätt för sig (2008:1). fick i regleringsbrevet i uppdrag att i samråd med identifiera risker för och orsaker till överskuldsättning hos ungdomar. I uppdraget ingick att lämna förslag till åtgärder, inklusive behov av förändrad lagstiftning, för att förhindra att ungdomar hamnar i överskuldsättning. Uppdraget har redovisats i rapporten och ekonomiska problem bland ungdomar En kartläggning av risker (2008:3). fick vidare en arbetsgrupp inom i uppdrag att utforma ett förslag till en ny lagstiftning för löneutmätning. Arbetsgruppens förslag redovisades i rapporten löneutmätning (2009:3). Enligt förslaget ska det sättas mindre press på gäldenärerna, och dessa ska motiveras till en minskad skuldsättning; en schabloniserad metod för beräkning av utmätnings- och förbehållsbelopp ska användas. Enligt uppgift från är rapporten föremål för beredning inom . En proposition planeras att avlämnas till . har även uppgett att regeringen planerar att ta initiativ till en mer allmän översyn av utsökningsbalken och att det kontinuerligt förs en dialog med om möjliga förbättringar i lagstiftningen för att minska problemet med överskuldsättning. övervägde inom ramen för uppdraget även andra åtgärder än skuldsanering mot överskuldsättningsproblemet. Åtgärderna skulle även omfatta de s.k. evighetsgäldenärerna. De olika förslag som och lämnat beaktades. Det gällde t.ex. absolut preskription, avräkningsreglerna vid utmätning, tidsgränser för indrivning, möjlighet att ex officio ta upp preskriptionsfrågor, räntebegränsningar av olika slag, sociala lån och räntetak vid indrivning. När det gäller frågan om att införa en absolut eller yttersta preskriptionsfrist var utredningens bedömning att resultatet av ändringarna i skuldsaneringslagen borde avvaktas innan det kunde bli aktuellt att ytterligare överväga ett regelverk för absolut preskription av civilrättsliga fordringar. Regler av detta slag borde således inte komma i fråga. Utredningen bedömde vidare att en eventuell ändring av avräkningsreglerna, liksom en regel om att preskription ska beaktas ex officio av , bör bli föremål för överväganden i samband med den kommande översynen av utsökningsbalken. Regler om räntetak av olika slag bör, enlig utredarens bedömning, inte införas. Utredningen bedömde inte heller att regler om tidsgränser för indrivning bör införas (SOU 2008:82 s. 20 f.). Regeringen delar utredningens bedömning att några sådana andra åtgärder, som t.ex. absolut preskription, räntetak vid indrivning och sociala lån, inte bör genomföras och att skuldsanering är den mest lämpliga åtgärden för att lösa skuldsättningsproblem. I stället ska man, anför regeringen, börja med att försöka nå ut till överskuldsatta genom bättre informationsinsatser och rådgivning. Både kommunerna och har därför förstärkts med ytterligare resurser som används för ökade insatser från de kommunala budget- och skuldrådgivarnas sida. Detta bör kunna bidra till att fler gäldenärer fångas upp och får vägledning, t.ex. när det gäller möjligheten till skuldsanering. har för övrigt utarbetat metoder för att underlätta och kvalitetssäkra budget- och skuldrådgivarnas arbete. Regeringen kommer att följa utvecklingen. Överskuldsättning är ett stort och växande problem. Motionsyrkanden med olika förslag till åtgärder mot överskuldsättning har behandlats av utskottet , i sitt av godkända betänkande 2009/10:CU6. Motionsyrkandena har avstyrkts med hänvisning bl.a. till pågående arbete. Utskottet kan konstatera att regeringen ännu inte återkommit till med förslag till konkreta åtgärder. De ändringar i skuldsaneringslagen som utskottet förordat ovan vad gäller insolvensprognosen är bra men inte tillräckliga. Problemet med överskuldsättning kräver ytterligare initiativ från samhällets sida. Enligt utskottets mening bör regeringen utarbeta en strategi för hur överskuldsättning ska kunna undvikas. Enskilda hushåll måste ges bättre förutsättningar att klara sin ekonomi. Informationsinsatser från samt en aktiv och utåtriktad konsument- och budgetrådgivning i kommunerna är av största vikt. Därutöver anser utskottet att regeringen bör återkomma till med förslag till konkreta åtgärder som minskar antalet överskuldsatta och skapar rimliga förutsättningar för dem att ta sig ur sin situation. Inom ramen för det redovisade arbetet anser utskottet att regeringen bör ta initiativ som syftar till att öka kunskaperna om barns och ungdomars situation i överskuldsatta familjer. Vad utskottet anfört ovan bör som sin mening ge regeringen till känna. Vad gäller förslag till andra åtgärder mot överskuldsättning som t.ex. absolut preskription och räntetak delar utskottet regeringens bedömning att åtgärderna inte bör genomföras. Ställningstagandet innebär bifall till motion C4 yrkandena 1, 2 och 5, delvis bifall till motionerna C203 och C216 samt avslag på motionerna C224, C255, C287, Fi205 yrkande 1 i denna del och Fi260. Insolvensprognosen vid skuldsanering, punkt 2 (M, FP, C, KD) av (M), (M), Per Lodenius (C), (M), (M), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår motion 2010/11:C4 yrkande 3. I propositionen konstateras att det inte finns någon anledning att ifrågasätta utredningens bedömning att förslaget skulle vara positivt för många överskuldsatta gäldenärer. I likhet med regeringen anser vi att denna möjlighet, med hänsyn till det ingrepp i den civilrättsliga avtalsrelationen som en skuldsanering innebär, dock bör reserveras för de fall då någon har avsevärda skuldproblem. Det finns en risk att ett sådant förfaringssätt skulle kunna påverka den allmänna betalningsmoralen negativt. Förutsättningarna för att få skuldsanering ändrades . Att det s.k. egenförsöket då togs bort ledde till en fördubbling av antalet ansökningar. Vi anser liksom regeringen att det är lämpligt att effekterna av ändringen kan överblickas innan förutsättningarna ändras ytterligare. Enligt har också allt fler ansökningar beviljats i och med att myndigheten i större utsträckning gjort en totalbedömning av gäldenärens förhållanden. Sedan regeringen beslutade om propositionen fattade beslut i det ärende som redovisats ovan. Liksom justitieministern anser vi att det är för tidigt att nu närmare bedöma vilka konsekvenser Högsta domstolens avgörande kommer att få för gällande rättspraxis på området. Vi anser dock att det finns skäl för regeringen att analysera rättsläget beträffande tillämpningen av insolvensprognosen och återkomma till med besked i frågan huruvida Högsta domstolens beslut föranleder andra slutsatser än de som regeringen hade anledning att dra i propositionen. Vi förutsätter att så kommer att ske utan något formellt tillkännagivande från . Vi anser mot denna bakgrund att motionsyrkandet bör avslås. Betalningsplanen vid skuldsanering, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (V), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Fi205 yrkande 1 i denna del och 2010/11:C4 yrkande 4. föreslår i utredningsbetänkandet SOU 2008:82 att huvudregeln för betalningsperioden vid skuldsanering sänks från fem till . Regeringen avvisar förslaget trots att flera remissinstanser varit positiva till förslaget. Detta anser vi vara beklagligt. Många av dem som har stora skulder har levt på existensminimum . För de allra flesta handlar det således inte om att leva på existensminimum endast under de år skuldsaneringen pågår utan under betydligt än så. Inte minst av ovan nämnda skäl anser vi att det finns anledning att huvudregeln för återbetalningsperioden minskas från fem till . Andra länder har ett system, t.ex. det angloamerikanska systemet, som strävar efter en snabb lösning av skuldförhållandena för att den skuldsatta på så som möjligt ska bli produktiv igen. Detta skulle inte inverka menligt på betalningsviljan i samhället, utan snarare ge kraft och utgöra en stimulans för kraftigt skuldsatta att snabbt ta tag i sin situation. För att göra det möjligt för människor att få en andra chans menar vid därför att det är nödvändigt att betalningsperioden vid skuldsanering minskas från fem till . Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motionerna Fi205 yrkande 1 i denna del och C4 yrkande 4, som sin mening ge regeringen till känna. Överskuldsättning, punkt 4 (M, FP, C, KD) av (M), (M), Per Lodenius (C), (M), (M), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: avslår motionerna 2010/11:Fi205 yrkande 1 i denna del, 2010/11:Fi260, 2010/11:C4 yrkandena 1, 2 och 5, 2010/11:C203, 2010/11:C216, 2010/11:C224, 2010/11:C255 och 2010/11:C287. Vi har inte någon annan uppfattning än motionärerna vad gäller vikten av att åtgärder måste vidtas i syfte att motverka överskuldsättning. Regeringen bedriver ett aktivt arbete med frågorna. Vi kan konstatera att både kommunerna och har förstärkts med ytterligare resurser som använts för ökade insatser från de kommunala budget- och skuldrådgivarnas sida. I likhet med regeringen anser vi att detta bör kunna bidra till att fler gäldenärer fångas upp och får vägledning, t.ex. när det gäller möjligheten till skuldsanering. har också utarbetat metoder för att underlätta och kvalitetssäkra budget- och skuldrådgivarnas arbete. Vidare kan konstateras att löneutmätning (2009:3) innehåller förslag som innebär mindre press på gäldenärerna, motivation för minskad skuldsättning och schabloniserade beräkningar. Förslaget är föremål för beredning inom och att man planerar att avlämna en proposition till . Därutöver har regeringen aviserat en mer allmän översyn av utsökningsbalken. Enligt uppgift från förs också kontinuerligt en dialog med om möjliga förbättringar i lagstiftningen för att minska problemet med överskuldsättning. I sammanhanget kan också uppmärksammas den nya konsumentkreditlagen som trädde i kraft . Den nya lagstiftningen syftar till att motverka de skuldsättningsproblem som sms-lån och andra s.k. snabblån fört med sig (prop. 2009/10:242, bet. 2010/11:CU5, rskr. 2010/11:7980). Vi anser att resultatet av det pågående och aviserade arbetet inte bör föregripas genom någon åtgärd från . Inte heller anser vi att andra åtgärder som t.ex. absolut preskription och räntetak bör genomföras. Vi anser mot denna bakgrund att motionerna bör avslås. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:31 Bättre möjlighet till skuldsanering: antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173), 2. lag om ändring i skuldsaneringslagen (2006:548). 2010/11:C4 av m.fl. (S, MP, V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förhindra överskuldsättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka kunskapen om barns och ungdomars situation i överskuldsatta familjer, exempelvis vad gäller hälsa och livskvalitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en regeländring som innebär att skuldsanering ska kunna komma i fråga om gäldenären är på obestånd och så skuldsatt att han eller hon kan antas sakna förmåga att betala sina skulder . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska återbetalningsperioden vid skuldsanering från fem till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till åtgärd som minskar antalet evighetsgäldenärer och skapar rimliga förutsättningar för dem att ta sig ur sin situation. Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Fi205 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring i skuldsaneringslagen och i preskriptionslagen. 2010/11:Fi260 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas med syftet att minska möjligheten för privatkunder att teckna den sorts ockerliknande avtal som kan försätta dem i en hopplös ekonomisk situation. 2010/11:C203 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av skuldsaneringslagen. 2010/11:C216 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hjälp vid skuldsanering. 2010/11:C224 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . 2010/11:C255 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om beräkning av förbehållsbeloppet vid skuldsanering. 2010/11:C287 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förebyggande åtgärder för att motverka tilltagande skuldsättning av enskilda individer.