bet · GZ01NU1 · 2011-12-09 00:00:00 — Där behövs det aktiva åtgärder, och vi föreslår en statlig riskkapitalfond.Vi behöver också ha statliga medel för såddfinansiering, testbäddar och demonstrationsanläggningar där det finns möjlighet att testa uthålligheten för nya innovationer som är på gång, som ännu inte är mogna.Det är riskkapital, för vi vet inte om det här kommer att bära frukt och bli nya produkter eller tjänster. Där går inte det privata riskkapitalet in - det är en för stor risk. Det finns på andra håll i stället, inom sjukvård och inom skola, där risken är minimal och där man är helt oberoende av konjunkturuppgångar. Det här finns ju hela tiden.Det finns alltså en hel del för regeringen att göra.Det finns en satsning som jag nu vill beröra. Det gäller lagen om offentlig upphandling. Den behöver ses över. Vi behöver också - och det vet jag att regeringen sitter och jobbar med - vässa den och skärpa till den. Det gäller det som man kallar innovativ upphandling. Upphandlingen innehåller då alltså en viss teknisk nivå med forskning och utbildning. Jag pratar inte om att man handlar upp redan befintlig teknisk kunskap, utan man går ett steg längre, som man har gjort i andra länder. Det finns exempel på det. Det skulle åtminstone vara ett steg i den riktningen, så att vi får någon form av innovativ politik här i Sverige.Avslutningsvis, herr talman, kan jag inte låta bli att säga: I brist på politik hotar regeringen med att lagstifta - det gäller lagen om valfrihet - om inte kommunerna rättar in sig i leden och öppnar för konkurrens.Det är väl som så vackert har skrivit i den vackra boken var en stor glädje att det fanns gamla och sjuka att vårda. Den dag ingen längre behövde vårdas var det slut med bygden. Ja, de sjuka och döende var en välsignelse. De utgjorde basen för näringslivet i trakten. Det var de enda som behövde föröka sig. Vi har att se fram emot en trevlig och kanske lång kväll tillsammans. Jag kommer tillsammans med mina allianskamrater att presentera vår syn på näringspolitiken. Min uppgift nu är att tala om den allmänna inriktningen på näringspolitiken.Det är klart att alla inser att målet för näringspolitiken är just att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Det är bara så som vi kan vända utvecklingen för de människor som fortfarande befinner sig i ett utanförskap, någonting som jag tror att vi alla här gemensamt är besjälade av att medverka till.Goda villkor för företagande är avgörande för ekonomisk tillväxt. För att uppnå en hög nivå på privata investeringar, som redan har efterlysts här, krävs det att har ett bra företagsklimat. Politiken ska bidra till en hög produktivitetstillväxt - det har också berörts här i talarstolen. Men det handlar om att skapa goda förutsättningar för konkurrens, forskning, innovation och lärande och kanske inte om att pytsa ut pengar till olika myndigheter i första hand.Ett konkurrenskraftigt näringsliv förutsätter, som sagt, ett gott företagsklimat. Det skapas genom insatser på många olika områden. Det handlar om skatter, om transporter, om it, om forskning, om utbildning, om handels- och investeringsfrämjande, om hur arbetsmarknaden fungerar, om sociala trygghetssystem för företagare, om energi, om miljö, om landsbygdsutveckling, om kultur och om regional tillväxt. Ja, allt det är bara exempel på områden som har stor betydelse för näringslivets utveckling.Det är klart att den alltmer globaliserade ekonomin innebär stora möjligheter. Men det innebär också en ökad konkurrens för de svenska företagen. Ett bra entreprenörs- och företagsklimat är, som sagt, avgörande för att ekonomin ska växa och vara livskraftig. Men det krävs också en positiv och öppen attityd till företagande och företagsamhet för ett ökat nyföretagande.Fler företag och jobb kräver ett dynamiskt näringsliv med fler innovationer, och när ny kunskap och nya idéer omsätts i lönsamma verksamheter och nya produkter och tjänster skapas bättre förutsättningar för en långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet.Herr talman! Jag menar att regeringen bedriver en tillväxtpolitik som utgår från företagarperspektivet och som syftar till att skapa bättre förutsättningar för nystart av företag och tillväxt. Jag nämnde att det är många politikområden som är avgörande, men det handlar också om att näringspolitiken utgår från olika perspektiv. Makroekonomisk stabilitet är oerhört viktigt. Goda ramvillkor för företagande och näringspolitiska insatser är också nödvändiga för att främja en sådan här tillväxt.Det här ställer krav på en flexibel arbetsmarknad, en väl fungerande kapitalmarknad, en utformning av skattesystemet som främjar att företag startas och växer och en anpassning av trygghetssystemen till företagarnas behov.För att skapa förutsättningar för fler växande företag behövs både generella och riktade insatser för företagande. För att fler ska bli företagare krävs att fler individer ser företagande som lika självklart som en anställning.Nu är det främst inom tjänstesektorn som nya företag etableras, och det är också där många av de växande företagen är verksamma. Dessa nya företag stärker konkurrensen och bidrar därmed också till utvecklingen av befintliga företag, och det förbättrar förutsättningarna för tillväxt och ökad sysselsättning.I den takt som i allt högre grad blir en kunskapsbaserad ekonomi ökar också betydelsen av tjänsteinnovationer. Kvällens utgiftsområde 24, Näringsliv, rymmer väldigt många olika insatser för att främja alla de här sakerna som jag nu har talat om. Det handlar väldigt mycket om generella insatser men också om insatser för att främja forskning, utveckling och innovation, konkurrensfrämjande åtgärder och regelförenkling.Det rör sig också, herr talman, om mer riktade insatser, som åtgärder för att främja kvinnors företagande, företagande bland personer med utländsk bakgrund, social ekonomi och socialt företagande.Nu har vi ett antal kommittémotioner från både Socialdemokraterna och där man efterfrågar att ska göra uttalanden i allmänna termer om näringspolitikens inriktning, om företagsfrämjande och om innovationsstrategi. Jag vill i det sammanhanget lyfta fram vad som sägs i budgetpropositionen om detta, nämligen att det krävs en ständig förnyelse för att ska behålla och stärka sin position som ett innovationsland i den globala konkurrensen, eftersom innovationsklimatet i andra länder utvecklas. Långsiktiga och kraftfulla satsningar från privata och offentliga aktörer på innovationsaktiviteter som forskning och utveckling är också avgörande för framgångsrika företag.Den nationella innovationsstrategi som regeringen började arbeta med bygger just på att det svenska näringslivet måste utveckla sin innovationsförmåga. Det är helt avgörande. Det har också berörts att ligger väldigt högt när det gäller forskning och utvecklingsinsatser men att vi inte är så bra - ännu - på att kommersialisera dem. Där är det väldigt viktigt att de näringspolitiska insatser som görs är ägnade att lyfta också kommersialiseringen av innovationerna i Sverige.I replikskiftet kommer vi, antar jag, att återkomma till vad olika partier har för förslag och hur det påverkar möjligheterna att kommersialisera innovationer i Sverige.Inom EU och framhåller man också betydelsen av vetenskaplig kunskap för innovation som man pekar på att också andra källor till kunskap hos användare, entreprenörer och medarbetare behöver betonas mer . Det handlar om regelverken som främjar innovation. Det är väldigt viktigt. It och internets betydelse för innovation lyfts också fram både av och EU, liksom innovationsförmågan i både små och medelstora företag men också offentliga aktörer, till exempel genom offentlig innovationsupphandling.Enligt betänkande kan innovationsvänlig upphandling och innovationsupphandling stärka den offentliga verksamhetens förnyelse, kvalitet och effektivitet. Regeringen gör bedömningen att offentlig upphandling kan vara en drivkraft för innovation och därmed också bidra till förbättringar av offentliga tjänster. Här är satsning på information om möjligheterna att upphandla innovationer väldigt viktiga.Regeringen föreslår också i budgetpropositionen att ska få ytterligare 24 miljoner och därefter 9 miljoner för att just stödja uppbyggnaden och utbytet av kompetens, metod och erfarenhet för innovationsupphandling som ett komplement till det ordinarie upphandlingsstödet.Jag vill också nämna att regeringen utformade en strategi för ökad tjänsteinnovation. Det var ett steg mot en politik för innovation som omfattar alla aspekter av innovation och alla delar av samhället. Genomförandet av tjänsteinnovationsstrategin har fokuserat på att utveckla innovations- och näringspolitiska myndigheters verksamheter. Inom ramen för arbetet med strategin för en ökad tjänsteinnovation har man konstaterat att statistiken har brister och att olika indikatorer behöver utvecklas. Därför kommer också regeringen att ge i uppdrag att samverka med Tillväxtanalys och för att utveckla indikatorer för innovation.I detta anförande instämde , , och (alla M) samt och (båda C). Det var många vackra ord om näringspolitiken. Tyvärr finns det få exempel på hur detta ska omsättas i praktiken. Jag tänkte dock inte ta så mycket om det i mitt replikskifte, utan jag tänkte ställa tre frågor till pratar väldigt ofta om begreppet "nya och växande företag", och jag vill ta upp frågan om växande företag. Det finns få exempel på företag som växer från små företag till medelstora företag. Det finns ännu färre exempel på medelstora företag som växer till att bli nya och nya - nya aktörer på den marknad som kanske till viss del inte kommer att vara lika aktuell om några år.Då är min fråga till ordföranden för näringsutskottet, : Vilka åtgärder har ni när det gäller detta? Ni har ju bara funderat och utrett, och när ni har utrett färdigt så kommer ni tillbaka med ett betänkande, och så ska ni utreda till om hur vi ska få företag att växa.Den andra frågan är: Var finns ? Varför är hon aldrig aktuell för någon riksdagsdebatt som handlar om näringspolitik?Den tredje frågan gäller . Varför har man inte kunnat ta denna fråga som handlar om hur man ska få den här aktivitetsplanen, aktiviteterna man skulle kunna göra som presenterade för oss i utskottet? Hon talade om att man har en beredskap för vad som händer.Det var mina konkreta frågor. Det är spännande frågor som ställer. Hur får man små företag att växa till medelstora företag, och hur får man medelstora företag att växa till och motsvarande?Jag tror att det är väldigt olika vilka målsättningar företagare har. En del vill växa; andra vill inte växa. En del har bärkraftiga affärsidéer som kan skalas upp så att de blir globala. är ett sådant exempel. Det kan handla om en innovation. Våra största börsföretag är ofta byggda på innovationer och början av 1900-talet.Det handlar också om att det finns lämpliga aktörer som kan ta ett familjeföretag vidare. Då finns det i olika aktörer. Vi har en grupp som är ganska hårt ansatt av olika skäl: riskkapitalbolagen som man benämner som om de nästan har bovstatus.Sanningen är, herr talman, att exempelvis ordföranden för , , sade på ett seminarium i för två somrar sedan att deras medlemmar har ett större inflytande i private equity-ägda företag än i börsnoterade företag. Där finns ägarna närmare. Där är det ett större inflytande och en bättre löneutveckling.Jag vill peka på att den typ av företag som går in i till exempel ett familjeföretag och sätter in kapital och kompetens är ett av de bästa exemplen på hur mindre företag har kunnat växa och bli större. Det behövs andra metoder också, men det är aktörer som i har varit väldigt duktiga på detta. Jag tycker att det är viktigt att nämna det i det här sammanhanget. Jag fick svar på en fråga i alla fall. Får jag bara säga att vi vet att det inte är jättesvårt att få finansiering upp till 5 miljoner, även om det kan ha sina svårigheter också, eller över 20 miljoner, men däremellan är det svårt att få finansiering till företagen. Det är ju där som staten skulle kunna vara en aktör. Frågan är hur mycket aktör staten vill vara. Sedan återstår mina frågor om . Hur var det med beredskapsplanerna för , och var är ? Den sista frågan kan jag lätt svara på: Vet ej. Jag vet inte var är.När det gäller finns det en beredskap. Regeringen satsar i budgetpropositionen 1,6 miljarder extra för insatser i arbetsmarknadspolitiken. Det är en kraftig förstärkning av Arbetsförmedlingen och annat sådant som behövs. Vad som kommer att hända med vet vi inte. Vi vet att bolaget har varit oerhört intressant för ett antal kinesiska aktörer. Jag har sett olika uppgifter om vilka som kan vara intresserade av att driva det här företaget vidare. Ingen av oss vet detta , men jag tror att jag vågar säga att regeringen har gjort vad man har kunnat. Man har snabbt expedierat när det har kommit begäran från Saabs ledning om att exempelvis få förändringar i de panter som staten har haft. Det har varit det mest konkreta som har kommit från till regeringen. Och man har varit en samtalspartner. Men man har icke varit en aktör i den här processen.Nu har staten en stor beredskap för att bidra till att de som i olika skeden inte kommer att få fortsätta att arbeta inom Automobil också kan komma vidare på arbetsmarknaden. Det var väldigt vältaligt av , mycket positiva, värdeladdade ord som togs upp. Men de frågor som du tog upp saknar konkret politiskt innehåll. Du pratade om produktiviteten, att näringslivet ständigt behöver förnyelse.När vi har haft och har ett produktivitetsbortfall i svensk industri är det faktiskt allvarligt, väldigt mycket beroende på att vi är och har varit en råvaruförsörjare. Vi säljer väldigt mycket malm och skog . Det är väl bra, men var är politiken när vi går till nästa steg i värdekedjan? Eller ska vi ständigt förbli producenten av råvaror? Risken är stor. Malmen och skogen samt maskindelar är ju de stora delarna i svensk nettoexport , om vi talar om inkomster.I den andra delen tog du upp regelförenkling och att det var viktigt med trygghetssystem för företag. Det första ni gjorde var att ändra och faktiskt försämra trygghetssystemet för företagen genom att förlänga antalet karensdagar. är det på väg att återställas igen - med tanke på återställare.Jag tänker ta upp sjuklöneansvaret som en form av regelförenkling som är väldigt väsentlig när det gäller trygghetssystemen. har drivit den frågan i åtta , tror jag att det är, och har alltid blivit ifrågasatt för den delen. vet jag att har svängt i den frågan. Det är jag glad över. Jag hoppas att även andra kommer att göra det.Hur ser på sjuklöneansvaret för småföretag? Är ni beredda att sänka det? Låt mig börja med den senaste frågan, om jag är beredd att göra någonting åt sjuklöneansvaret. Jag kan bara tala för mitt eget parti. På vårt riksting beslutade vi att avskaffa eller minimera kostnaderna för småföretagens sjuklöneansvar. Det var ett beslut som togs av vårt riksting och det är någonting som jag kommer att arbeta för.När det gäller produktivitet är det ju så att det finns olika typer av produktivitet. talar om gruvindustrin, malmen och skogen. Jag skulle ändå vilja säga att svensk gruvindustri, exempelvis , men också andra företag, är mycket produktiv. Det görs nu också stora investeringar i . När det gäller hela den processen är det bara att titta på lönsamheten i verksamheten som är helt fantastisk jämfört med andra länders gruvindustri. Jag tror att vi står oss väl när det gäller både malmen och skogen i fråga om produktivitet.Produktivitet hänger ju ofta, , samman med hur många anställda det är i förhållande till omsättningen. Produktiviteten sjunker när man anställer fler människor, innan de har blivit fullt produktiva i en verksamhet. När vi har en lågkonjunktur brukar produktiviteten gå upp och när konjunkturen sedan vänder och man börjar nyanställa människor sjunker den.Jag tror att ligger väl till när det gäller produktivitetsutveckling. Jag håller med om att vi ska hålla ett öga på detta, men det är inte en statlig uppgift att främja produktivitet i näringslivet. Det måste ske genom allmänt goda villkor för företagande och att det finns ett sådant regelverk som gör det möjligt att upprätthålla produktiviteten. Det finns det, skulle jag vilja säga, i huvudsak i . Det är betydligt värre i länder som och andra länder där man har en oerhört rigid arbetsrätt. Först tycker jag givetvis att det är väldigt bra att också har anammat det vi säger om sjuklöneansvaret för småföretag. Jag tror att vi börjar närma oss en majoritet i för att kunna få igenom detta. Det är i sådana fall en av de viktigare reformerna för väldigt små företag.När det gäller produktiviteten kan jag bara hänvisa till vad skriver, att kunskapsinnehållet i svensk export är lägre än i motsvarande länder. Många av de industrianställda finns i branscher som klassas som låg- och mellanteknologiska. Det är deras analys när de går igenom detta.Det här får givetvis återverkningar. Det är inte genom låga löner som vi ska konkurrera med vår omgivning. Vi måste höja värdet på varje arbetad timme i den varu- eller tjänsteproduktion vi har. Det är endast på det sättet som produktiviteten kan öka och vi får en tillväxt.Sedan behövs det andra, också politiska, åtgärder givetvis om det här ska lyckas. Vi behöver ha stöd för exportindustrin så att den kommer ut, framför allt riktat till de små och medelstora företagen. Det är ju det som det handlar om. Vi har halkat efter. Vi har varit ganska nöjda. Vi har legat där vi ligger, och vi tror att det regnar stekta sparvar från himlen. Den tiden är förbi.Om vi tittar på industriinvesteringar ser vi att vi också där ligger i botten enligt OECD-statistiken, och vi tappar exportandelar gentemot våra konkurrenter. Läget är faktiskt allvarligt. Jag håller med om att det är viktigt att vi inriktar politiken på att ska kunna höja sig i värdekedjan och så att säga ha mer added value i det som både konsumeras här hemma och det som vi exporterar.Jag skulle nog vilja säga att svensk gruvindustri ligger högt. Ta pellets till exempel, som har utvecklats här. Lönsamheten för de produkter som exporteras från svensk råvaruexport är extremt hög jämfört med andra länder. Även här har faktiskt lyckats. Men det är klart att ett land som har både skog och malm som något av en ryggrad i sin näringslivsstruktur och därtill förädling av de här råvarorna är väldigt känsligt för detta.Kunskapsinnehållet i svensk export är låg, säger . Ändå måste man konstatera att det är svensk exportindustri som är det stora dragloket också . I den konjunktursituation som vi befinner oss i är det fortfarande exporten som drar. Jag välkomnar alla initiativ som på ett långsiktigt hållbart sätt ytterligare kan höja kunskapsinnehållet här. Men jag är inte säker på att alla de förslag som finns i oppositionens motioner skulle bidra till detta, om jag uttrycker mig försiktigt. Ett livskraftigt och dynamiskt näringsliv är en central förutsättning för ökad sysselsättning. Det är grunden för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. Det här läggs inom fri företagsamhet.Genom att stärka entreprenörskapet och bredda näringslivet blir det fler som kan och vill driva företag, inte minst bland kvinnor, unga personer och personer med utländsk bakgrund. Det är angeläget att fortsätta arbetet med att förenkla vardagen för entreprenörer och företag och förbättra trygghetssystemen för företagare.Det är också betydelsefullt att det svenska skattesystemet utformas så att är ett attraktivt land att driva företag i, att investera i och att arbeta i. Det börjar någonstans med att man har en idé. Kreativiteten kräver tillåtande miljöer där man accepterar och tar till vara människors kunskap och ger möjlighet att pröva idéer, att våga göra fel.När kreativa idéer har kommit vidare till att växa krävs kapitalförsörjning. Kapitalförsörjning ska ge möjlighet till att skapa morgondagens innovationer och förnyelser. En innovation blir inte sin egen affär av sig själv. Det krävs att den kan kommersialiseras. Därför är det viktigt att det i affärsklimat ges möjlighet till företagsutveckling för såväl befintliga företag som mindre och nya företag. Det här kräver förenklingar.Sverige är redan världens mest kreativa land, enligt en kanadensisk studie. Där jämför man antalet sökta patent per invånare. Man tittar på öppenhet, tolerans och andelen sysselsatta i kreativa yrken. i har listat världens 82 mest kreativa länder. Där hamnar i topp, tätt följt av , och . Rapporten bygger på forskaren teorier. Den visar att länder med högt värde på kreativitetsskalan inte bara har god ekonomisk tillväxt utan också har lyckligare invånare. Länder som ligger högt upp på listan är också mer jämlika.Tillgång till kapital är en grundläggande förutsättning för start och expansion av kreativa idéer som ska bli företag. Marknadskompletterande finansiering via de statliga aktörerna bidrar till en förbättrad finansieringssituation i skeenden och i segment där den privata marknaden verkar i begränsad utsträckning. Antalet företag som ägs eller leds av kvinnor som beviljats lån har fortsatt att öka i . Likaså gäller det den ökande andelen låntagare med utländsk bakgrund, som faktiskt utgjorde förra året.Ett viktigt insatsområde är marknadskompletterande finansieringsinsatser till små och medelstora företag. krävs en extern finansiering i samband med företagsstart men även i skeden av utveckling och expansion. Insatser för att främja företags kapitalförsörjning är därför en självklar del i Alliansens arbete med att förbättra företags- och innovationsklimatet. För att bättre ta till vara potentialen till innovation och tillväxt hos företag i hela landet avser regeringen att reformera det statliga riskkapitalsystemet. Under såväl perioder med hög ekonomisk tillväxt som vid ekonomisk tillbakagång bör de statliga finansieringsinsatserna till företag vara marknadskompletterande.Herr talman! För att ska behålla och stärka sin position som innovationsland i den globala konkurrensen krävs ständig förnyelse eftersom innovationsklimatet i andra länder också utvecklas. Långsiktiga och kraftfulla satsningar från privata och offentliga aktörer på innovationsaktiviteter som forskning och utveckling är helt avgörande för framgångsrika företag och för bättre livskvalitet för alla invånare. I arbetet med den tidigare nämnda nationella innovationsstrategin kommer därför frågan om en ökad samordning av innovationspolitiken med andra politikområden att behandlas. I internationella jämförelser av länders innovationsklimat ligger bland de främsta. Det gäller också att ge goda förutsättningar för att kommersialisera innovationerna. Förutsättningarna för innovationsverksamhet förändras dock . Det är därför också nödvändigt att förutsättningarna för innovation ständigt utvecklas och förbättras - även i Sverige.De stora företagen i kommer att fortsätta att utgöra en viktig källa till innovation, tillväxt och sysselsättning. Men i en global kunskapsekonomi är det avgörande att även i fortsättningen är attraktivt för investeringar inom internationella koncerner. Var sådana investeringar ska ske bestäms alltmer utifrån var i världen de bästa förutsättningarna finns. Därför är det viktigt att arbetskraften, omkringliggande forskningsmiljöer och företag, inte minst små och medelstora, är attraktiva som samarbetspartner för de globala koncernerna i , liksom att förutsättningarna i form av regelverk, offentliga system, kultur och attityder också är gynnsamma.Ett gynnsamt innovations- och företagsklimat är centralt för att företagen ska kunna hantera utmaningar i omvärlden och för att skapa fler jobb. Grundläggande förutsättningar för de statliga insatserna är att främja företagsutveckling, att de ska möta näringslivets behov, vara marknadskompletterande och inte snedvrida konkurrensen.Herr talman! Ett livskraftigt och dynamiskt näringsliv är, som jag tidigare sade, en central förutsättning för ökad sysselsättning.