bet · GZ01FiU2 · 2011-12-12 00:00:00 — Det nya anslaget avser de ökade kostnaderna för arbetsgivaravgifter för de statligt anställda som uppkommer mot bakgrund av att vill ha sänkta arbetsgivaravgifter för mindre företag i stället för att ha en generell sänkning av arbetsgivaravgifterna. Löneskillnader mellan män och kvinnor i den statliga verksamheten I propositionen anför regeringen att den har som mål att löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska. Som underlag för uppföljningen används partsgemensam statlig förhandlingsstatistik. Av propositionen framgår att var statsanställda kvinnors genomsnittslön totalt sett lägre än statsanställda mäns genomsnittslön. var motsvarande löneskillnad . Skillnaden har minskat successivt och trenden mot en minskad löneskillnad fortsatt. Den statistiska analys som har gjort visar att den genomsnittliga löneskillnaden nästan helt kan hänföras till mätbara faktorer. Stora delar av löneskillnaden beror på att fler kvinnor än män arbetar deltid, arbetets svårighetsgrad och innehåll samt att fler män än kvinnor är chefer. Vidare påverkar det att arbetsinnehåll och löner ser olika ut hos olika myndigheter. Det finns också skillnader när det gäller utbildning, erfarenhet och i vilken region den anställde arbetar. Den löneskillnad som slutligen blir kvar, den s.k. oförklarade löneskillnaden som inte kan förklaras av den mätbara information som finns tillgänglig i den partsgemensamma statistiken, uppgick till . Den oförklarade löneskillnaden uppgick 20072009 till . Åren 20022003 var den som högst och uppgick då till . Utskottet anser att jämställda löner såväl i staten som i övriga delar av samhället ett mycket viktigt mål. kan utskottet notera att utvecklingen går åt rätt håll. Utskottet förutsätter att regeringen även i fortsättningen noga följer frågan om skillnaden mellan mäns och kvinnors löner. Utskottet anser i likhet med regeringen att ytterligare resurser till övervakningen av finansmarknaderna bör tillföras för att stärka förutsättningarna för ett väl fungerande finansiellt system. Kraven på när det gäller tillsyn, regelgivning, internationellt arbete och statistik har ökat. Utvecklingen förutsätter både ökade resurser och en effektivare verksamhet. Regeringen föreslår att anslaget för ska uppgå till . Av propositionen framgår att anslaget för tillfälligt ökades och att regeringen nu föreslår att dessa medel ska tillföras permanent . Därutöver bedömer regeringen att anslaget bör ökas ytterligare. Utöver detta föreslår regeringen att på ett nytt anslag tillförs medel för avgifter till . Bakgrunden till detta är att utskottet i betänkande 2010/11:FiU2 utgick från att regeringen i budgetpropositionen skulle föreslå ett nytt anslag för avgifterna till de europeiska tillsynsmyndigheterna. Avgifterna belastar förvaltningsanslag. Utskottet noterar att regeringens förslag sammantaget innebär ett samlat tillskott i förhållande till permanenta nivå på . Enligt utskottets mening har genom detta tillförts resurser i lämplig omfattning . föreslår i motion Fi308 att ett nytt anslag under utgiftsområde 2 ska tillföras på grund av den arbetsgivarreform som partiet förespråkar. anser i sin budgetmotion Fi242 att regeringens socialavgiftssänkning på och halva nedsättning av arbetsgivaravgiften för ungdomar ska återställas. Detta skulle enligt motionen medföra ökade inkomster med . Motionärerna vill i stället satsa på småföretagande genom att införa en permanent arbetsgivaravgiftsrabatt för de tio första anställda. ansåg i sitt yttrande till finansutskottet (2011/12:SfU1y) att nedsättningen inte skulle avskaffas eller halveras och var inte heller berett ställa sig bakom övriga förslag om förändringar i avgiftsuttagen. avstyrkte i betänkande FiU1 bl.a. yrkanden om riktlinjer för den ekonomiska politiken och beräkning av statsbudgetens inkomster. I reservationer vidhöll sina förslag om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt sin beräkning av inkomsterna på statens budget. beslutade enligt utskottets förslag. Sammanfattning av utskottets ställningstagande Utskottet ställer sig bakom regeringens och förslag till anslag inom utgiftsområde 2. Motionsyrkandena som behandlas i detta avsnitt avstyrks. Bemyndiganden inom utgiftsområde 2 Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om att låta Kammarkollegiet disponera en kredit på räntekonto i på högst för att tillgodose behovet av likviditet i samband med inrättandet av nya myndigheter. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att låta Kammarkollegiet disponera en kredit i på högst för att tillgodose behovet av likviditet i samband med inrättandet av nya myndigheter. I avvaktan på ett riksdagsbeslut om anslag för ändamålet anser regeringen att tillgångar och utgifter för nya myndigheters räkning vid anskaffningstillfället bör finansieras från en kredit hos Kammarkollegiet. När en myndighet har bildats bör anskaffningen av tillgångar och övriga utgifter inklusive ränta regleras genom betalning av krediten. Krediten har som mest nyttjats med ca , vilket var . Tre myndigheter, , och , utnyttjade krediten . utnyttjade Myndigheten för kulturanalys och Havs- och vattenmyndigheten krediten med ca . Det är enligt regeringen mycket svårt att bedöma för vilka myndigheter och i vilken utsträckning krediten behöver utnyttjas . Krediten bör därför dimensioneras med marginal. Modellen med krediter för inrättande av myndigheter infördes (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:FiU2). Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Bemyndigande för verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen ingå avtal för utveckling och underhåll av informationssystemet som medför behov av framtida anslag på högst . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ingå avtal om utveckling och underhåll av statens informationssystem för budgetering och uppföljning som medför ett behov av framtida anslag på högst under 20132017. Bemyndigandet avser anslag 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen. Enligt regeringen finns det ett stort behov av att renovera, modernisera och anpassa verksamhetsstödet för budgetprocessen. Det handlar bl.a. om anpassning av it-miljö som i sin tur kräver bl.a. förstudier, detaljerade kravspecifikationer och prototyper för olika applikationer. Utvecklingsinsatserna förutsätter fleråriga ekonomiska åtaganden. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om en kredit på räntekonto i för på högst för att tillgodose behovet av likviditet i pensionshanteringen. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ge en kredit på räntekonto i om högst till för att tillgodose behovet av likviditet i pensionshanteringen. hanterar bl.a. pensionsutbetalningar för individuell ålderspension och Kåpan och pensionsutbetalningar för uppdragsgivares räkning. Verksamheten omfattar mycket stora penningflöden. Till exempel omsätter enbart flödet för Kåpan . Tiden mellan fakturering och betalning är kort, och skulle betalningen för t.ex. de två största fakturorna utebli någon månad motsvarar det en räntebelastning på . Regeringen anser därför att ett rörelsekapital i form av en övrig kredit i bör finnas även . Ovannämnda kredit inrättades 2009 eftersom regeringen då gjorde bedömningen att Statens pensionsverks (numera ) normala räntekontokredit inte var tillräcklig och enbart gällde kostnader och intäkter i den egna verksamheten, dvs. Krediten uppgick till 2009 och 2010 och till 2011. Regeringen föreslår att krediten ska vara oförändrat , varav 75 miljoner avser kredit för förmedling av avgiftsbestämda förmåner och kredit för att tillgodose likviditetsbehov i samband med pensionsutbetalningar för uppdragsgivares räkning. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att för anslag 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal om underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ingå avtal om underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013. Bemyndigandet avser anslag 1:10 Bidragsfastigheter och är enligt regeringen nödvändigt för att ett rationellt och planmässigt underhållsarbete ska kunna bedrivas. Den verksamhet som avser att vårda och underhålla de statliga fastigheter som utgör en del av det svenska kulturarvet förutsätter enligt regeringen att fleråriga ekonomiska åtaganden kan göras. De ekonomiska bindningar som avses är större enskilda underhållsprojekt där kostnaden överstiger . Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar intill ett belopp av . föreslår att myndigheten bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten med . Utskottet tillstyrker förslag till låneram för myndigheten. Utskottets förslag i korthet godkänner att deltar i höjningen av kapitalet i utvecklingsbank (CEB) och bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till CEB intill ett belopp av . Utskottet anser att de projekt som bankens uppdrag omfattar är viktiga. Mot bakgrund av att finansieringsbehovet är stort i bankens målgruppsländer som bankens utlåningsmöjligheter begränsas tillstyrker utskottet regeringens förslag. Regeringen föreslår att godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i utvecklingsbank (CEB) och att bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till CEB intill ett belopp om ca . CEB ägs av 40 europeiska länder som samtliga även är medlemmar i . CEB:s uppdrag är att finansiera projekt i ägarländerna i syfte att främja den sociala sammanhållningen i . Den sociala inriktningen kommer till uttryck genom stöd till flyktingar, återuppbyggnad efter naturkatastrofer och insatser för utsatta folkgrupper i syfte att motverka utanförskap. Projekten riktar sig t.ex. till små och medelstora företag för att skapa arbetstillfällen. Projekten avser också att förbättra tillgången till utbildning, sjukvård och bostäder för resurssvaga grupper. Utlåningsverksamheten kan ske till projekt i samtliga ägarländer. Länderna i bedöms dock vara i störst behov av finansiering från CEB och utgör därför en särskild målgrupp. Sedan dessa länder blev medlemmar i har utlåningen ökat successivt till denna grupp. Enligt bankens senaste utvecklingsplan ska andelen lån till målgruppsländerna höjas från 2009 till 2014. Regeringen har varit pådrivande för en ökad fokusering på de länder som har störst behov av CEB:s utlåning. Risksituationen för CEB har successivt försämrats till följd av dels den ökade fokuseringen på de ekonomiskt svagaste ägarländerna, dels försämrad kreditvärdering av flera av ägarländerna efter finanskrisens utbrott. Med anledning av detta har relationen mellan den riskvägda utlåningsportföljen och det riskvägda ägarkapitalet börjat närma sig de tröskelvärden som fastställts i bankens finansiella riktlinjer för att behålla en sund risknivå. Med nuvarande kapitalbas skulle CEB:s fortsatta utlåningsmöjligheter, särskilt till de ekonomiskt svagaste länderna, begränsas. En kapitalhöjning har därför föreslagits äga rum i CEB för att banken ska kunna svara upp mot ökade finansieringsbehov inom bankens sociala fokusområde. Finansieringsbehovet är stort i flera av CEB:s målgruppsländer, som det är svårt att få marknadsfinansiering i kölvattnet av finanskrisen och med skärpta kapitalkrav för banker nära förestående. I och med kapitalhöjningen kommer CEB att få utökade möjligheter att finansiera projekt med högre risk, som ofta återfinns i målgruppsländerna där behovet av projekt med social inriktning är som störst och tillgången till marknadsfinansiering som lägst. Mot denna bakgrund anser regeringen att bör delta i kapitalhöjningen. CEB har frågat efter en höjning av ägarkapitalet med till totalt . Höjningen fördelas på i inbetalt kapital och i garantikapital. Det inbetalda kapitalet ökas genom en överföring från bankens reserver, dvs. dess ackumulerade vinstmedel. Vid ett styrelsemöte godkände ägarländerna, inklusive , kapitalhöjningen. För svensk del innebär ett deltagande i kapitalhöjningen en ökning av garantiåtagandet med , motsvarade ca till totalt , vilket motsvarar ca . kapitalandel i CEB uppgår till . Kapitalandelen förblir oförändrad om deltar i kapitalhöjningen och under förutsättning att samtliga ägarländer gör detsamma, vilket nästintill samtliga länder förväntas göra. Kapitalhöjningen träder i kraft , under förutsättning att minst två tredjedelar av kapitalhöjningen har tecknats av ägarländerna. Regeringen konstaterar att tar en ökad risk genom att teckna ytterligare garantikapital. Denna risk är beroende av bankens resultat, utlåningspolitik, finansiella ställning och status som prioriterad fordringsägare. I CEB:s uppdrag ligger att bedriva utlåningsverksamhet med relativt hög risk. CEB bedöms dock enligt regeringen ha en god förmåga att bedöma och hantera risk. Banken har gått med vinst samtliga verksamhetsår. Bankens reserver uppgick till , vilket motsvarade av de utestående lånen. Reserven utgör en buffert som i händelse av förluster skulle belastas innan det blir aktuellt att söka infriande av ägarnas garantikapital eller be dem om ytterligare kapitaltillskott. Utskottet anser att utvecklingsbanks (CEB) verksamhet att finansiera projekt i syfte att främja den sociala sammanhållningen i , exempelvis genom stöd till flyktingar och insatser för utsatta folkgrupper, är viktig. Mot bakgrund av att CEB:s fortsatta utlåningsmöjligheter med nuvarande kapitalbas begränsas, som finansieringsbehovet är stort i flera av CEB:s målgruppsländer, anser utskottet att bör medverka i kapitalhöjningen. Med det ovan anförda tillstyrker utskottet att godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i CEB. Utskottet tillstyrker också att bemyndigar regeringen att utöka garantiåtaganden gentemot CEB med , vilket innebär att ikläder sig ett statligt betalningsansvar i form av statliga garantier till CEB på totalt . Avgiftsfinansierad verksamhet inom utgiftsområde 2 Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till investeringsplan för för perioden 20122014 och bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i intill ett belopp av för investeringar i fastigheter m.m. Statens fastighetsverks uppgift är att förvalta det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Verksamheten finansieras med hyresintäkter samt med lån hos för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. Myndigheten disponerar även anslag 1:10 Bidragsfastigheter för underhållskostnader och löpande driftsunderskott i sina bidragsfastigheter. Regeringen föreslår att godkänner den investeringsplan för som redovisas i avsnitt 8.5.1 i propositionen. Regeringen föreslår också att får ta upp lån i intill ett belopp av för investeringar i fastigheter m.m. Tabell 2 Investeringsplan för 20122014 Summa finansiering via lån Förutom den översiktliga investeringsplanen i tabell 3 redovisar regeringen i budgetpropositionen även en tabell över pågående och planerade investeringar (tabell 8.6 utg.omr. Planerade investeringar som understiger redovisas inte i tabellen i propositionen, men av propositionen framgår att dessa beräknas uppgå till 2012 och 2013. Tabell 3 Utnyttjad låneram för Utnyttjad andel av låneram (%) Utskottet tillstyrker regeringens förslag till investeringsplan för 20122014 och låneram 2012 för . Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till investeringsplan för för perioden 20122014 och bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i intill ett belopp av för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. huvuduppgift är att förvalta statliga fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastigheter. verksamhet finansieras främst med hyresintäkter samt med lån hos för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. Regeringen föreslår att godkänner den investeringsplan för som redovisas i avsnitt 8.5.3 i propositionen. Regeringen föreslår också att får ta upp lån i intill ett belopp av för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Låneramen för höjs därmed med jämfört med . Tabell 4 Investeringsplan för 20122014 Förutom den översiktliga investeringsplanen i tabell 5 redovisar regeringen i budgetpropositionen även en detaljerad tabell över pågående och planerade investeringar som överstiger (tabell 8.12 utg.omr. Av tabellen framgår dock inte hur mycket som investerats i respektive projekt. Projekt med en investeringskostnad som understiger redovisas inte i tabellen, men det framgår av propositionen att dessa beräknas uppgå till . investeringsverksamhet har varit relativt låg i avvaktan på beslut (prop. 2008/09:140) om den försvarspolitiska inriktningen. ökade investeringstakten något och beräknas investeringarna att öka. Tabell 5 Utnyttjad låneram för Utnyttjad andel av låneram (%) Utskottet tillstyrker regeringens förslag till investeringsplan för 20122014 och låneram för . Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att för Sjunde AP-fondens verksamhet dels besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp av , dels besluta om kredit på räntekonto i intill ett belopp av . ändrades Sjunde AP-fondens uppdrag (prop. 2009/10:40, bet. 2009/10:SfU9). Den tidigare s.k. premiesparfonden, som var den fond som de s.k. icke-väljarna i premiepensionssystemet placerades i, ersattes av en fond med generationsprofil (). Utöver detta förvalsalternativ, som genom förändringen även är ett valbart alternativ i premiepensionssystemet, erbjuder Sjunde AP-fonden också tre s.k. fondportföljer: AP7 Offensiv, AP7 Balanserad och AP7 Försiktig. AP7 Såfa och de tre fondportföljerna är uppbyggda via två olika fonder: AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Kostnaderna för Sjunde AP-fondens verksamhet ska täckas med förvaltningsavgifter som tas ur fonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Det gäller även de kostnader som krävs för att bygga upp verksamheten från grunden. Men för att åstadkomma neutralitet mellan generationerna sprids uppbyggnadskostnaderna ut över . För att åstadkomma denna neutralitet disponerar Sjunde AP-fonden en kredit i . Sjunde AP-fondens redovisade resultat var negativa från starten av verksamheten fram . Under 20052007 var resultaten positiva. Till följd av marknadsutvecklingen var resultaten negativa . uppvisade fonden återigen ett positivt resultat, vilket minskade fondens balanserade underskott till . Som ett led i sin strävan att behandla olika generationer av pensionssparare lika är fondens mål att det balanserade underskottet ska vara eliminerat till 2020. Regeringen anger i propositionen att den mot bakgrund av osäkerheten kring Sjunde AP-fondens kreditbehov, som i sin tur är en följd av osäkerheten kring fondens intäkter, bedömer i likhet med att det finns ett behov av en högre säkerhetsmarginal . Detta krävs för att tillgodose ett eventuellt likviditetsbehov om fondkapitalet minskar kraftigt. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i om högst . Regeringen avser dock att bevilja fonden en ram för kredit på räntekonto om , dvs. samma nivå som . Den högre ramen ger regeringen ett utrymme att med mycket kort varsel utöka krediten om förutsättningarna för sjunde AP-fondens verksamhet skulle förändras. Regeringen föreslår också att Sjunde AP-fonden får möjlighet att ta upp lån i till ett belopp av för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Övriga förslag inom utgiftsområde 2 Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om principerna för finansieringen av . I motion 2011/12:Fi 201 av (S) begärs att det skyndsamt bör utredas hur medlen för verksamhet ska redovisas. Motionären anför att finanskrisen än en gång har gjort det uppenbart hur viktigt det är att tillsynen över de finansiella marknaderna och aktörerna på dem fungerar. Därför måste kraven på vara höga, vilket innebär att inspektionen måste ha de resurser som krävs för att bedriva en kvalificerad verksamhet. Vidare anförs i motionen att kostnader finansieras genom anslag på statsbudgeten som kostnaderna i praktiken täcks av de avgifter som företagen som står under tillsyn betalar. Även om det kan sägas att inspektionens kostnader inte kräver någon skattefinansiering utgör dagens system med bruttoredovisning ett hinder mot en rationell dimensionering av tillsynen över de finansiella marknaderna. Motionären menar därför att en förändring av reglerna bör övervägas så att kan finansieras utan de nackdelar som dagens system medför. Detta skulle kunna göras på olika sätt, t.ex. genom att anslaget nettoredovisas på statsbudgeten eller genom att anslaget inte ligger under utgiftstaket. I 3 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) anges att regeringens förslag till statens budget ska omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Enligt 4 § ska statens inkomster och utgifter budgeteras och redovisas brutto på inkomsttitlar och anslag med de undantag som anges i 6 §. I 5 § anges att utgifter inte får budgeteras och redovisas mot inkomsttitlar. Av 6 § följer att om har beslutat att inkomster får tas i anspråk för ett bestämt ändamål på ett annat sätt än genom beslut om anslag (specialdestination), ska inkomsterna inte budgeteras och redovisas mot inkomsttitlar. Inkomster av skatter ska dock alltid budgeteras och redovisas mot inkomsttitlar. Ska inkomsterna helt eller till en bestämd del täcka utgifterna i en viss verksamhet ska inkomsterna och motsvarande utgifter inte heller budgeteras eller redovisas mot anslag. Om inkomsterna till en obestämd del ska täcka utgifter i en verksamhet ska inkomsterna redovisas mot anslag (nettoredovisning). I samband med att den nya budgetlagen antogs fastställde (bet. 2010/11:KU14) riktlinjer för när specialdestination av inkomster från belastande avgifter ska kunna användas. Specialdestination av inkomster från belastande avgifter ska enligt beslut kunna användas om det är avgifter i en verksamhet vars omfattning styrs av efterfrågan, även om denna föranleds av ett rättsligt tvång verksamhetens intäkter, kostnader och resultat särredovisas och framgår av myndighetens årsredovisning specialdestinationen motiveras av att den främjar möjligheterna till hög effektivitet och service i verksamheten en god styrning och kontroll av verksamheten kan säkerställas utgiftstaket justeras så att det behåller den avsedda finansiella stramheten. yttrade sig till i samband med behandlingen av propositionen (prop. 2010/11:40) med förslag till en ny budgetlag. hänvisade i sitt yttrande (yttr. 2010/11:FiU2y) bl.a. till att det tidigare riktat kritik mot vad som uppfattats som en alltför flexibel tillämpning av budgetlagens grundläggande bestämmelser om fullständighet och bruttoredovisning på statsbudgeten (se t.ex. bet. 1997/98:FiU1 s. 225, bet. 1999/2000:FiU20 s. 231 f. och s. 252 f.). pekade på att avsteg som gjorts från huvudprinciperna har medfört att utgiftstaket för staten inte fått verka fullt ut som budgetrestriktion och även på att regeringen i propositionen betonade att utgångspunkten i den nya budgetlagen är att inkomster och utgifter ska redovisas brutto på statens budget. Mot den bakgrunden välkomnade finansutskottet förslaget om att förtydliga bestämmelsen om undantaget från bruttoredovisning för specialdestinerade inkomster och om en ny bestämmelse om att utgifter inte får budgeteras och redovisas mot inkomsttitlar.