bet · GY01SkU22 · 2011-03-07 00:00:00 — Jag tänkte i första hand tala om det som tas upp i reservation 4, nämligen tonnageskatten.När det gäller tonnageskatten kan - återigen, får man väl säga - skicka en ordentlig signal till regeringen om att det är hög tid att lägga fram ett förslag om tonnageskatt, något som flera motioner har tagit upp och som branschen också längtar efter.Herr talman! är och har varit en framstående sjöfartsnation . Vi hade vår topp , och sedan gick det lite utför. Men har vi kunnat se en väldigt positiv utveckling för svensk rederinäring. Det hängde samman med det sjöfartsstöd som den tidigare socialdemokratiska regeringen införde sedan.Det ledde till en inflaggning i de svenska registren och till att svenska rederier beställde fler båtar helt enkelt, nya fartyg. Man fick ny framtidstro.Så är det inte längre. Svensk sjöfart har inte konkurrensneutrala villkor med omvärlden, trots att det är något som regeringen och vid ett flertal tillfällen har sagt att man ska ha. Det är inte så konstigt att man har sagt det, för sjöfarten spelar en viktig roll. Det svenska sjöfartsklustret omfattar ett par hundra tusen arbetstillfällen, och av den svenska exporten och importen går på sjön. Ett stort svenskt sjöfartskunnande är dessutom väldigt viktigt både när det gäller sjösäkerhetsfrågor och miljöfrågor.Utan en egen näring som ser till att vi har kunskap på detta område kommer vi att ställas utanför i det internationella arbetet. Därmed begränsas våra möjligheter att vara med och påverka utvecklingen för ett av de globalt sett viktigaste transportslagen.I dag kräver konkurrenskraftiga villkor med våra närmaste konkurrentländer ett svenskt tonnageskattesystem. Alla andra länder i EU med sjöfart har övergått till ett sådant system men inte . Det innebär att den svenska sjöfarten inte har konkurrenskraftiga villkor, och följden är en ganska omfattande utflaggning av svenskt tonnage. Redarna halar helt enkelt den svenska flaggan.Frågan är nu bara varför skiljer ut sig bland andra europeiska sjöfartsnationer. En enig riksdag beställde 2003-2004 en utredning om att införa tonnageskatt. Den var färdig . Den har remissbehandlats, och ligger frågan på finansministerns bord. Där har den legat väldigt stilla och fast, år . I interpellationsdebatt efter interpellationsdebatt, som svar på fråga efter fråga upprepar finansministern i princip alltid samma sak. I korthet går det ut på att frågan bereds inom Regeringskansliet.De senaste åren har han också i ett ganska högt tonläge lagt till en förklaring till varför rederinäringen nog egentligen inte har gjort sig förtjänt av en tonnagebaserad skatt. Det är i alla fall min tolkning av det han säger och skriver. Att 2007 beslutade att regeringen ska återkomma med en tonnageskatt, dessutom utan dröjsmål, tycks han inte ta särskilt allvarligt på.Herr talman! är den enda återstående slutsatsen av agerande att han faktiskt inte vill eller tänker införa någon tonnageskatt. Den enda slutsats man kan dra av hur frågan behandlas av skatteutskottets majoritet är att de borgerliga ledamöterna ser till att försöka hålla ytterligare tillkännagivanden borta från finansministern så att han i lugn och ro kan fortsätta att göra ingenting.Det väcker onekligen frågan hur borgerligheten ser på svensk rederinäring, men också hur man ser på de tiotusentals jobb som näringen genererar både till sjöss och i land.Frågan kan förstås också utsträckas till varför det femte partiet som utgör majoritet i skatteutskottet, nämligen , ställer upp på den borgerliga utflaggningspolitiken. Jag hoppas att kan klargöra det i sitt anförande.Herr talman! I händer det alltså just ingenting i frågan, trots att åren går. I röstar de borgerliga av allt att döma, med stöd av , ned frågan så att får fortsätta att ha lugn och ro. Men utåt, i medierna, försöker borgerliga företrädare hävda någonting helt annat. I artikel efter artikel bedyrar man sitt engagemang för sjöfarten och sitt stöd för en tonnageskatt. Det blir många spaltmeter när man lägger ihop det.Jag ska inte trötta kammaren med att räkna upp den långa rad av ledamöter som i medierna har hävdat att de är tillskyndare av ett tonnageskattesystem men som av allt att döma tänker rösta emot reservation 4 när omröstningen kommer att ske här i . av förhalning och fördröjning väcker det här inte stor respekt.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 4 och reservation 5. Som så ofta brukar anföras i den här typen av debatter angående företagande och beskattning på kapital och fastigheter är en god välfärd beroende av att det finns arbetstillfällen. Arbetstillfällen förutsätter företagande och investeringar.För att skapa nya företag behövs ett gott företagsklimat där det är möjligt att anskaffa riskkapital till nyföretagande. Det behövs rimliga villkor för företagare och enkla regler. För befintliga småföretag måste det finnas möjlighet att växa. Det är i de växande företagen som det stora antalet nya arbetstillfällen kan skapas. Skattesystemet får inte bli en omöjlig tröskel för företagens möjlighet att expandera och att klara sig i en internationell konkurrens.För just uppstarten av företag är, som jag nämnde, startkapital en av trösklarna som måste övervinnas. Det har föreslagits av andra olika varianter med olika namn, till exempel entreprenörskapsfonder, konto för företagande med mera. I det aktuella fallet kallas det entreprenörskonto. Innebörden av detta är att införa möjlighet till begränsade avdragsgilla avsättningar i den allmänna deklarationen för framtida företagande. Förslaget framgår av motion Sk414, och ett bifall till denna är innebörden av reservation nr 2.Ett gott företagsklimat förutsätter också rimliga villkor för den som driver småföretag. Det handlar om trygghet i händelse av sjukdom. Det kan handla om arbetsmiljö, det kan handla om regelverk och det kan handla om god hälsa. Ett positivt exempel på det sistnämnda, god hälsa, är att det finns en möjlighet för den som är anställd i ett aktiebolag att göra avdrag för sin egen friskvård på samma villkor som gäller för andra anställda. Detta gäller dock inte för den som driver sin verksamhet i form av en enskild firma. Det borde gå att finna en sådan lösning, och det är det som vi föreslår i vår andra reservation.Tonnageskatten är ett ärende som dragits i långbänk innan vi sverigedemokrater tog plats i . Regeringen tycks också ha varit medveten om att det är en angelägen fråga, men har man sagt att man vill invänta pågående utredningar. Man har hänvisat till att ärendet bereds, är på gång och så vidare. har i utskottet ställt sig bakom betänkandet, där det står: "Utskottet vill dock framhålla att det är fortsatt angeläget att beredningen av frågan om tonnageskatt kan slutföras skyndsamt. Utskottet förutsätter att så kommer att ske i enlighet med det tillkännagivande som har beslutat. "Motionerna om tonnageskatten är i flera fall formulerade på ett sätt som visar på irritation över att fattade beslut inte har verkställts och att givna löften har brutits samt på uppfattningen att regeringen nu måste påminnas om att ärendet är angeläget. Kanske är det så att vi sverigedemokrater inte har suttit i för att ha hunnit tappa tålamodet i den frågan. Skulle vi stå här igen och fortfarande ingenting har hänt kan det mycket väl hända att det då finns en majoritet i kammaren för ytterligare påtryckningar på regeringen. Men till dess står vi kvar vid utskottets betänkande.Sammanfattningsvis står vi fast vid båda våra reservationer, men jag nöjer mig med att yrka bifall till reservation nr 2. har det varit mycket fokus på socialdemokrater och deras val av ny ordförande på kongressen nästa veckoslut. Jag önskar dem lycka till i deras val av ny partiledare. Jag känner många trevliga och goda socialdemokrater, till exempel skatteutskottets S-ledamöter, men ni får ursäkta, för när vi ska debattera skatter, fru talman, är min favoritsosse gamle med sina berömda ord: "Varje förslösad skattekrona är en stöld från folket." Detta uttryck använde jag mig av i förra veckans debatt, men det är lika aktuellt eftersom de så kallade riskkapitalbolagens slöseri med, för att inte säga förskingring av, skattemedel avsedda för det svenska folkets välfärd även behandlas i dagens betänkande.I några initierade artikelserier i tidningarna och har riskkapitalbolagens avancerade skatteplanering väl beskrivits. I denna ingår bland annat hur riskkapitalbolagen arbetar med så kallade räntesnurror, vilket innebär att bolagen låter sina dotterbolag, som arbetar med skattefinansierad välfärdsverksamhet, betala höga räntor på koncernbolagsinterna lån så att den svenska bolagsskatten kan minimeras som de höga ränteintäkterna tas hem till moderbolaget, placerade i skatteparadis, och därmed undandras svensk beskattning.I reservation nr 3 i betänkandet föreslår vi att regeringen ska ta fram förslag som förhindrar företags möjligheter till skatteplanering med hjälp av ränteavdrag. Svenska skattepengar ska gå till välfärd efter behov i , inte till skatteparadis. Med detta, fru talman, yrkar jag alltså bifall till reservation nr 3.Visserligen hänvisas det i betänkandet till den lagändring av inkomstskattelagen som gjordes för att stävja användningen av räntesnurror och även till det fortsatta arbete som bland annat pågår vid . Men som framgår av en promemoria som publicerade i frågan bedöms att "de nya ränteavdragsbegränsningsreglerna haft viss effekt men mindre än man kunde förvänta sig".I samma promemoria skriver verket att "det generella grundproblemet är att det finns ett mycket stort incitament till att av skatteskäl etablera koncerninterna skuldförhållanden", som alltså möjliggör räntesnurrorna. nämner i sin promemoria också en möjlighet att få bukt med incitamentet för denna skatteplanering genom att låta koncerninterna ränteutgifter påverka beskattningen i den utsträckning som motsvarande beskattning sker hos mottagaren.I promemorian nämns ytterligare möjligheter, till exempel att införa ett slags anmälningsplikt, en så kallad disclosure-regel, för räntetransaktioner. Det är en lagstiftning som finns bland annat i anglosaxiska länder som och . tar vidare upp att man bör ändra den 10-procentsregel som finns när det gäller möjligheten för bolag att göra avdrag för räntor. Om ränteintäkten skattas till någon annanstans får man göra ränteavdrag i . Vi har dock en bolagsskatt på . Skillnaden mellan 26 och 10 är , och så mycket kan man alltså skära emellan. Också detta bör man komma till rätta med.En annan aspekt på den verksamhet som de så kallade riskkapitalbolagen nu bedriver med välfärdens pengar är, som tidningen skriver i en av sina artiklar, att satsningarna på unga tillväxtbolag rasat i medan optimismen snabbt återkommit i utköpsbolagen, inte minst på grund av affärsmöjligheterna inom vård, skola, omsorg och privatiserade apotek.Det verkar som om riskkapitalisterna hellre skär guld med pennkniv från skattefinansierad välfärd än försöker utveckla ny teknologi och nytt företagande i . Kanske är det att använda benämningen säkerhetskapitalbolag, eller kanske skattekapitalbolag, i stället för riskkapitalbolag.I övrigt, fru talman, begränsar jag mig till att markera att jag naturligtvis ställer mig bakom de två rödgröna reservationerna, nr 4 om tonnageskatt och nr 5 om uttagsskatt för vindkooperativ, som tidigare talare från Socialdemokraterna och väl har utvecklat. Jag avstår dock för tids vinnande från att yrka bifall till dessa, även om bifall redan har yrkats. Jag börjar med att yrka bifall till skatteutskottets förslag i betänkande nr 22 som behandlar motioner om beskattning av företag, kapital och fastigheter.Jag kan konstatera att det finns ungefär 75 motioner som utskottet - i vanlig ordning höll jag på att säga - avstyrker. Hela 60 motioner, av totalt drygt 75, har väckts av Alliansens ledamöter, och i ungefär hälften av dessa 60 motioner är det moderater som föreslår förbättringar, förändringar och liknande. Det är med andra ord bra motioner.Alliansmajoriteten kan dock konstatera att regeringen redan beslutat om en företagsskatteutredning, och den ser vi naturligtvis an med stor tillförsikt. Utredningen ska främst se över beskattningen utifrån perspektivet att strukturomvandlingen i svensk ekonomi bör mötas genom goda skattemässiga villkor för företagande och investeringar i Sverige.När jag och mina alliansvänner reser runt och gör våra besök i verkligheten pekar många på att det finns bekymmer i deras vardag som företagare upplever. Många motionärer har också motionerat om förslag på förbättringar, bland annat när det gäller riskkapital.Flera småföretagare som jag träffar när jag är ute lyfter upp problematiken med att hitta medel till investeringar. går det att hitta investeringsmedlen genom att sätta sin egen villa i pant ända upp till skorstenen, kanske för att investera i den hyvelmaskin som man behöver och som kanske kostar runt en miljon. Sedan vet vi vad som händer om det blir sämre tider. Kanske banken knackar på dörren och säger: vill vi ha tillbaka lånet. Det kan sluta i att inte bara företaget hamnar på obestånd utan att man till och med får gå från hus och hem.Jag tycker det är väldigt bra att man tittar över vilka möjligheter som finns i första benet som utredningen kommer att titta på, nämligen lämna förslag på skatteincitament för att stimulera tillgången till riskkapital, antingen på bolagsnivå eller ägarnivå. Det ska komma ett delbetänkande den 31 januari 2012.Det finns sådant jag verkligen, fru talman, tycker är värt att poängtera. Jag kan som exempel ta den lilla ledstångsfabriken i , som beskriver just denna hyvelmaskin, som kanske kostar 1 miljon. jobba ihop och se till att göra den investeringen och lågkonjunkturen sedan kommer, då vi inte behöver så mycket ledstänger, eftersom vi inte behöver så många trappor och produktionen kanske går ned tillfälligtvis, då är det tryggt att veta att hyvelmaskinen står där och är betald och klar i och med att företaget har kunnat göra denna investering och man har fått fram ett beskattat kapital för att göra det.Det tror jag kan vara en bra drivpunkt för att få starka, speciellt mindre företag, att ordna sin kapitalförsörjning. Vi ser som sagt fram emot , då det första betänkandet kommer.Det kommer ett annat delbetänkande som vi får vänta med spänning på till . Där ska man titta på hur man ska förbättra förutsättningarna för forskning och innovation som kan generera tillväxt. Jag hoppas mycket på den delen. Om vi tittar internationellt vet vi att man där har betydligt bättre regler för att avsätta pengar för forskning och utveckling. Det betänkandet kommer som sagt den 1 oktober 2012.Sedan finns det ett tredje ben. Man får hålla på lite längre med den frågan. Kommittén ska lämna förslag på ett mer heltäckande system som om möjligt kan ersätta de nuvarande ränteavdragsbegränsningarna och minska diskrimineringen av eget kapital. Utredningen ska också ompröva regelverken för koncernbidrag och underprisöverlåtelser.Reglerna är utformade för att fungera i en sluten ekonomi, det vill säga har sin utgångspunkt i nationella förhållanden. Den ökande internationaliseringen och de EU-rättsliga kraven försvårar möjligheten att förhindra en urholkning av skattebasen. Regelverket ska därmed omprövas i syfte att finna alternativa lösningar. Här ska vi få se ett resultat den 1 november 2013.Fru talman! Jag ska också beröra tonnageskatten. I riksdag är vi överens om att man behöver titta närmare på den. Det har sagt tidigare i tillkännagivanden. har också varit klar över det. utmärker sig gentemot andra sjöfartsnationer inom EU genom att inte ge sjöfartsnäringen möjlighet att betala tonnageskatt som alternativ till vanlig inkomstskatt. Det är ingen tvekan om att det är som tidigare talare har sagt.Utskottet inser självfallet att regeringen vid en beredning av en lagstiftning om tonnageskatt behöver bedöma närliggande frågor som har samband med rederinäringens arbetsförutsättningar, bland annat vad gäller hur det nuvarande sjöfartsstödet påverkas av en tonnageskatt. Vidare måste ställning tas till hur den befintliga, dolda skatteskulden till följd av höga avskrivningar ska kunna återföras till beskattning vid en övergång till tonnagebeskattning. anser att det är angeläget att den fortsatta beredningen av frågan om tonnageskatt kan slutföras skyndsamt.Det finns en problematik som man kan påminna om. De rödgröna är ganska pigga på att i olika tillkännagivanden säga att regeringen ska utreda än det ena, än det andra. Då kanske regeringen hade behövt de 300 miljoner som de har ryckt undan. Det kommer naturligtvis att försvåra att färdigställa detta skyndsamt. Men jag hoppas att den problematik som finns kommer att lösas skyndsamt.Slutligen, fru talman, ska jag beröra lite om uttagsbeskattningen. När man lyssnar på kan man få intrycket att det är en ny skatt, men så är det inte. Uttagsbeskattning i kooperativ har funnits , och sedan har det gjorts vissa förändringar. Det som har kommit är att dessa kooperativ kanske inte har varit riktigt tydliga med att ta reda på vilka regler som gäller.Från Alliansens sida och även från sida är det helt klart att uttagsbeskattningen ska finnas kvar. Vad man däremot kan diskutera är vilket elpris man ska betala uttagsskatt för. Det är förstås kooperativet och inte den enskilde som betalar denna skatt.Skatteverket har ganska klart sagt att man finner stöd i lagar och förarbeten för att det är den lägsta nivån man ska jämföra med när man genomför uttagsbeskattningen, så att man kanske inte ska leta på det högsta elpris som finns.Från utskottets sida är vi tydliga med att vi kommer att följa frågan. Det kan också hända att det behövs lite rättspraxis innan man kan se om lagstiftningen är till fyllest eller inte.I dessa tider, fru talman, är det viktigt att vi får energi på olika sätt. Jag kanske inte ska gå närmare in på den delen.Med dessa ord yrkar jag än en gång bifall till skatteutskottets förslag i betänkande 22. radade upp en lång rad av utredningar som ska vara klara eller . De kan väl därefter ligga till grund för någon form av proposition eller liknande från regeringen.I fråga om tonnageskatt finns det en utredning som var klar , och gjorde ett tillkännagivande om att regeringen skulle lägga fram en förslag skyndsamt.Det är inte utan att man måste fråga om han vet något mer om när man kan förvänta sig ett förslag från regeringen om tonnageskatt. Det börjar bli väl för att det ska kännas komfortabelt också för , antar jag, i den här frågan.Ska det dröja sex, sju eller ? Hur är det rimligt att den här frågan tar? Vi är nog, , överens om att det vore önskvärt att det inte tar så . Men det finns en stor problematik. Som jag sade finns det bland annat överavskrivningar, så att det finns en latent skatteskuld på över 1 miljard. Hur förfar man med den?Om jag har förstått det rätt pratar man om tonnage under relingen. En och annan har sett någon båt där man numera travar containrarna på höjden. Hur ser man på den problematiken?Detta är en otroligt gynnad verksamhet. En normal industriarbetare bidrar med skatteintäkter på , medan en bidrar med , eftersom de är befriade.Fru talman! Det är lite riskabelt med nollor och kommatecken, men jag läser innantill ur ett protokoll, där man konstaterar att bolagsskatten 2007 var 89 miljoner, när omsättningen var . Det blir en bolagsskatt på 0,0023 procent.Vi kan väl både du och jag, , vara överens om att så lågt strävar inte ens jag efter att det ska vara, även om jag tycker om en lägre bolagsskatt.Det är klart att man i kammaren kan säga så här. Och jag förstår att man vill ha fram det. Det är oppositionens skyldighet att granska. Men det finns alltså betydligt fler frågetecken när det gäller den första utredningen. Det finns ju en utredning som är gjord, men den lämnade ett antal ytterligare frågetecken, och det är en problematik. Det råder ingen tvekan om att nästan alla förändringar på skatteområdet för med sig en del problem som man måste utreda och vara väldigt noga med. Men det här exemplet, tonnageskatten, ska då ställas mot alla andra förändringar i skattesystemet som man har dragit igenom , några månader eller kanske som också har varit stora och komplicerade. Men man har haft en vilja att genomföra dem, och därför har man gjort det.När det handlar om tonnageskatten får man, inte minst med tanke på de siffror som redovisade och som finansministern vid åtskilliga tillfällen har tagit upp, ändå bilden av att faktiskt inte är särskilt intresserad av att införa en och alla dessa brasklappar tyder på att det inte finns något riktigt intresse, och det är en väldig skillnad jämfört med hur det lät när parti var i opposition.Jag tänker på den sista transportpolitiska motionen som skrev under som partiordförande här i och som oppositionsledare - det är en lång rad statsråd som också har skrivit under samma motion. Där skriver man i stället att det är oacceptabelt att tonnageskattens införande fördröjs.I opposition var det naturligtvis fullkomligt självklart att det här skulle genomföras, men har det gått . Det har snart gått , och ingenting händer. Det är klart att det är många som undrar om regeringen och verkligen är intresserade av att se till att svensk sjöfart får samma konkurrensvillkor som sjöfarten i andra länder.Sedan håller jag med om att det är besvärande att vi på vissa områden ser en sådan konkurrens som driver ned möjligheterna att ta ut skatt, att det finns ett race to the bottom, som man brukar säga. Det är besvärande, men vi tycker att det är rimligt att svensk sjöfart har samma villkor som resten av sjöfarten i . Jag håller helt med när det gäller att man bör utreda det här och komma fram till ett beslut. Beslutet kan faktiskt också bli ett annat än att man ska ha tonnageskatt. Men det är också ett beslut som jag tror är viktigt att man sänder ut till rederinäringen. Det kan också bli ett beslut när man ser att vi hittar lösningar på de problem som finns.Nu lever man år i det här vakuumet. Jag delar uppfattning i den delen. Jag hoppas att det finns ett ekonomiskt utrymme nu för . Annars kanske vi under någon vårbudget eller annat kan komma överens om att det var ett stort misstag som ni gjorde, att populistiskt plocka bort 300 miljoner från regeringen. Vi kan ju se att det i praktiken medför bekymmer. Man kan inte utreda i den takt som vi kanske till och med politiskt är överens om. Allmänna motioner om beskattning av företag, kapital och fastighet - det låter tråkigt. Vad handlar det om? Ja, det handlar om mycket pengar.I årets budget handlar det om skatt på kapital. Hushållen betalar 33 miljarder. Skatten på företagsvinster uppgår till . Avkastningsskatt är 11 miljarder. Fastighetsskatten och fastighetsavgiften är sammantaget 27 miljarder. Stämpelskatten, när vi köper hus, är 10 miljarder. Kupongskatt är ungefär 4 miljarder. Och så har vi två poster till, nämligen förmögenhetsskatt, noll miljarder, och arvs- och gåvoskatt, noll miljarder.Fru talman! Det här anknyter en smula till vad sade - det är inget angrepp på något sätt. sade: Det har inte hänt mycket . Jag vill påstå att det har hänt mycket just på de här områdena. Men det är lätt att glömma det stora som har hänt, nämligen att framför allt bostadsbeskattningen har genomgått en revolution. Den stora revolutionen på detta område är att ingen längre är rädd för att få en väldig fastighetsskatteökning, avgift eller inte.Den är förutsebar. Man kan diskutera om den är orättvis eller inte. Det vet jag att socialdemokrater ofta gör. De vill ofta ha högre skatter. Men jag tror att detta är det allra viktigaste. För av vårt svenska folk är fastighetsavgiften numera förutsebar, och det är någonting som man är väldigt glad för. Det har blivit lugn och ro på det här området.Jag tror att det är det allra viktigaste som har hänt. Sedan händer det också mycket andra saker. Jag ska återkomma till detta med tonnageskatten. Men när man ser på vad vi har att gå igenom här kan man se att det är en massa saker, till exempel på boendeområdet.