bet · GZ01MJU1 · 2011-12-08 00:00:00 — Såsom regeringen påpekar ligger utmaningen med styrningen av länsstyrelserna i att kombinera en verksamhetsanpassad styrning för respektive sektor med ett övergripande myndighetsperspektiv. Regeringens avsikt är att styrningen av länsstyrelserna ska bli än mer resultatfokuserad och strategisk. 1:17 Havs- och vattenmyndigheten Anslaget används för Havs- och vattenmyndighetens förvaltningskostnader. Anslaget får användas för finansiering av kostnader i samband med avvecklingen av . För kostnader i samband med att FoU-verksamheten, som t.o.m. bedrevs vid , överförs till föreslås att överförs till anslaget 1:29 . För kostnader i samband med den nya havsplaneringen överförs 2012 och från anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader Anslaget används av för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) för myndighetens förvaltningskostnader. För ökad hantering av forskningsmedel tillförs anslaget . Finansieringen sker genom att motsvarande belopp överförs med från anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och med från anslaget 1:28 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning under utgiftsområde 23. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning viktigaste ansvarsområden är miljöforskning, forskning om de areella näringarna, forskning om samhällsbyggande och forskning till stöd för en ekologiskt hållbar utveckling. Anslaget används för stöd till grundforskning och behovsmotiverad forskning och forskningsinformation inom områdena miljö och samhällsbyggande samt för projektrelaterade kostnader i anslutning till sådan forskning såsom utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, vissa resor och seminarier samt informationssatsningar. För forskning om de areella näringarna finns inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar anslaget 1:28 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning. Anslaget ökas med för finansiering av internationella miljöinstitut som tidigare finansierades via anslaget 1:8 internationella miljöinstitut. Medel i motsvarande omfattning överförs från anslaget 1:8 internationella miljöinstitut. Anslaget minskas med för att finansiera en ökad hantering av forskningsmedel. Medel i motsvarande omfattning överförs till anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Enligt förslaget bemyndigas regeringen att för ramanslaget 2:2 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , högst och högst för 20152017. För att underlätta planeringen och teckna avtal om fleråriga forskningsprojekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . I partimotion MJ408 (V) delvis anförs att anslaget bör ökas med . I samma motion, liksom i kommittémotion MJ281 (V) yrkande 5, anförs att det miljötoxikologiska området är ett mycket viktigt forskningsområde och att medel bör avsättas till miljötoxikologisk forskning som ska kunna delas ut av Formas, och (). I partimotion MJ408 delvis anförs även att nya medel bör tillskjutas till Formas för landsbygdsutveckling. Enligt partimotion N303 (V) yrkande 6 bör anslås till Formas för landsbygdsutveckling. Dessa medel ska sedan kunna sökas av regionala högskolor i samverkan med det lokala och regionala näringslivet för att bygga upp nya kompetenser och näringar och stärka befintliga småföretag i regioner med de största utvecklingsbehoven, bl.a. i samarbete med våra grannländer. Enligt motion MJ307 (KD) yrkande 6 bör man fokusera och samordna forskningsresurserna så att vi gemensamt kan hitta effektiva lösningar för energieffektivisering, energiproduktion och transporter utan negativ klimatpåverkan. I propositionen framhålls att en av de viktigaste punkterna när det gäller att nå miljökvalitetsmålet giftfri miljö är att få en bättre kunskap om hur kemikalier påverkar miljön och människors hälsa. Den första registreringsomgången för Reach har genomförts enligt plan, vilket innebär att det för ca 3 400 ämnen ska finnas tillräckliga uppgifter för att hantera dessa på ett säkert sätt. kvarstår dock att de registreringskrav som ska uppfyllas fr.o.m. för ämnen som tillverkas eller importeras i volymer om bedöms vara otillräckliga för att miljökvalitetsmålet ska kunna uppnås. Det finns också frågetecken om hur nya rön om risker med nanomaterial respektive hormonstörande ämnen samt kombinationseffekter som kan uppstå vid exponering för flera ämnen ska fångas upp. Vidare anförs att regeringen aktivt verkar för att få kommissionen att i enlighet med tidigare antagna rådsslutsatser om kombinationseffekter överväga ändringar i relevant befintlig unionslagstiftning. Enligt propositionen bedömer regeringen att den svenska toxikologiska och ekotoxikologiska forskningen behöver bli mer långsiktig och samordnas bättre. Det finns t.ex. behov av att kartlägga och undersöka om exponeringen för hormonstörande ämnen påverkar reproduktionsförmågan i form av sämre spermiekvalitet hos män. Utskottet erinrar även om att miljöministern som svar på den skriftliga frågan 2010/11:175 om att stärka kunskaperna om risker med kemikalier anförde följande . Målet att skapa en giftfri miljö är ett av regeringens prioriterade miljöpolitiska områden. driver på för en mer effektiv kemikaliepolitik inom EU, bland annat genom att verka för skärpt lagstiftning och genom att gå före på en rad områden. [] Kemikaliepolitiken ska grundas på välunderbyggda vetenskapliga underlag. Detta innebär att det är viktigt att har en stark miljötoxikologisk forskning. En viktig finansiär av miljötoxikologisk forskning är för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas, som har satsat betydande resurser på denna typ av forskning, även . [] Några andra viktiga finansiärer av miljöforskning, bland annat miljötoxikologi är och (Mistra). Dessutom satsas betydande resurser på miljötoxikologisk forskning inom EU:s ramprogram för forskning och utveckling. Kemikalieinspektionen har också fått i uppdrag att ta fram och genomföra en handlingsplan för giftfri vardag. Arbetet kommer att pågå . Det är ett viktigt initiativ för att ytterligare förbättra kunskapen om farliga kemikalier. [] Regeringen planerar att presentera en forskningspolitisk proposition där regeringen kommer att se över forskningsprioriteringarna . Av propositionen framgår att Kemikalieinspektionen får en resursförstärkning på sammanlagt för att genomföra en handlingsplan för en giftfri vardag. Även andra myndigheter, näringsliv, forskning samt konsument- och miljöorganisationer kommer att engageras i genomförandet. Vidare noterar utskottet att (Mistra), som är en viktig finansiär av åtgärdsinriktad forskning, erbjuder ett forskningsstöd som uppgår till ca . När det gäller forskningsresurser för att hitta effektiva lösningar för energieffektivisering, energiproduktion och transporter utan negativ klimatpåverkan noterar utskottet att regeringen enligt propositionen har ökat insatserna för miljöteknikutvecklingen. presenterade regeringen en bred nationell miljöteknikstrategi med tre huvudmål: att åstadkomma goda förutsättningar för framväxt och utveckling av miljöteknikföretag i , att främja export av svensk miljöteknik och därmed bidra till en hållbar ekonomisk tillväxt i och globalt och att främja forskning och innovation inom miljöteknik och underlätta för innovationer att kommersialiseras. I propositionen (utg.omr. 21) anförs att regeringen under den förra mandatperioden genomförde flera satsningar på miljöteknik och att regeringen nu tar detta arbete vidare genom ett antal åtgärder, aktiviteter och uppdrag på både kort och lång sikt. Det handlar om att tydliggöra det fortsatta arbetet att utveckla kompetens genom insatser i hela utvecklingskedjan från forskning och utveckling via växande företag på hemmamarknaden till export på den globala marknaden. Därigenom skapas förutsättningar för att såväl exporten av svensk miljöteknik som antalet anställda och omsättningen i svenska miljöteknikföretag bör kunna öka mer än genomsnittet för svenskt näringsliv . Under 20112014 satsar regeringen totalt på miljöteknikstrategin. Därutöver satsas betydande belopp genom , , , m.fl., exempelvis på demonstrationsanläggningar, på att ta innovationer från forskning till olika marknader, på stöd för medverkan på delegationsresor och på att identifiera marknader. Vidare framhålls det att målet för forskning och innovation inom energiområdet är att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , samt att utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras genom svenskt näringsliv och därmed bidra till hållbar tillväxt och energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader. Verksamheten inom energiforskningen bedrivs i huvudsak inom sex temaområden, bl.a. Byggnaden som energisystem, Transportsektorn och Energisystemstudier. Förslag till nya anslag m.m. Enligt kommittémotion MJ382 (S) yrkande 1 delvis bör anvisas under ett nytt anslag Miljöbilsbonus. I motionen föreslås ett system med stegvisa miljöbilsbonusar där bilar med låga utsläpp ger en premie. Den första bonusen på ska ges från koldioxid per kilometer, och sista steget får en bonus på samma nivå som regeringens supermiljöbilspremie, . För bilar med högre utsläpp bör en registreringsskatt som ökar med bilens utsläppsnivåer införas. Enligt kommittémotion MJ467 (MP) yrkande 1 delvis bör anvisas under ett nytt anslag Stöd till efterhandskonvertering. I denna motion och i partimotion Fi241 (MP) yrkande 19 delvis anförs att ägare till konventionella bilar bör ges möjlighet att konvertera till annat driftsätt. Premien bör vara ca för byte från bensin till etanol och ca för byte till biogas eller annat driftsätt. I motion MJ250 (S) anförs att regeringen bör se över möjligheten att på olika sätt uppmuntra fler bilägare att byta ut sin gamla bruksbil mot en nyare och mer miljövänlig bil. De nuvarande reglerna för skrotning av uttjänta bilar lägger kostnadsansvaret för bilskrotningen på biltillverkarna. Det systemet ger dock inte tillräcklig drivkraft för människor att ta ansvar för att bilskrotningen ordnas. Enligt motionerna MJ294 (S), MJ462 (S), MJ263 (FP) och MJ325 (C) bör en skrotningspremie för äldre bilar övervägas. Som skäl anförs att en premie bl.a. skulle leda till en minskning av klimatpåverkande utsläpp och en minskad risk för att bilar överges med läckage av farliga ämnen som följd. Enligt motion MJ312 (KD) bör man undersöka möjligheterna att och effekterna av att införa en skrotningspremie för lastbilar. I motionen framhålls att lastbilar med motorer som har miljöklassningen Euro 1 släpper ut betydligt mer skadliga ämnen än lastbilar med modernare motorer. föreslår i kommittémotion MJ467 yrkande 1 delvis att anvisas under ett nytt anslag Skrotningspremie tvåtaktsmotorer. Frågan om en skrotningspremie behandlas även i partimotion Fi241 (MP) yrkande 19 delvis. Äldre tvåtaktsmotorer för båtar släpper ut ungefär en tredjedel av bränslet oförbränt i luft och vatten. För att påskynda utbytet av dessa motorer bör enligt motionen en skrotningspremie på per motor införas. I motion MJ364 (S) efterfrågas en strategiplan för en uthållig myggbekämpning i de områden där myggen utgör ett socialt och miljömässigt problem. Det behövs bättre framförhållning gällande ekonomi och bekämpningstillstånd. I motion MJ423 (C) framhålls behovet av en långsiktig finansiering för bekämpning av stickmyggor vid nedre . Om en bekämpning ska kunna ske efter 2012 måste enligt motionen denna fråga lösas . Enligt kommittémotion MJ382 (S) yrkande 1 delvis bör anvisas under ett nytt anslag Klimatinvesteringsprogram, genom vilket stöd till lokala klimatinvesteringar ska kunna sökas av kommuner, företag, ideella organisationer eller alla i samarbete. Huvudinriktningen ska vara åtgärder för energieffektivisering och för ökad produktion och konsumtion av förnybar energi. Enligt samma motion ska bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden för det nya ramanslaget som medför behov av framtida anslag på högst 1 20132015 (yrkande 3). Även i partimotion MJ408 (V) delvis föreslås ett nytt anslag Klimatprogram. I motionen föreslås att anslaget bör anvisas 1 . Syftet är att minska utsläppen av växthusgaser och energianvändningen samt skapa nya jobb, klimatjobb. Stödet ska kunna sökas av kommuner, landsting och företag och bl.a. gå till utbyggnad av biogas, installation av fjärrvärme, övergång till biobränslen, energieffektivisering, klimatanpassningsåtgärder och klimatinformation för en hållbarare livsstil. I partimotion MJ407 (V) yrkande 22 framhålls också vikten av ett nytt klimatprogram. I motionerna hänvisas till det tidigare klimatinvesteringsprogrammet Klimp och det framhålls att tidigare erfarenheter visar att satsningar på miljö och klimat kan minska utsläppen kraftigt. I kommittémotion MJ467 (MP) yrkande 1 delvis anvisas 1 under ett nytt anslag Klimatsatsningar i utvecklingsländerna. anser att regeringens förslag att använda av biståndet till investeringar i utsläppsminskningar och anpassning i syd innebär en urholkning av biståndet och enprocentsmålet. Det framhålls att det är en självklarhet att allt bistånd ska vara klimatsäkrat, men det är viktigt att dess främsta syfte är att bekämpa fattigdomen. Även i partimotion Fi241 (MP) yrkande 19 delvis anförs det att enligt klimatkonventionen och Kyotoprotokollet ska finansieringen av klimatarbetet i fattiga länder ske utöver biståndet. Enligt motion MJ307 (KD) yrkande 5 måste de rika länderna kraftfullt öka stödet till klimatinvesteringar i utvecklingsländerna jämfört med tidigare åtaganden. Det handlar både om tekniköverföring och om stöd till investeringar i ny, klimatsmart, teknik samt anpassningsåtgärder för att hantera de klimatförändringar som ändå kommer att ske. Vidare anförs att klimatanpassningsåtgärderna bör integreras i fattigdomsbekämpningen och att nya pengar ska skjutas till för att täcka de extrakostnader som klimatförändringarna medför, utöver befintliga budgetar för utvecklingssamarbete. föreslår i kommittémotion MJ467 (MP) yrkande 1 delvis att anvisas under ett nytt anslag Åtgärder för klimatanpassning. Medlen ska administreras av via länsstyrelserna, hos vilka kommunerna ska kunna ansöka om bidrag för klimatanpassning, exempelvis åtgärder mot extrema väderhändelser som översvämningar och långsiktiga klimatförändringar. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. När det gäller frågan om miljöbilsbonus vill utskottet hänvisa till det som anförts ovan under anslag 1:8 Supermiljöbilspremie. Beträffande efterkonvertering av bilar anförde utskottet i förra årets budgetbetänkande (bet. 2010/11:MJU1) att det infördes bestämmelser i lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen i syfte att underlätta efterkonvertering av fordon från drift med bensin eller diesel till drift med ett alternativt bränsle (prop. 2007/08:46, bet. 2007/08:TU4, rskr. 2007/08:144). Vid en interpellationsdebatt med miljöminister behandlades frågan om miljöbilspremien, bilskrotningsbidrag m.m. Miljöministern framförde då bl.a. att något bidrag för efterkonvertering inte är aktuellt och att konverterade bilar ofta är gamla bilar med låga avgaskrav, hög bränsleförbrukning och omodern reningsteknik. Som framgår av propositionen lämnade en rapport om en översyn av omhändertagandet av bilar (Uttjänta bilar och miljön Redovisning av regeringsuppdrag, ). konstaterar i rapporten att det är mycket varierande kvalitet på det omhändertagande av uttjänta bilar som sker. Vissa verksamheter följer mycket väl de krav som ställs medan andra inte alls gör det. Underlaget har sänts på remiss till berörda instanser, och regeringen avser därefter att ta ställning till förslagen som på olika sätt avser att förbättra omhändertagandet av bilar. När det gäller en skrotningspremie för lastbilar anförde utskottet i betänkande 2010/11:MJU1 bl.a. att en skrotningspremie skulle behöva vara betydligt högre för lastbilar än för personbilar för att stimulera till nybilsköp, på grund av lastbilars höga inköpskostnad. Dessutom har lastbilar normalt ungefär hälften så lång livslängd som personbilar, till följd av hårdare slitage. Det innebär att man kan anta att lastbilar skrotas ut än personbilar, även utan en skrotningspremie. Utskottet kunde även konstatera att det i trafikförordningen (1998:1276) finns bestämmelser om miljözoner. I en miljözon får, med vissa undantag, dieseldrivna, tunga bussar och lastbilar endast föras om den första registreringen skett (trafikförordningen 4 kap. 2224 §§). Att ett område ska vara miljözon får meddelas genom lokala trafikföreskrifter inom tättbebyggda, särskilt miljökänsliga områden (trafikförordningen 10 kap. 1 §). Enligt information som utskottet fick från Transportstyrelsen har bl.a. , och infört miljözoner. Utskottet har från fått uppgift om att det inte är aktuellt med en skrotningspremie för lastbilar. Utskottet har tidigare behandlat frågan om skrotning av tvåtaktsmotorer för båtar (bet. 2008/09:MJU29 och 2009/10:MJU1). I betänkandena anfördes följande. När det gäller skrotningspremie för tvåtaktsmotorer har avslagit ett motionsyrkande om att inom ramen för havsmiljöanslaget avsätta medel för en skrotningspremie för tvåtaktsmotorer. Det kan emellertid nämnas att det i miljöprogram för fritidsbåtar 2008 sägs att båtmotorstrategi har påbörjats. Med hjälp av främst informationsinsatser ska ägare av motorer med dåliga miljöegenskaper stimuleras att byta till nya motorer eller att övergå till lämpligare drivmedel. Vidare anges att flitigt använda motorer kan förväntas bli utbytta snabbast av hälso- och miljöskäl och av ekonomiska skäl, men att de gamla tvåtaktsmotorer av äldre typ som används sparsamt antagligen kommer att finnas kvar , eftersom deras skrotning inte kan påskyndas med enkla medel. För dessa ska användning av alkylatbensin och biologiskt nedbrytbar olja för utombordsmotorer uppmuntras. När det gäller medel för myggbekämpning anförde regeringen bl.a. följande i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1 utg. omr. Problem med massförekomst av myggor i området kring nedre är betydande. Försöksverksamhet med myggbekämpning har framgångsrikt bedrivits i det berörda området. Regeringen anser att det är viktigt att verksamheten med att begränsa myggförekomsten kan fortsätta samt att det är en fråga som ska hanteras på regional och lokal nivå. Stöd till denna verksamhet bör prövas inom ramen för de samlade medel som finns tillgängliga regionalt och lokalt. I betänkande 2010/11:MJU15 behandlade utskottet frågan om myggbekämpning. Av betänkandet framgår bl.a. följande. fattade regeringen beslut om två regeringsuppdrag som skulle redovisas . fick i uppdrag att redovisa hur verket inom sitt ansvarsområde arbetar för att hantera problem med massförekomst av stickmygg i nedre . I redovisningen av uppdraget framhöll att myggbekämpning med Bti är en lösning på kort sikt, då det inte angriper myggproblemets orsaker. Det finns även risk för oönskade effekter i ekosystemet. Mycket tyder på att älvens vattenföring är en av huvudorsakerna till myggproblematiken. Utan sommaröversvämningar, som går att påverka med ändrad vattenföring, skulle förmodligen inte massförekomst av stickmyggor uppstå. insatser fokuseras därför på möjligheten att påverka vattenföringen i nedre . Vidare fick i i uppdrag att redovisa hur den tillsammans med övriga berörda länsstyrelser, kommuner och andra aktörer arbetar för att problemen med massförekomst av stickmygg i nedre långsiktigt ska kunna hanteras. i har med anledning av uppdraget bl.a. redovisat en projektplan till en regional landskapsstrategi, Människor, mygg och natur i nedre . Där föreslås att länsstyrelserna i regionen genomför några alternativa långsiktiga åtgärder för att undersöka vilken effekt dessa får på massförekomsten av översvämningsmygg. Utskottet ställde sig positivt till ansatsen att åtgärda den underliggande orsaken till massförekomsten av mygg i nedre . regleringsbrev till länsstyrelserna gav regeringen i i uppdrag att redovisa hur det pågående arbetet med regionala landskapsstrategier kan minska problem med massförekomst av stickmyggor i nedre . lämnade i en lägesrapport där bl.a. följande anfördes. Under den första genomförandefasen av den regionala landskapsstrategin Människor, mygg och natur vid nedre har fokus legat på att starta det centrala kommunikations- och förankringsarbetet på bred front. Samarbetet med allmänheten i arbetsgrupperna, mellan länsstyrelserna bl.a. i Nätverket för kunskapsinhämtning, med kommunerna och med andra viktiga aktörer, bl.a. kraftbolag och vattenregleringsföretag, är i gång med positivt resultat. Det positiva gensvaret medför ett ansvar från myndigheternas sida att fortsätta samarbetet med allmänheten och andra aktörer. Den första fasen av strategiarbetet planeras att pågå och det är viktigt att poängtera att man sannolikt inte kommer att kunna se några omfattande effekter på produktionen av översvämningsmygg efter en så . Däremot kommer kunskapen om vilka faktorer som orsakar eller har betydelse för myggproblematiken i regionen med all sannolikhet öka. tilldelades den regionala landskapsstrategin Människor, mygg och natur vid nedre från anslag Åtgärder för biologisk mångfald under Särskilda insatser. Enligt uppgift från är lägesrapporten under beredning i . Utskottet har fått information om att arbetar vidare med frågan om vattenföringen. Efter det att regeringsuppdraget redovisades avgav remissyttranden i tillståndsprocessen för myggbekämpning vid Nedre . Kemikalieinspektionens tillstånd att myggbekämpa förenades med villkor om uppföljning framtagna av SLU på uppdrag av (se dom från Mark- och miljödomstolen vid ). En samverkansgrupp har bildats på förslag för att arbeta med frågor om vattenföring. är en av många aktörer som medverkar i gruppen. samverkar även med NEDAB (Nedre utvecklingsaktiebolag), länsstyrelser och kommuner för att en bra och smidig tillståndsprocess för myggbekämpning ska komma till stånd inför kommande sommar. När det gäller medel till ett nytt Klimatinvesteringsprogram hänvisar utskottet till det som anförs under anslag 1:15 Hållbara städer. Vad beträffar klimatsatsningar i utvecklingsländerna framhålls i propositionen att klimatförändringen har en direkt koppling till utvecklingen i utvecklingsländerna, särskilt i de minst utvecklade länderna och för de mest sårbara befolkningsgrupperna. Klimatförändringarna visar redan på ett stort behov av anpassning. De industrialiserade länderna har ett särskilt ansvar för att finansiera anpassningsåtgärder. Särskilt stöd behöver ges till de utvecklingsländer som minst av alla har orsakat problemen men drabbas hårdast. Vidare anförs att under det svenska ordförandeskapet i EU framgångsrikt drev på för att få fram ett ökat stöd till utvecklingsländerna, ett arbete som fortsätter. Enligt beslut på FN:s klimatmöten ska utvecklingsländerna samlat få ett klimatbistånd på . Av dessa bidrar EU med den största enskilda delen, en tredjedel av den totala summan. ska gå till åtgärder för begränsning och anpassning i utvecklingsländerna. Regeringen framhåller i propositionen att det är viktigt att även det klimatbistånd som ges är nytt och additionellt, samt att ansträngningar görs att finna nya former av finansiering utöver den offentliga, som ett led i en internationell process. Vidare anförs att klimatbistånd ska utvecklas och att allt bistånd ska klimatsäkras.