bet · GY01CU22 · 2011-03-29 00:00:00 — Jämför reservation 16 (S, MP, V). I motion 2010/11:N369 av m.fl. (V) framhålls att energikraven i byggregler behöver skärpas för att främja energieffektiviseringen. Motionärerna föreslår att en utredning ska tillsättas med inriktning på att ombyggda hus i genomsnitt inte ska ha en årlig förbrukning på mer än 90100 kWh/m² (yrkande 12). Vidare föreslås att ska få i uppdrag att skärpa energikraven med inriktningen att energiförbrukningen vid nybyggnation ska vara 70 kWh/m² respektive 90 kWh/m² beroende på geografisk zon (yrkande 13). I byggregler (avsnitt 9) finns specificerat vilka krav som ställs på bl.a. nybyggda bostäder vad gäller energihushållning. Reglerna innebär att byggnadens specifika energianvändning, installerad eleffekt för uppvärmning och genomsnittliga värmegenomgångskoefficient högst får uppgå till vissa värden som är beroende av dels vilken klimatzon som byggnaden ligger i, dels om elvärme används i bostäderna. För bostäder som har ett annat uppvärmningssätt än elvärme gäller att den specifika energianvändning för byggnaden får uppgå till högst 110150 kWh/m2 och år beroende av vilken klimatzon som byggnaden ligger i. För bostäder med elvärme uppgår motsvarande intervall till högst 5595 kWh/m2 och år. och rådets direktiv (2002/91/EG) om byggnaders energiprestanda trädde i kraft . Syftet med direktivet är att främja en förbättrad energiprestanda i byggnader i unionen och ta hänsyn till kraven på inomhusklimat och kostnadseffektivitet. Ett reviderat EU-direktiv om byggnaders energiprestanda antogs (2010/31/EU). Direktivet innebär att energikrav ska införas för alla nya byggnader samt i vissa fall för befintliga byggnader vid större renoveringar. I direktivet (artikel 4) anges att medlemsländerna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att minimikrav avseende byggnaders eller byggnadsenheters energiprestanda fastställs i avsikt att uppnå kostnadsoptimala nivåer. Minimikraven för energiprestanda ska ses över med jämna mellanrum som inte får överstiga och ska vid behov uppdateras för att återspegla den tekniska utvecklingen inom bygg- och fastighetssektorn. Direktivet anger inga krav på nivåer för energiprestanda, utan dessa ska fastställas av respektive medlemsland. Däremot anges i direktivet att medlemsstaterna ska se till att alla nya byggnader är nära-nollenergibyggnader, och att nya byggnader som används och ägs av offentliga myndigheter är nära-nollenergibyggnader efter (artikel 9). I regleringsbrevet fick i uppgift att påbörja ett arbete med att se över gällande energikrav i byggregler. Vidare fick i uppdrag av regeringen (N2010/1474/E) att bl.a. inventera förändringarna i det omarbetade EU-direktivet och identifiera behov av förändringar i det svenska regelverket. Detta uppdrag redovisades i rapporten om byggnaders energiprestanda konsekvenser och behov av förändringar i det svenska regelverket. Arbetet med att ta fram nya energikrav i byggregler har resulterat i att ett förslag till förändring i kraven på energihushållning har utarbetats och remissbehandlats fram till . Förslaget innebär skärpta krav på byggnadens specifika energianvändning och genomsnittlig värmegenomgångskoefficient för bostäder och lokaler som har annat uppvärmningssätt än elvärme. För klimatzon III (landets södra delar) föreslås att byggnadens specifika energianvändning för bostäder ändras från 110 till 90 kWh/m2 och år. För klimatzon II och I föreslås en motsvarande förändring till 110 respektive 130 kWh/m2 och år. Nya regler om energihushållning i byggregler har beräknats kunna träda i kraft . I arbete med att se över byggreglerna ingår också att utarbeta föreskrifter som avser ändring av byggnad, bl.a. vad avser krav på energihushållning och värmeisolering. Ett förslag till föreskrifter och allmänna råd om ändring av byggnad har remissbehandlats fram till . Enligt förslaget till föreskrift gällande krav på energihushållning vid ändring av byggnad ska byggnader vara utformade så att energianvändningen begränsas genom låga värmeförluster, lågt kylbehov, effektiv värme- och kylanvändning och effektiv elanvändning. Dessa regler ska tillämpas så att övriga tekniska egenskapskrav tillgodoses, byggnadens kulturvärden inte skadas och så att de arkitektoniska och estetiska värdena tas till vara. Utskottet kan konstatera att det pågår ett arbete med att se över de krav på energihushållning i samband med ny- och ombyggnad som ställs upp i byggregler. Nya regler beräknas kunna träda i kraft . Dessa regler kan, som framgår ovan, förväntas innebära skärpta krav i förhållande till vad som gäller . Det kan vidare förväntas att överväganden om ytterligare skärpningar av kraven på energihushållning kommer att aktualiseras , bl.a. mot bakgrund av vad som krävs enligt EU-direktivet om byggnaders energiprestanda. Direktivet innebär också att de nationella minimikraven ska ses över med jämna mellanrum och vid behov uppdateras för att återspegla den tekniska utvecklingen inom bygg- och fastighetssektorn. Det kan emellertid inte anses vara lämpligt att fastställer de exakta nivåer som bör gälla för byggnaders specifika energianvändning . Utskottet förutsätter att en ingående bedömning av vad som är möjligt att uppnå med beaktande av EU-direktivet samt de tekniska och ekonomiska förutsättningarna görs i det nu pågående arbetet. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2010/11:N369 yrkandena 12 och 13. Nya tekniska lösningar i byggandet Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att regeringen bör uppmärksamma nya tekniska lösningar i byggandet. Utskottet ser positivt på de möjligheter som den tekniska utvecklingen ger men anser inte att ett tillkännagivande i enlighet med motionsförslagen skulle kunna påskynda utvecklingen. Jämför reservation 17 (MP). (M) föreslår i motion 2010/11:C283 att i ett tillkännagivande ska framhålla vikten av att uppmärksamma olika IT-lösningar i bostadspolitiken. Motionären framhåller bl.a. att användningen av IT-lösningar bör integreras i samhällsplaneringen och användas i byggnader för att underlätta vardagen för människor som de kan ge positiva miljöeffekter genom en minskad energianvändning. I partimotion 2010/11:T502 av m.fl. (MP) yrkande 24 föreslås ett tillkännagivande om behovet av nytänkande i byggsektorn som innebär en anpassning till ekologiska villkor. Enligt motionärerna bör regeringen lyfta fram goda exempel och arbeta med teknikupphandlingar och andra metoder för att stödja och bidra till utvecklandet av byggtekniska lösningar som stöder alla de tre dimensionerna av hållbarhet. (M) föreslår i motion 2010/11:C349 att regeringen tillsammans med bl.a. Kommuner och Landsting eller enskilda kommuner ska starta ett projekt för att se över hur man i kommunernas planarbete kan fastställa att all nybyggnation redan från början ska vara anpassad för s.k. smart grids. Smart grids smarta elnät används som ett samlingsnamn för en vision om hur det framtida elnätet ska se ut och de egenskaper som elnät och anslutna apparater behöver ha för att vara anpassade för framtidens elproduktion. De motioner som tas upp under denna rubrik kommer in på frågor som är aktuella i ett flertal olika sammanhang. Utskottet kan instämma i motionerna såtillvida att samhällets insatser när det gäller bostadspolitik och samhällsbyggande i vid bemärkelse givetvis måste utgå från de förutsättningar som ges av den tekniska utvecklingen och de ökade kraven på långsiktigt hållbara lösningar. Det är utskottets uppfattning att olika IT-lösningar successivt får en allt större användning i såväl byggande som förvaltning av bostäder. Exempelvis blir det allt vanligare med tekniska lösningar som gör det möjligt för bostadskonsumenterna att på ett enkelt sätt följa och påverka sin egen energianvändning. När det gäller exempel på aktuella statliga satsningar som syftar till att stimulera en utveckling av samhällsbyggandet som tar till vara den ökade kunskapen på bl.a. miljö- och energiområdena, kan utskottet erinra om Delegationen för hållbara städer som har till uppgift att verka för en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostadsområden. Delegationen ska i samarbete med kommunerna, marknadens aktörer och andra parter underlätta och stimulera arbetet med att genom integrerad, sektorsövergripande planering, höjda ambitionsnivåer och användande av ny teknik åstadkomma välfungerande och attraktiva stadsmiljöer där hög livskvalitet kan kombineras med förbättrad miljö, ekonomisk tillväxt, social sammanhållning och minimerad klimatpåverkan. I fråga om det mer specifika motionsförslaget om smarta elnät har utskottet erfarit att tillsammans med anslagit medel till en förstudie om en satsning på smarta elnät i , ett av de största exploateringsområdena i . Målet för förstudien är att ta fram ett koncept för ett framtida provområde för utveckling och fältinstallation av ny teknik som ger både generella och specifika kunskaper om optimering, styrning, underhåll och reglering av framtida smarta elnät. Avsikten är att det smarta elnätet ska integreras inom flera delar i stadsmiljön, från aktiva flerbostadshus och olika kommunikationssystem till övergripande elsystem och infrastruktur i både stadsmiljö och hamn. I projektet medverkar företrädare för ett flertal aktörer, bl.a. energibolag, kommun, byggföretag och forskningsinstitut. ser positivt på de möjligheter som den tekniska utvecklingen ger att tillgodose de ökade kraven på långsiktigt hållbara lösningar såväl i nytillkommande bebyggelse som i samband med ombyggnad och andra förnyelseåtgärder. Utskottet kan emellertid inte se att ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionsförslagen skulle kunna påskynda denna utveckling. Motionsförslagen avstyrks således. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att avskaffa den obligatoriska byggfelsförsäkringen. Utskottet hänvisar till en framlagd promemoria i frågan och framhåller att remissbehandlingen samt regeringens ställningstagande bör avvaktas. I motion 2010/11:C271 av (M) föreslås att reglerna om obligatorisk byggfelsförsäkring ska avskaffas. Motionären anser att andra garantier täcker de kostnader som kan uppkomma vid byggfel. Även i motion 2010/11:C282 av och (båda M) föreslås att kravet på byggfelsförsäkring ska avskaffas. Motionärerna framhåller bl.a. att marknaden för byggfelsförsäkringar fungerar dåligt och att kostnaderna för byggherrarna blir höga. (M) föreslår i motion 2010/11:C351 att det genomförs en översyn av lagstiftningen om byggfelsförsäkring. Motionären anser att byggfelsförsäkring inte ska krävas som förutsättning för bygglov, att husköpare ska kunna välja mellan byggförsäkring och totalentreprenad och att det bör prövas om kostnaderna för försäkringen är rimliga. Lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m. trädde i kraft (prop. 1992/93:121, bet. BoU22, rskr. Lagen ändrades med verkan fr.o.m. (prop. 2003/04:45, bet. LU25, rskr. 240) då lagens tillämpningsområde utvidgades till att omfatta även småhus. Lagen innehåller bestämmelser om dels byggfelsförsäkring, dels färdigställandeskydd. Vissa ändringar till följd av införandet av den nya träder i kraft . Enligt den nya lydelsen av lagen ska en byggfelsförsäkring finnas vid en nybyggnad eller ombyggnad, om en byggnad helt eller till övervägande del är avsedd att användas som bostad för permanent bruk. Beträffande småhusen gäller i stället att en byggfelsförsäkring ska finnas vid en nybyggnad och vid vissa tillbyggnader. Det är som ska pröva behovet av försäkring utom vid nybyggnad. Om det är fråga om ett fritidshus får nämnden besluta att en försäkring inte behövs. Det är den som för egen räkning utför eller låter utföra ett byggnadsarbete som ska se till att det finns en försäkring. Byggfelsförsäkringen ska omfatta skälig kostnad för att avhjälpa fel i byggnadens konstruktion, i materialet som använts eller i utförandet av arbetet och skälig kostnad för att avhjälpa skador på byggnaden som orsakats av felet. Med fel avses avvikelse från fackmässigt godtagbar standard vid den tid då arbetet utfördes. har frågor om byggfelsförsäkringar behandlats av fyra utredningar. Resultaten av de tre första utredningarna finns redovisade i betänkandet Lagen om byggfelsförsäkringar, en utvärdering (SOU 2005:30), rapporten mot fel och obestånd inom bostadsbyggandet (Ds 2007:8) respektive betänkandet Bygg helt enkelt! (SOU 2008:68). redovisades promemorian Avskaffande av den obligatoriska byggfelsförsäkringen (Ds 2011:2) med resultatet av ett utredningsarbete som företagits inom mot bakgrund av de tidigare utredningarna och de remissynpunkter som inkommit. Enligt promemorian har utvärderingen av lagen om byggfelsförsäkring visat att det finns ett flertal brister med det nuvarande försäkringssystemet. Bristerna är sådana att lagen inte bedöms ha uppnått sitt syfte avseende skyddet för byggherren vid byggfelsförsäkring. Mot denna bakgrund föreslås att kravet på den obligatoriska byggfelsförsäkringen tas bort. Den nuvarande lagen om byggfelsförsäkring m.m. föreslås upphävas och ersättas av en ny lag om färdigställandeskydd som utgår från de gällande bestämmelserna om färdigställandeskydd. behandlade föregående år motionsförslag med liknande inriktning som de nu aktuella (bet. 2009/10:CU9). Utskottet avstyrkte förslagen med följande motivering: Som framgått ovan har lagen om byggfelsförsäkring varit föremål för överväganden i tre utredningar . Därvid har bl.a. de frågställningar om försäkringens omfattning och utformning som tas upp i de aktuella motionerna behandlats. En av de frågor som ägnats särskild uppmärksamhet är vilket värde som en byggfelsförsäkring har för s.k. självbyggare. I denna fråga har civilutskottet tidigare uttalat att det inte är rimligt att ställa krav på försäkring som endast i mycket begränsad utsträckning kan fungera som ett avhjälpandeskydd när ett byggfel uppstått (bet. 2006/07:CU18). Utskottet kan nu konstatera att ett förslag om att undanta de aktuella byggprojekten ingår i en lagrådsremiss och kan förväntas bli framlagt för i en proposition senare i vår. Något behov av ett tillkännagivande i frågan föreligger således inte. När det gäller motionsförslagen om att göra byggfelsförsäkringen helt frivillig, även för övriga byggherrar och byggprojekt, anser utskottet att de är alltför långtgående och skulle innebära en oönskad inskränkning i konsumentskyddet vid bostadsbyggande. har som framgår ovan tidigare ifrågasatt byggfelsförsäkringens värde för s.k. självbyggare. Enligt den utvärdering av byggfelsförsäkringen som har redovisats i en promemoria från finns det ett flertal brister med det nuvarande försäkringssystemet som gäller även för övriga byggherrekategorier. Mot denna bakgrund samt i syfte att effektivisera plan- och bygglagstiftningen föreslås att den obligatoriska byggfelsförsäkringen tas bort. Promemorian är föremål för remissbehandling. Enligt utskottets mening bör remissbehandlingen av promemorian och regeringens ställningstagande i frågan avvaktas. Av detta skäl avstyrks de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om en översyn av regelverket för energideklarationer. Utskottet hänvisar till sitt ställningstagande i frågan . I motion 2010/11:C273 av (M) föreslås att regeringen ska se över regelverket för energideklarationer. Motionären hänvisar till de synpunkter som tidigare framfört i frågan efter att ha genomfört en granskning av verksamheten med deklarationer. Bakgrund och gällande rätt beslutade att införa en lag om energideklarationer (prop. 2005/06:145, bet. BoU9, rskr. Lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader, som trädde i kraft , var en del i det svenska genomförandet av och rådets direktiv /91/EG om byggnaders energiprestanda. Lagen syftar till att främja en effektiv energianvändning och en god inomhusmiljö i byggnader. Lagen om energideklaration för byggnader innehåller bestämmelser om en skyldighet för ägaren till en byggnad att se till att vissa uppgifter om byggnadens energianvändning och inomhusmiljö deklareras i en energideklaration. En sådan deklaration ska upprättas när en byggnad uppförs. Vidare gäller för vissa byggnader att ägare ska se till att det alltid finns en energideklaration som inte är äldre än . Det sistnämnda kravet gäller inte för en- och tvåbostadshus som inte hyrs ut, dvs. För dessa gäller emellertid att en deklaration ska upprättas när en byggnad säljs, om det inte redan finns en deklaration som inte är äldre än . Energideklarationen ska upprättas av en oberoende expert. behandlade (bet. 2009/10:CU9) en redogörelse från om införandet av energideklarationer (2009/10:RRS3) och en motion som hade väckts med anledning av redogörelsen. I detta sammanhang behandlades också tre motioner om energideklarationer års allmänna motionstid, däribland en motion likalydande med den nu aktuella och av samma motionär. I redogörelsen framhöll bl.a. att regeringen bör se över det regelverk som styr tillämpningen av systemet med energideklarationer och att regeringen bör vidta de övriga åtgärder som behövs för att effektivisera verksamheten och säkerställa energideklarationernas kvalitet. Styrelsen menade vidare att regeringen bör utveckla sin uppföljning inom området bl.a. i syfte att kunna återrapportera till om vilka effekter statens insatser haft för målet att energieffektivisera bebyggelsen. Utskottet föreslog att skulle lägga redogörelsen från till handlingarna och avslå de motionsförslag som gäller verksamheten med energideklarationer. I sitt ställningstagande hänvisade utskottet till att regeringen för redan redovisat sin syn på granskning samt även givit uppdrag om en fortsatt översyn av den aktuella verksamheten. Som framgår ovan har utskottet tagit ställning till det förslag som förs fram i den nu aktuella motionen. Utskottet anser inte heller nu att det finns tillräckliga skäl för ett tillkännagivande till regeringen om regelverket för energideklarationer. Motionen avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsförslag om bostadsanpassningsbidrag. Utskottet hänvisar till pågående överväganden och tidigare ställningstaganden. I motion 2010/11:C202 av (S) yrkande 2 föreslås att det genomförs en översyn av systemet med bostadsanpassningsbidrag. Förslaget läggs fram med hänvisning till en bristande tillgänglighet i delar av dagens bostadsbestånd. i och (båda C) föreslår i motion 2010/11:Fö249 yrkande 2 att bostadsanpassningsbidrag ska lämnas för elsanering. Motionärerna anser att elöverkänslighet bör betraktas som en sjukdom som ska ge samma rätt till bidrag som gäller för andra funktionshinder. Enligt lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. svarar kommunerna för att bidrag lämnas till anpassning och återställning av bostäder (2 §). Bidrag kan lämnas till enskild person som äger en bostad för permanent bruk eller som innehar en sådan bostad med hyres- eller bostadsrätt. Om bostaden hyrs i andra hand, lämnas bidrag endast om anpassningsåtgärden är skälig med hänsyn till hur långvarig upplåtelsen är (4 §). Bostadsanpassningsbidrag lämnas för åtgärder för anpassning av bostadens fasta funktioner i och i anslutning till den bostad som ska anpassas. Bidrag lämnas endast om åtgärderna är nödvändiga för att bostaden ska vara ändamålsenlig som bostad för den funktionshindrade. Bidrag lämnas dock inte om de sökta åtgärderna behöver vidtas redan av väsentligen andra orsaker än behovet av anpassningen (6 §). har tillsynsansvaret över kommunernas bidragsverksamhet. I motion 2010/11:C202 förordas en allmän översyn av systemet med bostadsanpassningsbidrag med hänvisning till en bristande tillgänglighet i bostadsbeståndet. Det framgår emellertid inte vilka problem med det nuvarande regelverket som motionären anser föreligga. Bidragsgivningen är avsedd som stöd till enskilda personer med funktionshinder. Enbart det förhållandet att det finns brister i tillgängligheten i stora delar av bostadsbeståndet kan därför inte i sig anses motivera en översyn. Utskottet kan vidare hänvisa till att i sin tillsyn av bidragsverksamheten har möjlighet att uppmärksamma eventuella behov av regeländringar. Som redovisats ovan (avsnittet Inventering av tillgängligheten) har med anledning av ett regeringsuppdrag redovisat sex delmål för tillgänglighetsarbetet, varav ett avser hanteringen av bostadsanpassningsbidragen. Delmålet innebär att landets kommuner ska utöva en väl fungerande hantering av bostadsanpassningsbidraget med en hög grad av rättssäkerhet. Verket redovisar även vissa åtgärder som bör vidtas för att nå målet. Förslag motsvarande det som läggs fram i motion 2010/11:Fö249 om att bostadsanpassningsbidrag ska lämnas för elsanering har behandlats och avslagits av vid ett flertal tillfällen. Vid den senaste behandlingen i civilutskottet (bet. 2007/08:CU11) avstyrkte utskottet förslaget med följande motivering. Förslag om bostadsanpassningsbidrag för elöverkänsliga har behandlats av under en följd av år. konstaterade föregående år (bet. 2006/07:CU18), liksom bostadsutskottet , att i sin tolkning av det aktuella rättsläget utgår från den vetenskapliga bedömning av elöverkänslighet som gjorts av bl.a. och för arbetsliv och socialvetenskap. Utskottet fann inte heller skäl för att frångå denna bedömning. Utskottet ser inte heller nu något skäl att frångå den vetenskapliga bedömningen vid tillämpningen av lagen om bostadsanpassningsbidrag i de aktuella fallen. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionsförslagen om bostadsanpassningsbidrag. Planprocessen, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:C315 yrkande 3 och avslår motionerna 2010/11:C330 yrkande 3, 2010/11:C343 yrkandena 1 och 2, 2010/11:C352 och 2010/11:C358 yrkande 15. En av de viktigaste frågorna i översynen av var enligt vår mening att åstadkomma ett regelverk som ger förutsättningar för en demokratisk och effektiv planeringsprocess. När förslaget om den nya lagen behandlades av kunde emellertid bl.a. S-ledamöterna konstatera att regeringens bristande beredning av ärendet medförde behov av en fortsatt översyn och uppföljning av lagen i flera avseenden. Som framhålls i en av de nu aktuella S-motionerna är det viktigt att den lag som träder i kraft bl.a. medför att handläggningstiderna i planprocessen verkligen blir kortare utan att rättssäkerheten äventyras. Det är vidare nödvändigt att följa upp tillämpningen av lagen när det gäller planfrågor som förutsätter samverkan mellan flera kommuner om regionens bostadsförsörjning, infrastruktur och arbetsmarknad. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär ett bifall till motion 2010/11:C315 (S) yrkande 3. Övriga motioner avstyrks. Planprocessen, punkt 1 (V) av Amineh Kakabaveh (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:C330 yrkande 3 och 2010/11:C358 yrkande 15, bifaller delvis motion 2010/11:C315 yrkande 3 och avslår motionerna 2010/11:C343 yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:C352. I bostadspolitiska partimotion 2010/11:C358 läggs ett antal förslag fram som är inriktade på att öka det demokratiska inslaget på bostadsmarknaden och samhällsplaneringen som marknadskrafternas inflytande begränsas. Det är nödvändigt att se över och förändra flera av de regelsystem som styr planering, byggande och förvaltning av bl.a. bostäder. Den nya plan- och bygglag som träder i kraft innehåller emellertid inte några påtagliga förändringar som kan leda till en mer demokratisk och effektiv detaljplaneprocess. Det finns därför behov av en fortsatt översyn av i syfte att åstadkomma verkliga förbättringar i dessa avseenden. Detta bör med bifall till motion 2010/11:C358 (V) yrkande 15 som sin mening tillkännage för regeringen.