bet · GY01KrU5 · 2011-02-07 00:00:00 — Undantaget från förbudet syftar till att göra det möjligt för SVT att tillgängliggöra mycket dyra evenemang av nationellt intresse som annars inte skulle kunna sändas eller skulle ta för mycket resurser från andra viktiga programområden (se prop. 2008/09:195 s. 57 f.). Reglerna för sponsring skärptes i enlighet med beslut av i det sändningstillstånd som gäller för SVT, så att numera endast 20 evenemang får sponsras. ändrades även reglerna för indirekt sponsring något. Ett tidigare krav togs bort, som gick ut på att programföretagens insatser minst måste motsvara värdet av erhållna rättigheter eller att ett marknadsmässigt pris måste ha betalats för rättigheterna. Motionären bakom motion Kr214 (M) anser att det finns en gråzon, framför allt då det gäller tillämpningen av reglerna för indirekt sponsring. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att SVT:s oberoende och integritet upprätthålls och inte ifrågasätts genom att sponsringsreglerna kan uppfattas som otydliga och ge utrymme för olika tolkningar som inte kan ha varit avsikt. De nya bestämmelserna i sändningstillståndet om direkt och indirekt sponsring har varit i bruk i gott och väl . SVT har under den tiden inte fällts av ha brutit mot dessa bestämmelser. Däremot har SVT fällts för otillbörligt gynnande , dock utan att det i någotdera fallet har handlat om sponsring eller indirekt sponsring. Utskottet finner att det är motiverat att regeringen vid en bred genomlysning av public service-uppdraget även följer upp och utvärderar den direkta och indirekta sponsringen av SVT:s program. Motionsförslaget bör emellertid inte föranleda ett tillkännagivande från . Därmed avstyrks motion Kr214 (M). Tv-sändningar från stora sportevenemang Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att regeringen ska undersöka möjligheterna att ge hela befolkning tillgång till tv-sändningar av landslagsevenemang. Jämför reservation 3 (S). Jämför särskilda yttrandena 2 (MP) och 3 (V). (S) påpekar i motion Kr269 att konkurrensen mellan tv-bolagen om att få sända de riktigt stora och attraktiva idrottsevenemangen har ökat stadigt. Många tv-tittare har inte den ekonomiska möjligheten att betala för ett antal programkanaler som sänder stora idrottsevenemang och kan därför inte heller alltid se tävlingar där olika landslag deltar. Motionären föreslår att i ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att undersöka möjligheterna att ge hela befolkning tillgång till landslagsevenemang. Motionsförslaget synes syfta till att SVT, vars sändningar når praktiskt taget hela landet, ska kunna sända från fler stora idrottsevenemang än vad företaget gör . Utskottet vill inledningsvis påminna om att SVT:s sportutbud är omfattande och att företaget sänder sportevenemang från en lång rad sportgrenar. uppgick andelen sportsändningar i förstasändningarna till av det samlade riksutbudet.6[ public service-utredning , tabell 3.2.3 a.] SVT erhåller ca i avgiftsmedel från rundradiokontot i . Dessa medel ska användas för ett rikt varierat programutbud som omfattar allt från det breda anslaget till mer särpräglade programtyper. Då det gäller inköp av rättigheter till sportsändningar konkurrerar SVT med andra programkanaler, bl.a. ett antal renodlade sportkanaler. Under en följd av år har priserna på sändningsrättigheter ökat. Den möjlighet som finns för SVT att få sponsormedel inbringar . Enligt SVT bidrar sponsringsintäkterna till företagets möjligheter att förhandla med de organisationer som säljer rättigheter. Om motionens syfte skulle förverkligas skulle det kunna betyda att medelstilldelningen till SVT skulle behöva ökas, vilket eventuellt kan innebära att radio- och tv-avgiften måste höjas. Med i stort sett oförändrad medelstilldelning skulle SVT i stället bli tvunget att omprioritera inom given ekonomisk ram. En sådan omprioritering skulle gå ut över kvalitet och omfattning av programutbudet i övrigt. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr269 (S). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att utreda en utflyttning av SVT till för att bl.a. motverka ensidighet i nyhetsrapporteringen. Nyhetsrapporteringen ska bedrivas så att en mångfald i nyhetsurval, analyser och kommentarer kommer till uttryck i olika program. SVT får självt avgöra hur företaget ska organiseras och var det ska ha sitt säte. I motion Kr252 anser (FP) att en större mångfald skulle skapas i Mediesverige om SVT och dess programproduktion placerades utanför huvudstaden. Enligt motionären ska nyhetsrapporteringen i inte domineras av ett ensidigt utbud och ett urval som görs i . I motionen föreslås därför att förutsättningarna för att flytta SVT till ska utredas. Sändningstillståndet för SVT innehåller villkor som går ut på att företagets nyhetsrapportering ska bedrivas så att en mångfald i nyhetsurval, analyser och kommentarer kommer till uttryck i olika program. Nyhetsförmedlingen och samhällsbevakningen ska ha olika perspektiv så att händelser speglas utifrån olika geografiska, sociala och andra utgångspunkter. SVT ska även sända regionala nyhetsprogram. Vidare ska SVT enligt anslagsvillkoren ha en decentraliserad organisation som skapar goda förutsättningar för självständigt beslutsfattande på regional och lokal nivå. Den lokala och regionala organisationen ska ges tillräckliga resurser för att effektivt kunna spegla respektive områdes särprägel och egenart. Organisationen ska utformas med syfte att möjliggöra hög närvaro av personer ute i landet med kunskap om och förankring i de olika regionerna. Den del av allmänproduktionen7[ Enligt SVT:s public service-redovisning 2009 räknas följande som allmänproduktion: egenproduktioner, produktionsutläggningar, samproduktioner samt svenska förvärv inom programkategorierna Fiktion, Underhållning, Musik och Fakta, nyhetsmagasin riktade till barn och ungdom, sportdokumentärer och sportreportage samt korta pausprogram.Alla nyhetsprogram, 24 Direkt och sportevenemang exkluderas från definitionen av allmänproduktion liksom de samhällskodade inslag som ingår i nyhetsblocket Gomorron .] i SVT:s rikssändningar som produceras utanför ska uppgå till . SVT:s nyhetsverksamhet ska bedrivas så att de olika självständiga nyhetsredaktionerna inom företaget oberoende av varandra kan fatta beslut med skilda perspektiv. Enligt utskottets uppfattning synes villkoren vara tydliga och förutsättningarna goda för SVT att spegla hela landet, både när det gäller nyhetsrapporteringen och allmänproduktionen. Myndigheten för radio och tv, som granskar om företaget fullföljt sina åligganden, har emellertid fått regeringens uppdrag att utvärdera om 55-procentsvillkoret är effektivt med avseende på programföretagens uppgift att spegla förhållandena i hela landet. Utvärderingen ska redovisas och kommer att utgöra underlag i den avstämning (kontrollstation) med programföretagen som ska göras . Utskottet vill framhålla att det är en uppgift för SVT att självt avgöra hur företaget ska organiseras och var det ska ha sitt säte. Utskottet kan inte se att det är befogat att tillsätta en utredning för att omlokalisera SVT:s säte. Motion Kr252 (FP) bör avslås av . Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag som syftar till att såväl SVT som de kommersiella tv-kanalerna ska ägna uppmärksamhet åt synskadades svårigheter att följa med i tv-program som sänds på andra språk. Krav ställs redan på SVT och UR i detta hänseende. Krav på tillgänglighet kommer även att ställas på kommersiella tv-kanaler i enlighet med bestämmelser i den nya radio- och tv-lagen. (S) pekar i motion Kr215 på synskadades svårigheter att följa med i tv-program som sänds på andra språk eller har utländska inslag, vilket förekommer i nyhetsprogrammen. Motionsförslaget syftar till att såväl SVT som de kommersiella tv-kanalerna ska ägna uppmärksamhet åt detta problem och hitta praktiska lösningar. SVT och UR ska enligt sina sändningstillstånd beakta behoven hos personer med funktionsnedsättning. Ambitionsnivån när det gäller möjligheterna för denna grupp att tillgodogöra sig SVT:s och UR:s utbud ska höjas och tillgängligheten förbättras. Det långsiktiga målet är att hela utbudet ska göras tillgängligt för alla medborgare. SVT uppger i public service-redovisningen att stora delar av program med översättningstext erbjuds synskadade i form av uppläst textremsa med syntetiskt tal. Denna tjänst finns tillgänglig i det digitala marknätet, hos Com Hem och hos . Tjänsten avser i första hand översatt text, som sänds som en separat ljudkanal på egen kanalplats. Av denna anledning behövs två mottagare (digitalboxar), en för ordinarie program från SVT och en för det extra ljudspåret. Tjänsten omfattas inte av vidaresändningsplikten. Kabel- och satellitoperatörerna är således inte skyldiga att vidaresända tjänsten. SVT har påbörjat en testverksamhet med syntolkning, vilket innebär att en röst förmedlar information om vad som syns men inte hörs i bilden. Syntolkningstjänsten sänds på samma kanalplats som normalt används till tjänsten för uppläst textremsa. UR uppger i sin public service-redovisning att företaget fortsatt att syntolka program. Genom den nya radio- och tv-lagen (2010:696), förkortad RTVL, som trädde i kraft har kraven på tillgänglighet ökat, inte bara på public service-företagen utan även på andra leverantörer av medietjänster. Tjänsterna ska utformas på sådant sätt att de blir tillgängliga för personer med funktionsnedsättning genom textning, tolkning eller liknande teknik. Regeringen beslutar vilka krav som ska gälla för SVT och UR. Myndigheten för radio och tv beslutar vilka krav som ska gälla för övriga programföretag (5 kap. 12 § RTVL). Myndigheten för radio och tv avser att besluta vad som ska gälla för svenska programföretag som sänder tv i marknätet eller via satellit om vilka hjälpmedel de ska erbjuda och i vilken omfattning. Kraven ska vara framtagna med hänsyn till de finansiella förutsättningarna för respektive företag. Enligt utskottets uppfattning är det en central fråga som tas upp av motionären. Det är av största betydelse att tv i allmänhetens tjänst är tillgänglig för befolkningen så långt det är möjligt. Redovisningen ovan visar att krav ställs på SVT och UR och att dessa båda programföretag har gjort och gör stora ansträngningar för att deras sändningar ska kunna uppfattas även av personer med funktionsnedsättning. Frågor som gäller det kommersiella tv-utbudet och kabel- och satellitdistributörer ligger utanför kulturutskottets beredningsområde. Utskottet vill ändå uttrycka tillfredsställelse över att det kommer att ställas krav på tillgänglighet även när det gäller dem. Utskottet konstaterar att motionärens synpunkter redan i allt väsentligt har beaktats. Motion Kr215 (S) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag som syftar till att hela ska kunna ta emot SR:s sändningar. Det ankommer på att tillsammans med besluta vilken omfattning som sändarnätet ska ha och bedöma om det är ekonomiskt rimligt att bygga ut det ytterligare. I motion Kr213 anför (FP) att vissa delar av ligger i s.k. radioskugga. På dessa platser är det omöjligt för invånarna att lyssna på radio, trots att de har adekvat mottagarutrusning. Yrkandet syftar till att hela länet ska få möjlighet att ta emot SR:s sändningar. SR ska enligt de villkor som är knutna till företagets sändningstillstånd sända till av den bofasta befolkningen i landet. Detta uppnås med hjälp av 600 sändare. Det stora flertalet invånare i har enligt SR radiotäckning, men ett mindre antal invånare, främst i kommun, har problem med radiomottagningen. Det statligt ägda bolaget äger och driver utsändningsnätet för radio och tv, ett stamnät som sammanbinder de ca 600 sändarstationerna. Utskottet har inhämtat att på uppdrag av SR nu söker möjligheter att placera sändare i . Utskottet konstaterar att vissa delar av landet ligger i radioskugga. Med utgångspunkt i kravet på täckning ankommer det på att tillsammans med besluta vilken omfattning som sändarnätet ska ha och bedöma om det är ekonomiskt rimligt att bygga ut det ytterligare. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr213 (FP). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att ska ha en lokalradiostation som är gemensam för hela länet. Det är SR:s uppgift att självt besluta om sin organisation. I motion Kr240 av (M) påpekar motionären att sedan mer än inte längre består av två län. Så gott som alla myndigheter, förvaltningar och sammanslutningar i har gått samman i gemensamma organisationer. Det gäller dock inte lokalradion, som är uppdelad på två lokalradiostationer, Radio och Radio . Förslaget i motionen syftar till att de två stationerna ska slås samman till en gemensam lokalradiostation, Radio . Anslagsvillkoren för anger att företaget ska ha en decentraliserad organisation som skapar goda förutsättningar för självständigt beslutsfattande på regional och lokal nivå. Organisationen ska utformas så att den möjliggör hög närvaro av personer ute i landet med kunskap om och förankring i de olika regionerna. Utskottet anser nu liksom tidigare då frågan aktualiserats (senast i bet. 2009/10:KrU3) att det är SR:s uppgift att självt besluta om sin organisation. Motion Kr240 (M) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om utbyte av tv-sändningar mellan de nordiska ländernas public service-bolag. har avskrivit en rekommendation med liknande syfte. Jämför särskilt yttrande 2 (MP). Förslaget i motion Kr297 av och (C) går ut på att alla i ska få möjlighet att följa de nordiska ländernas public service-utbud i tv. Även om en hel del program från de nordiska ländernas tv-bolag är tillgängliga via Internet, så begränsas möjligheterna att se dem med hänvisning till upphovsrätten. Motionärerna anser att hushållen inte ska behöva betala någon särskild avgift utöver den nationella tv-avgiften för att kunna ta del av det nordiska tv-utbudet. rekommenderade 2006 medlemsländerna att säkerställa att de nordiska public service-kanalerna ingår i programutbudet när digital-tv införs (rekommendation 24/2006). De nordiska regeringarna har återkommande hänvisat till att nordiska kabel- och satellitoperatörer erbjuder grannlandskanaler samt att det nordiska tv-samarbetet, Nordvision, bidrar till kulturell, språklig och mänsklig förståelse över landsgränserna. beslutade vid sin session att lägga ländernas meddelanden med anledning av rekommendationen till handlingarna. Rekommendationen är därmed slutbehandlad för rådets del. Det nordiska tv-samarbetet, Nordvision, grundades av de svenska, norska, finska och danska public service-företagen. kom även med i samarbetet, som bl.a. innebär programutbyte mellan länderna och arbete med samproduktioner. Programföretagen har tillsammans bildat Nordvisionsfonden vars syfte är att främja nordiskt kultursamarbete genom att öka produktion och distribution av nordiska tv-program samt att stödja nordiska upphovsmän och utövande konstnärer. Fonden finansieras med intäkter som public service-företagen får från vidaresändning av program i kabelnät i . För del innebär det att en del av den upphovsrättsliga ersättningen för vidaresändning av SVT:s programkanaler i de övriga ländernas kabelnät går till Copyswede och en del till SVT. delade fonden ut i produktionsstöd och i utvecklingsstöd. Kultur- och utbildningsutskottet inom tillsatte en arbetsgrupp som fick i uppdrag att undersöka möjligheterna att inrätta en gemensam nordisk tv-kanal för kultur som motvikt till de amerikanska produktioner som utskottet ansåg dominerar de nordiska tv-kanalernas utbud. En expertgrupp utredde därefter tekniska, ekonomiska och praktiska förhållanden, vilket resulterade i rapporten . I rapporten föreslår arbetsgruppen att en oberoende tv-kanal ska etableras i samarbete med de nordiska ländernas public service-företag. En ny kulturkanal, ArteNorden, föreslås sända på egen frekvens eller i redan etablerade tv-kanaler. Enligt förslaget ska programkanalen etableras i samarbete med den fransk-tyska tv-kanalen som har säte i . Den beräknade årliga kostnaden för en nordisk kulturkanal uppgår till . har därefter på förslag av kultur- och utbildningsutskottet inom rådet rekommenderat att medlemsländernas regeringar fullföljer förslaget och inrättar en oberoende kultur-tv-kanal i samarbete med ländernas public service-företag (rekommendation 12/2010). Motionärens förslag synes syfta till att alla nordiska tv-kanaler ska sändas till de nordiska länderna. Som redovisats i det förgående har frågan behandlats inom men är nu avskriven. I stället verkar för att en gemensam kultur-tv-kanal ska etableras, ett samarbete av jämförelsevis mindre omfattning. Enligt utskottets uppfattning bör de nordiska regeringarnas ställningstaganden till rekommendationen avvaktas. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att det pågår ett livligt utbyte av tv-program mellan de nordiska ländernas public service-bolag inom ramen för Nordvisionssamarbetet. I SVT:s sändningar har det nordiska programutbudet ökat och uppgick . Motsvarande siffra var och för 2007.8[ SVT:s public service-redovisning 2009, tabell 3.4.3.] Slutligen kan nämnas att flera satellit-tv-operatörer och kabel-tv-operatörer i erbjuder abonnemang på nordiska tv-kanaler. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår motion Kr297 (C). Medier och kvinnliga experter Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att upprätta en databank över kvinnliga experter för att på detta vis minska mansdominansen i medierna. Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina liv. Ett av målen för medieområdet är att stödja mångfald. Regeringen förutsätts fortlöpande bevaka att målen för såväl jämställdhetspolitiken som mediepolitiken nås. I motion Kr201 framför (FP) uppfattningen att det behövs fler kvinnliga förebilder i massmedierna, kunniga kvinnor som uttalar sig i alla slags ämnen. För att bryta mansdominansen i medierna föreslår motionären därför att en oberoende databas med uppgifter om kvinnliga experter skapas. Sådana finns i bl.a. och . I radio- och tv-lagen (2010:696) finns demokratibestämmelser om innehållet i tv- och radiosändningar. Bestämmelserna går ut på att den som sänder tv-program eller ljudradioprogram efter tillstånd av regeringen ska se till att programverksamheten som helhet präglas av det demokratiska statsskickets grundidéer och principen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet (5 kap. 1 § och 14 kap. 1 § radio- och tv-lagen). Utskottet påminner om att målet för regeringens jämställdhetspolitik är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina liv. Jämställdhetspolitiken är sektorsövergripande. Vidare bör nämnas att ett av målen för medieområdet är att stödja mångfald. Medieforskningen visar att ligger något bättre till globalt sett än övriga länder när det gäller att låta kvinnor komma till tals i medierna. Ändå är mansdominansen alltjämt påtaglig även här9[ (GMMP) 2010 har undersökt 1 281 tidningar och tv- och radiostationer i 108 länder . Den senaste rapporten från visar att andelen kvinnor som kommer till tals i de viktigaste nyheterna globalt uppgår till . För del är andelen . I propositionen om radio och tv i allmänhetens tjänst (prop. 2008/09:195) anförde regeringen bl.a. att den bild av samhället som förmedlas i medierna har stor påverkan på människor. Programverksamheten ska som helhet präglas av det demokratiska statsskickets grundidéer och principen om alla människors lika värde (prop. s. 71). Vidare framhöll regeringen följande. SR, SVT och UR kan, liksom andra medieföretag, genom sitt utbud påverka attityder och skeenden i samhället. Radio- och tv-företag kan därmed bidra till ett ökat jämställdhetstänkande i samhället genom t.ex. val av programinnehåll och deltagande av enskilda kvinnor och män i programmen. SR, SVT och UR har genom sitt uppdrag i allmänhetens tjänst ett särskilt stort ansvar i detta avseende. Utskottet förutsätter att regeringen fortlöpande bevakar att målen för såväl jämställdhetspolitiken som mediepolitiken nås. Motion Kr201 (FP) bör emellertid inte föranleda någon åtgärd från sida. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Översyn av för , SVT och UR, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Kr220 av (M). Jag anser att det är angeläget att SR:s, SVT:s och UR:s ställning är oberoende i förhållande till den politiska makten och andra maktsfärer i samhället. Principen om armlängds avstånd till politiken bör emellertid råda även för den stiftelse som äger de tre programföretagen, nämligen för , SVT och UR. ska främja självständigheten hos de tre programföretagen. En viktig del i denna uppgift är att utse företagens styrelser. Det har visat sig att några av ledamöterna i ägarstiftelsens styrelse är aktiva riksdagsledamöter och kan sägas stå nära den politiska makten. Merparten av övriga ledamöter är eller har varit aktiva politiker i olika sammanhang. I syfte att värna programföretagens oberoende är det enligt min mening motiverat att se över grunderna för förvaltningsstiftelsen och sammansättningen av dess styrelse. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr220 (M). Finansieringen av SR, SVT och UR, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Kr282 av och (båda KD) och 2010/11:Kr203 av och (båda M), 2010/11:Kr204 av (M), 2010/11:Kr236 av (M), 2010/11:Kr244 av (M), 2010/11:Kr254 av (M), 2010/11:Kr255 av (M), 2010/11:Kr298 av (C) yrkande 4, 2010/11:Kr327 av de (M) och 2010/11:Kr329 av och (båda C). Jag anser att regeringen ska tillsätta en utredning med huvudsakligt uppdrag att lämna förslag till hur radio- och tv-avgiften ska reformeras. Ett alternativ troligen det enklaste skulle kunna vara att skattefinansiera public service precis som när det gäller andra kollektiva nyttigheter. Det skulle dock belasta statskassan med som det riskerar att undergräva det politiska oberoendet. Ett annat alternativ är att hushållen skulle kunna ha teknisk möjlighet att välja bort SVT ur sitt kanalutbud. I ett sådant system skulle de som väljer att ha SVT betala en avgift precis som hushållen får göra för olika betalkanaler. Ett tredje alternativ skulle kunna vara reklamfinansiering, något som emellertid innebär en risk för att företagens kommersiella oberoende undergrävs. Ett fjärde alternativ skulle vara att fortsätta med en avgiftsfinansiering som går vid sidan av budgeten, liknande begravningsavgiften. Jag konstaterar att det finns flera vägar att gå för att ersätta dagens radio- och tv-avgift, vilket således bör utredas inför den tillståndsperiod som påbörjas . Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr282 (KD) och avslå motionerna Kr203 (M), Kr204 (M), Kr236 (M), Kr244 (M), Kr254 (M), Kr255 (M), Kr298 yrkande 4 (C), Kr327 (M) och Kr329 (C). Tv-sändningar från stora sportevenemang, punkt 6 (S) av (S), (S), (S), Per (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Kr269 av (S). Som framhålls i motion Kr269 (S) ökar antalet reklamfinansierade tv-kanaler stadigt och därmed också konkurrensen om att få sända de riktigt stora och attraktiva idrottsevenemangen. För många människor med små ekonomiska villkor är det ofta inte möjligt att ha ett tv-utbud som innebär att de måste betala i avgift .