bet · GY01UU10 · 2011-05-12 00:00:00 — Detta skulle göra det möjligt för patienter att slippa låna pengar, ligga ute med stora summor och ta ekonomiska risker i de fall svensk sjukvård inte klarar att möta deras behov inom rimlig tid. Med det anförda anser vi att utrikesutskottet bör tillstyrka motion U8 (S) yrkande 9. Patientrörlighetsdirektivet, punkt 17 motiveringen (V) av (V). Jag anser att vården bör regleras utifrån sjuka människors rätt till vård efter behov och inte efter vårdföretagens rättigheter på en marknad. Sjukvården ska vara en nationell angelägenhet. Den prioriteringsordning som beslutat ska gälla alla patienter i den svenska vården. Det får inte skapas gräddfiler för patienter från ett annat medlemsland; behoven ska styra, inte nationaliteten. När patientdirektivet nu genomförs är det viktigt att patienter som behöver och söker omfattande vård i ett annat medlemsland, vilket ofta är fallet när det gäller slutenvård, inte ska behöva betala ur egen ficka och ligga ute med stora belopp för att sedan kanske få ersättning från hemlandet. En sådan ordning skapar oacceptabla skillnader mellan dem som har goda ekonomiska förutsättningar och dem som inte har sådana möjligheter. Socialt protokoll, punkt 18 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:A385 yrkande 7 och 2010/11:A406 yrkande 4 och avslår motion 2010/11:A403 yrkande 3. När EU:s utstationeringsdirektiv antogs av och ministerrådet fanns det en bred enighet om att direktivet skulle utgöra en lägsta nivå, ett golv, för de löne- och anställningsvillkor som kan krävas av ett värdland. har i sina domar tolkat direktivet som ett tak domstolen har angivit en högsta nivå för vilka villkor som kan krävas av ett gästande företag. Denna tolkning innebär att utstationerad arbetskraft riskerar att utsättas för diskriminering och att arbetsmarknaden utsätts för en press nedåt mot lägre löner och sämre anställningsvillkor. Detta är en av anledningarna till de problem som har uppstått. Därför kräver vi att regeringen vidtar åtgärder på EU-nivå. EU bör anta ett juridiskt bindande socialt protokoll, som tydliggör att grundläggande fackliga rättigheter såsom förhandlings- och konflikträtt och rätten att teckna kollektivavtal gäller inom unionen. I det sociala protokollet ska det fastställas att grundläggande mänskliga rättigheter har företräde framför ekonomiska intressen. Den svenska arbetsmarknadsmodellen, punkt 19 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:A385 yrkande 9. menar att vid nästa tillfälle det blir aktuellt med en fördragsändring, t.ex. i samband med att något nytt land beviljas inträde i EU, är det att kräver juridiskt bindande garantier för den svenska kollektivavtalsmodellen. Det löfte som gavs i samband med EU-inträde om att den svenska arbetsmarknadsmodellen inte skulle påverkas av medlemskapet måste ges juridisk och bindande status. Avskaffade jordbrukssubventioner, punkt 20 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (V), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U306 yrkande 17. Även om handeln över gränserna har ökat stort är det världens rikaste länder som handlar mest med varandra. Fattigare länder hindras från att komma in på de rika ländernas marknader genom handelsbarriärer, t.ex. jordbrukssubventioner, och de förlorar på detta sätt. spenderar EU en orimligt stor del av sin budget på direkta jord-brukssubventioner. Dessa resurser borde i stället användas till att utveckla välfärden och förbättra miljön. Särskilt angeläget är det att avskaffa jordbrukssubventionerna på tobaks- och alkoholvaror. Avskaffade jordbrukssubventioner, punkt 20 motiveringen (SD) av (SD). Vi sverigedemokrater ställer oss försiktigt positiva till det som kommissionen presenterat som sitt förslag för den gemensamma jordbrukspolitiken mot 2020 och vill inte ställa oss bakom åtgärder som kan leda till att svenskt jordbruk försvinner. Detta är inte till gagn för vare sig livsmedelsförsörjningen, livsmedelspriserna, livsmedelskvaliteten eller det svenska jordbrukets bidrag till tillväxten och miljön. En avveckling av stöd till aktiva brukare är att gå för fort fram . Vi kan inte se något annat sätt att behålla ett hållbart, långsiktigt jordbruk inom EU, än att också behålla stödet. Om vi skulle avskaffa stödet för snabbt löper vi risk att få en utveckling där en ökad arbetslöshet inom jordbruket förhindrar generationsväxling då jordbrukare inte kan försörja sig på sina jordbruk och där priserna blev mer konjunkturkänsliga. Alternativet till dagens system som vi ser det är att avveckla EU:s jordbruksbudget och återigen besluta om skyddstullar och stöd till aktiva brukare nationellt. Aktivt miljö- och klimatarbete, punkt 21 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (V), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U8 yrkande 10. Inom klimat- och miljöfrågorna har EU stora möjligheter att agera. måste återta sin pådrivande roll inom EU:s klimatarbete, och unionen ska vara en förebild i de internationella åtgärderna. EU måste som helhet arbeta för kraftigt minskade och konkret definierade utsläpp. De internationella klimatförhandlingarna är i ett kritiskt skede. Första åtagandeperioden under Kyoto är på väg att löpa ut. Det finns ännu ingen överenskommelse om en fortsättning. Förtroendeklyftan mellan de rika och de fattiga länderna har fördjupats. EU måste nu visa ledarskap när och inte vill gå före. Stöd för film-, tv- och multimediebranschen, punkt 23 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (V), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U8 yrkande 12. Det är mycket viktigt att det även efter 2013 finns ett stödprogram för film-, tv- och multimediebranschen. Det är beklagligt att den inte tydligt betonade stödprogrammets betydelse eller sade sig vilja verka för en fortsättning när frågan om en fortsättning på stödprogrammet efter 2013 aktualiserades . säte, punkt 25 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (V), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U306 yrkande 59. Av historiska skäl delar upp sitt arbete mellan och . Det här har gett en flyttcirkus av personer och handlingar som är helt omöjlig att försvara från effektivitetssynpunkt, ekonomisk synpunkt eller miljösynpunkt. Hela flyttcirkusen drar ett löjets skimmer över EU och måste upphöra. måste i alla sammanhang agera för att inom EU väcka opinion och nå ett beslut om att koncentrera verksamhet till en ort. Jämställdhet i EU:s institutioner, punkt 26 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U296 yrkande 3. EU behöver starka krafter som kämpar för jämställdhet mellan män och kvinnor och som står upp för lika möjligheter och lika lön för likvärdigt arbete. Alla EU:s institutioner ska präglas av jämställdhet och mångfald i såväl politiska organ som administrativa funktioner. Makten i EU:s olika institutioner måste delas lika mellan kvinnor och män. Ett första steg är att medlemsländerna alltid ska ha skyldighet att nominera två kandidater till EU:s institutioner, en av vardera kön. anser att regeringen bör verka för att så ska ske. Avidentifierade jobbansökningar, punkt 27 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U296 yrkande 4. vill förändra EU:s rekryteringsprocess så att fler kvinnor når ledande positioner. Vi föreslår därför att ska verka för att avidentifierade jobbansökningar införs i alla EU:s olika institutioner. Öppenhet och insyn, punkt 24 (SD) (SD) anför: Under de år som varit medlem i EU har öppenheten ökat väsentligt, och det finns en helt annan attityd inom unionen. är dock mångas känsla att EU brister när det gäller öppenhet. Beslutsunderlag, förhandlingsprocesser och utvärderingar måste göras till-gängliga för medborgarna. har en lång tradition på detta område och måste bidra med erfarenheter och metoder för att ytterligare öppna EU för insyn. Det fortsatta reformarbetet i EU måste inriktas på större öppenhet. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2010/11:105 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen . 2010/11:U8 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU som utrikespolitisk aktör. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ekonomiska och finansiella frågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja kommissionens vidare utredning av en transaktionsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU och noga bör följa hur informationsutbytesavtalen fungerar i praktiken och verka för förbättringar av standardavtal. tillkännager för regeringen som sin mening att inom EU och ska verka för en mer multilateral ansats i skatteavtalsarbetet för att hjälpa utvecklingsländerna att också få del av dolda tillgångar genom informationsutbyte. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kampen mot människohandel och prostitution. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett gemensamt europeiskt asylsystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att konkurrera med kompetens och inte med låga löner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om patientrörlighetsdirektivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om miljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om digitalisering av biografer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ramprogrammet Media 2007 (20072013). Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:K380 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör arbeta för att införa en kommissionär för mänskliga rättigheter inom och för att för mänskliga rättigheter blir en huvudkommitté. 2010/11:U230 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fri rörlighet för alla EU-medborgare oavsett sexuell läggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners rättigheter i EU:s kandidatländer och ansökarländer. 2010/11:U233 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU:s insatser mot diskriminering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om diskriminerande bestämmelser för personal inom EU:s olika organ samt andra organisationer på europeisk eller global nivå. 2010/11:U250 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att koncentrera till en ort. 2010/11:U253 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett långsiktigt åtagande att stödja restaureringen av förintelselägret i . 2010/11:U265 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att en särskild barnkommissionär inrättas i EU. 2010/11:U283 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett europeiskt dokumentation och tillgängliggörande. 2010/11:U291 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade kontakter med . 2010/11:U296 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att alla EU:s medlemsländer alltid ska ha skyldighet att nominera två kandidater till EU:s institutioner, en av vardera kön. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för avidentifierade jobbansökningar i alla EU:s olika institutioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för en intensifierad kamp inom EU mot människohandel. 2010/11:U306 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 1 Inledning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.4 Avskaffa jordbrukssubventionerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.1 Grunden för EU-samarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.2 EU:s grannskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.3 Öster om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.4 Söder om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.5 Ökad öppenhet och insyn inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.6 Ett föredöme för det internationella samarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.7 En bättre värld. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.8 säte. 2010/11:U317 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förändring av regelverket för diskriminering på EU-nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändringar av regelverket vad gäller rörlighet för samkönade par inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder mot de medlemmar i som inte respekterar hbt-personers mänskliga rättigheter. 2010/11:U320 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att frågan om syrianska flyktingars mark och egendom i bör ses över. 2010/11:U322 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att syrianer ges officiell minoritetsstatus i . 2010/11:A385 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett juridiskt bindande socialt protokoll på EU-nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i samband med nästa fördragsändring bör kräva juridiskt bindande garantier för den svenska kollektivavtalsmodellen. 2010/11:A403 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att EU antar ett juridiskt bindande socialt protokoll. 2010/11:A406 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett juridiskt bindande socialt protokoll på EU-nivå. 2010/11:A411 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen aktivt i EU driver frågan om ett socialt protokoll. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 28 och (båda KD) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen 2010 beslutade att ge finansutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2010/11:105 med en berättelse om verksamheten i Europeiska unionen 2010. Med anledning av skrivelsen har motion 2010/11:U8 av m.fl. (S) väckts. Yrkande 2 om ekonomiska och finansiella frågor och yrkande 3 om att stödja kommissionens vidare utredning av en transaktionsskatt rör finansutskottet. I yttrandet finns två avvikande meningar (S, MP, V) och (V) samt två särskilda yttranden (S) och (V). I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen i enlighet med 10 kap. 2 § riksdagsordningen. Skrivelsen är uppdelad utifrån arbetet i ministerrådets olika sammansättningar. beredningsområde berörs främst av följande avsnitt i skrivelsen: 4 2020-strategin (s. 2732) 5 Översynen av EU:s budget (s. 3230) 11 Ekonomi och finans (s. 8693) 12 Finansmarknaden (s. 94100) 14 EU:s budget (s. 107108) 15 Skydd av EU:s finansiella intressen (s. 109110) 16 Statistik (s. 110112) 27.5 Offentlig upphandling (s. 163164) 30.3 Konkurrens och statsstöd (s. 173175) EU-samarbetet inom det ekonomiska och finansiella området har i stor utsträckning varit inriktat på att hantera den offentligfinansiella kris som uppstått i den ekonomiska och finansiella krisens kölvatten. Kraftigt stigande budgetunderskott och offentlig skuldsättning har inneburit stora utmaningar för den ekonomisk-politiska samordningen i EU. För att lösa den akuta offentligfinansiella situation som uppstått i beslutade att i samverkan med ge finansiellt stöd åt . Vidare beslutade att inrätta en temporär krismekanism, European Financial Stability Facility (EFSF) för att kunna ge finansiellt stöd till andra euroländer. EFSF är uppbyggd med garantier på från . inrättade European Financial Stability Mechanism (EFSM) som över EU-budgeten kan ge finansiellt stöd inom en ram på . Vid möte fattades beslut om att ge finansiellt stöd till genom EFSF och EFSM. har diskussioner förts om utformningen av en framtida permanent krismekanism, European Stability Mechanism (ESM). Budgetunderskott och statsskulder har stigit till ohållbara nivåer i många medlemsstater sedan krisen briserade. Detta beror i stor utsträckning på den ekonomiska krisen men även på att flera medlemsstater under goda tider inte har följt de gemensamma regler som finns i stabilitets- och tillväxtpakten och att regelverket har visat sig otillräckligt. Ett arbete har därför inletts med att se över hur regelverket och efterlevnaden kan stärkas. fick Europeiska rådets ordförande i uppdrag att tillsammans med en expertgrupp se över hur den ekonomiska styrningen kunde förbättras. Arbetet resulterade i en rapport som antog . Parallellt med expertgruppens arbete utarbetade kommissionen sex konkreta förslag till förstärkt ekonomisk styrning. Förslagen handlar om att stärka stabilitets- och tillväxtpakten genom att bland annat övervaka makroekonomiska obalanser och ställa minimikrav på budgetpolitiska ramverk. Hanteringen av den offentligfinansiella krisen har även berört bl.a. förstärkt ekonomisk styrning genom införandet av den s.k. europeiska terminen, där övervakningen av finans- och strukturpolitiken blir mer samstämmig och äger rum i ett skede som är bättre anpassat till nationella budgetprocesser, antagandet av en rapport om påskyndad och ytterligare konsolidering i högskuldsländer samt diskussioner om nationella finanspolitiska ramverk som en del av den finanspolitiska exitstrategin. Enligt skrivelsen är statistik på EU-nivå grundläggande för att man ska kunna utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera EU:s politik. har medverkat till beslut om att stärka kommissionens befogenheter att granska statistiska uppgifter när det gäller förfarandet vid alltför stora underskott. I kommissionens förslag till förstärkning av EU:s ekonomiska styrning finns förslag om minimikrav på EU-nivå när det gäller redovisningsfrågor, statistik och prognosmetoder. Det krävs gemensamma spelregler för att påskynda den ekonomiska återhämtningen i och förebygga nya kriser. Det reformarbete som inleddes gör att EU nu är på väg att bli bättre rustat för att möta framtida ekonomiska finansiella kriser. Det återstår dock ett viktigt arbete och därefter innan nödvändiga reformer är på plats. Vidare återstår ett mödosamt nationellt ekonomiskt reformarbete i många medlemsstater innan krisens grundläggande orsaker och effekter är åtgärdade. Det ekonomiska reformarbetet kommer därför att stå i fokus även . Enligt skrivelsen har överläggningar med finansutskottet ägt rum , , och finansutskottet har informerats vid fem tillfällen. I kommittémotion 2010/11:U8 av m.fl. (S), yrkande 2, anför motionärerna att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ekonomiska och finansiella frågor. Motionärerna anser att några av de förslag som diskuteras om ökad EU-styrning och samordning av den ekonomiska politiken är av sådan art att de i grunden förändrar EU:s karaktär. Bland annat har det presenterats förslag som innebär att EU får inflytande över den nationella lönebildningen och pensionsåldern i olika länder. Motionärerna anser att det är fel väg att gå och menar att ska driva fem principer inom EU: den nationella kompetensen ska värnas, ett samlat EU-samarbete ska värnas, ökad sysselsättning ska ha högsta prioritet och den statsfinansiella krisen får inte bli en ursäkt för passivitet inför arbetet för fler jobb och förbättrade villkor för löntagarna, en förstärkt reglering av finanssektorn och att en effektiv stimulanspolitik kräver starka statsfinanser genom en bättre fungerande som säkerställer att samtliga EU-länder håller ordning på de offentliga finanserna. Förstärkt styrning och samordning av den ekonomiska politiken i EU Utskottet behandlade i sitt utlåtande /10:FiU40 kommissionens meddelande om förstärkt samordning av den ekonomiska politiken (KOM(2010) 250). I utlåtandet framhåller utskottet att den ekonomiska krisen har visat på vikten av stabila finanspolitiska ramverk på både nationell nivå och EU-nivå. Det är alltså enligt utskottet angeläget att stabilitets- och tillväxtpakten respekteras och att det ska vara ordning och reda i offentliga finanser. På anser utskottet att de finanspolitiska ramverken förebygger stora underskott och att skulder byggs upp. Detta är särskilt viktigt för men även för övriga EU-medlemmar. Utskottet pekar på att de svenska erfarenheterna visar på värdet av ett stabilt finanspolitiskt ramverk. När det gäller förslaget om en s.k. europeisk termin framhåller utskottet att det inte är aktuellt att budgetpropositionen eller den ekonomiska vårpropositionen förhandsgranskas inom EU innan den föreläggs . Om förslagen skulle förhandsgranskas skulle detta kunna tolkas som att finansmakten inte ligger hos . Utskottet utesluter dock inte att regeringens bedömningar i t.ex. vårpropositionen av tillväxt, inflation och beräknat saldo för den offentliga sektorns finansiella sparande redovisas inom EU efter det att propositionen förelagts . I utlåtandet framhåller utskottet vidare att det finns skäl för att länder som begär lån eller stöd från andra medlemsländer och från EU tydligt redovisar den nationella politikens tänkta inriktning. Detta kan också gälla länder, tillägger utskottet, som inte uppfyller de krav som gemensamt satts upp. Utskottet framhåller att Europeiska unionen är ett samarbete mellan 27 jämbördiga stater, och även om det kan finnas skäl för att inom sig har mer detaljerade regler, måste hela unionens intresse beaktas också när har sina överläggningar. Utskottet berör också frågan om sanktioner för de länder som bryter mot stabilitets- och tillväxtpakten och konstaterar att erfarenheterna visar att det finns skäl för att sanktionerna i större utsträckning än ska vara regelstyrda och introduceras tidigare i processen. Det bör också enligt utskottet övervägas om man kan ha en snabbare process för länder som återkommande bryter mot reglerna. Man bör också överväga icke-pekuniära sanktioner. Utskottet erinrar om att det också är viktigt att man i tillämpningen inte gör skillnad på små och stora stater. Det åligger alla länder att följa de gemensamma reglerna, och om dessa inte följs ska sanktionerna vara desamma.