bet · GZ01NU3 · 2011-11-30 00:00:00 — 2011/12:N205 av (S), 2011/12:N217 av och (båda S), 2011/12:N257 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 35, 2011/12:N258 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2011/12:N260 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2011/12:N266 av och (båda S), 2011/12:N268 av m.fl. (M), 2011/12:N293 av och (båda M), 2011/12:N343 av m.fl. (S) yrkandena 14 och 7, 2011/12:N404 av m.fl. (SD), 2011/12:N406 av och (båda SD) och 2011/12:N409 av (M). Enligt min uppfattning måste vara ett land där vi tar ansvar för kommande generationer. Detta bör inte minst gälla inom energi- och klimatområdena, då klimatförändringen är ett faktum som drabbar alla. har bl.a. i motionerna 2011/12:N364 och 2011/12:N415 lagt fram olika förslag till åtgärder för att påskynda omställningen av energisystemet till att bli ekologiskt hållbart och för att förbättra elmarknadens funktion. Dessa förslag innebär en bred satsning inom en rad olika utgiftsområden för att möta klimatutmaningen och för att utveckla den svenska industri- och tjänsteproduktionen. Som framhålls i motion 2011/12:N415 (V) måste ambitionsnivån höjas när det gäller övergången till förnybara energislag. Jag anser därför att , i överensstämmelse med vad som anförs i nyssnämnda motion, bör tydliggöra för regeringen att målet för elcertifikatssystemet bör höjas till till 2020. bör målet för andelen förnybar energi av den totala energianvändningen 2020 höjas till . Det långsiktiga målet för elcertifikatssystemet bör vara 2030. bör uppmana regeringen att återkomma till med förslag till lagstiftning och andra åtgärder som möjliggör detta. Det ovan sagda innebär att jag även delar den grundläggande uppfattning som förs fram i motionerna 2011/12:N343 (S), 2011/12:Fi241 (MP), 2011/12:N257 (MP) och 2011/12:N260 (MP) om behovet av ytterligare åtgärder för att understödja en ökad produktion av förnybar energi. Jag anser dock inte att dessa motionsyrkanden bör leda till någon åtgärd från sida. När det gäller behovet av energieffektivisering och minskad energianvändning, vilket berörs i motionerna 2011/12:N343 (S), 2011/12:Fi241 (MP), 2011/12:N257 (MP) och 2011/12:N258 (MP), vill jag framhålla min uppfattning att det nuvarande målet om en minskad energiintensitet om är långt ifrån framåtsträvande då det i stort överensstämmer med prognos för naturlig effektivisering till 2020. Som jag i andra sammanhang gett uttryck för bör ambitionsnivån höjas, och det vore rimligt med ett mål om att energianvändningen ska effektiviseras . Det sagda innebär att jag, utan att här förorda något riksdagsuttalande i frågan, delar den åsikt som förs fram i motion 2011/12:N343 (S) beträffande målet om effektivare energianvändning till 2020. Med anledning av de här aktuella motionerna vari kärnkraftens framtid berörs 2011/12:N268 (M), 2011/12:N404 (SD), 2011/12:N406 (SD) och 2011/12:N409 (M) vill jag framhålla den osäkerhet som kärnkraften medför. Kärnkraften är en icke förnybar energikälla som innebär risker för hälsa och miljö under hela kedjan från uranbrytning till slutförvaring av det utbrända kärnbränslet. Jag anser därför att de svenska kärnkraftsreaktorerna ska tas ur drift i takt med att de inte behövs för energiförsörjningen i . Det sagda innebär att jag inte delar de uppfattningar som förs fram i de här aktuella motionerna om behovet av att satsa på kärnkraft, vilka således bör avslås av . I detta sammanhang vill jag dock understryka behovet av att bryta upp samägandet inom kärnkraftsindustrin. Regeringens tidigare misslyckade försök att begränsa samägandet visar tydligt energibolagens makt. Som förordas i motion 2011/12:N364 (V) bör därför uppmana regeringen att återuppta detta arbete. Det sagda ligger i linje med vad som anförs i motion 2011/12:N293 (M) om behovet av att lösa upp korsägandet inom svensk energiproduktion. Genom det uttalande som här förordas kan även denna motion anses tillgodosedd, varför den avstyrks. Därtill vill jag erinra om de övriga förslag som lagt fram i motion 2011/12:N363 i syfte att stävja de skenande elpriserna för konsumenter och begränsa energibolagens enorma vinster även om dessa förslag hanteras i andra sammanhang. Förutom att, som ovan nämnts, begränsa samägandet inom energiproduktionen förordar bl.a. olika åtgärder som syftar till att förbättra konkurrensen på elmarknaden och en översyn av energibolagens affärsmetoder. Jag instämmer i den uppfattning som förs fram i motion 2011/12:N205 (S) om behovet att avskaffa direktverkande el som uppvärmningsform. I detta sammanhang vill jag påminna om att i sitt budgetalternativ föreslagit att anslås för sådana insatser. Jag återkommer till denna fråga i avsnittet om anslagen m.m. för utgiftsområde 21 Energi. Däremot anser jag inte att det behövs något tillkännagivande med anledning av den här aktuella motionen. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motionerna 2011/12:N364 (V) och 2011/12:N415 (V) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Uppdrag till om förnybar energi, punkt 2 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N257 av m.fl. (MP) yrkande 2. Enligt vår mening är en omställning av energisystemet till att bli långsiktigt hållbart av högsta prioritet. Som redovisats i det föregående har bl.a. fastställt att andelen förnybar energi i ska vara av den totala energianvändningen 2020. Vidare har godkänt ett mål för elcertifikatssystemet om en ökning av förnybar el med till 2020 jämfört med nivå. Förutom att vi inte anser att dessa mål är tillräckligt ambitiösa efterlyser vi en mer tydlig och långsiktig målsättning för en omställning till ett energisystem helt baserat på förnybara energikällor. Vi anser därför att , i överensstämmelse med vad som framförs i motion 2011/12:N257 (MP), ska uppmana regeringen att ge i uppdrag att utreda när energisystem kan vara helt baserat på förnybara energislag och lämna förslag på åtgärder som krävs för att nå detta mål. Som påpekas i motionen behöver en sådan utredning ta ett helhetsgrepp om frågan och innefatta såväl möjligheter till energieffektivisering som utbyggnad av förnybara energislag. I uppdraget bör även ingå att presentera olika scenarier för hur kan skapa ett sådant energisystem. Genom ett tydligt, långsiktigt mål för ett svenskt energisystem baserat helt på förnybara energislag kan nya arbetstillfällen frambringas och ett hållbart samhälle skapas. Med hänvisning till det anförda tillstyrks den nämnda motionen i här aktuell del. Nationell strategi för biogas, punkt 3 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N260 av m.fl. (MP) yrkande 1. Biogas förutspås bli en viktig energiform . Inte minst kan biogasen vara viktig för framtidens transporter. En ökning av produktionen är därför väsentlig för en omställning från ett fossilberoende samhälle. För att möjliggöra detta krävs, som anförs i motion 2011/12:N260 (MP), en helhetsstrategi med såväl mål som konkreta åtgärder. Vi anser att bör uppmana regeringen att ta fram en sådan strategi. Det förslag till biogasstrategi som lagt fram, som bereds inom , ser vi som vällovligt. Vi anser dock att det behövs en mer ambitiös ansats för att öka andelen biogas såväl bland fordonsdrivmedlen som inom andra sektorer. Med hänvisning till det anförda tillstyrks nyssnämnda motion i här aktuell del. Planeringsmål för solenergi, punkt 4 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motion 2011/12:N415 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2011/12:N208 av (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:N231 av (C). I några av de här aktuella motionerna argumenteras för inrättandet av olika produktions- eller planeringsmål för att främja solenergin. Vi delar motionärernas uppfattning att mer behöver göras för att ta till vara solenergins potential, vilken i det närmaste är ändlös. Teknikutvecklingen är under stark frammarsch och möjligheterna att realisera den potential som finns är avhängig av hur tekniken kan utvecklas. Statsmakterna kan, genom tydliga målsättningar och satsningar, understödja att utvecklingen påskyndas. Vi anser därför, i överensstämmelse med vad som anförs i motion 2011/12:N415 (V), att bör uppmana regeringen att se till att ett planeringsmål för solenergi tas fram. Målet bör omfatta såväl solvärme som solel. Vi vill i detta sammanhang dock inte slå fast hur högt målet ska vara. Lämpligen bör av regeringen få i uppdrag att ge förslag på lämpliga målnivåer samt förslag på åtgärder som krävs för att nå planeringsmålet. Med hänvisning till det anförda tillstyrks delvis motion 2011/12:N415 (V) i berörd del. Det anförda överensstämmer delvis med vad som anförs i motionerna 2011/12:N208 (MP) och 2011/12:N231 (C). Dessa kan därigenom i allt väsentligt anses tillgodosedda, varför de avstyrks. Svenska kraftnäts investeringsplan och finansiella befogenheter, punkt 6 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi har i det föregående ställt oss bakom utskottets uppfattning när det gäller förslagen i propositionen om Svenska kraftnäts investeringsplan och finansiella befogenheter. Vi har således inget att invända i sak när det gäller dessa förslag. Genom detta särskilda yttrande vill vi dock framhålla att vi är bekymrade över Svenska kraftnäts möjligheter att använda investeringsramarna för det svenska stamnätet fullt ut. Det senaste exemplet på detta problem är att godkände en investeringsram på ca för att stärka överföringskapaciteten men att man i årsredovisningen för affärsverket kan utläsa att endast använt knappt hälften av investeringsmedlen. när delats in i fyra elområden kommer flaskhalsarna i överföringssystemet att bli än mer kännbara för konsumenterna, särskilt för hushåll och företag i . Därför är det av största vikt att regeringen undanröjer de hinder som försvårar Svenska kraftnäts möjligheter att använda de investeringsmedel som affärsverket fått sig tilldelade. Vi uppmanar regeringen att se över detta problem för att undvika förseningar i investeringstakten på det svenska stamnätet. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi, punkt 8 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Socialdemokraterna anser att behöver en ny färdriktning. Vi vill ha ett samhälle där välfärd och möjligheter kommer alla till del, och där hinder för människors frihet rivs så att de kan förverkliga sina drömmar. Vi vill utveckla till att bli ett mer modernt, jämställt och framåtblickande samhälle byggt på gemenskap, solidaritet, rättvisa, kreativitet och trygghet. Vi kan aldrig acceptera arbetslösheten. Full sysselsättning är det övergripande målet för den socialdemokratiska ekonomiska politiken. har inte råd med det slöseri som arbetslösheten innebär. En förutsättning för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen är ett mer jämställt samhälle. När män och kvinnor delar på ansvaret för jobb och familj förbättras både den ekonomiska tillväxten och människors livskvalitet. Kvinnor och män ska ha samma frihet och självständighet, samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter och lika makt att forma sina liv. När alla har ett arbete blir rikt, både ekonomiskt och mänskligt. Alla har en skyldighet att bidra till samhällets utveckling utifrån sina förutsättningar. Med fler människor i arbete klarar vi att finansiera utbildning, vård och omsorg för alla. Vi har högre ekonomiska ambitioner för än vad regeringen har. ska ligga i framkant av utvecklingen även . Därför krävs handlingskraft . Socialdemokraterna har en ny ekonomisk politik. ska använda varenda skattekrona rätt, för att säkra framtidens tillväxt. Vi har en tydlig vision för att göra till en konkurrenskraftig, kunskapsbaserad ekonomi. Om ska stå starkt måste vi konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor och inte med låga löner. Regeringens ensidiga ekonomiska politik baserad på stora skattesänkningar har nått vägs ände. Utanförskapet är oförändrat, arbetslösheten har ökat, klyftorna och barnfattigdomen har växt, liksom de ekonomiska skillnaderna mellan könen. Fler är långtidsarbetslösa, bostadsbyggandet har minskat och skolresultaten försämrats. behöver en ny färdriktning också för den ekonomiska politiken. Läget i världsekonomin är allvarligt. Risken för recession i är uppenbar. Det ställer stora krav på den ekonomiska politiken även i . Starka offentliga finanser är avgörande. gäller det att göra rätt saker. Vi vill prioritera investeringar i det som också långsiktigt bygger starkt utbildning, infrastruktur och bostäder. Då behöver den svenska konkurrenskraften utvecklas. behöver en förstärkt strategisk samverkan mellan staten, näringslivet och den akademiska världen med ett ökat samarbete och fler gemensamma prioriteringar av såväl forskningsresurser som utbildning. Ökade klyftor ger inte fler jobb och en bättre ekonomisk utveckling, utan ekonomin växter genom att människorna växer. Strävan efter ekonomisk utveckling och ökad jämlikhet är två sidor av samma mynt. Det ska alltid krävas av den enskilde att denne gör rätt för sig efter bästa förmåga. Men var och en ska också veta att samhället fungerar och möjliggör ett bättre liv för alla. Detta är kärnan i vad vi kallar värdeburen tillväxt, en moralisk ekonomisk utveckling. Miljöproblemen kräver investeringar och tuffa miljökrav. ska ta sin del av miljöansvaret och gå före på miljöområdet. ska vara först med att använda framtidens miljövänliga teknik. Då krävs investeringar i järnväg och kollektivtrafik, ett nytt klimatinvesteringsprogram och stimulering av mer miljövänliga bilar. Vi tror på ett modernt arbetsliv där de anställdas intressen står i centrum. Vi tror även på ett arbetsliv där människor trivs, har möjligheter till inflytande över sin arbetssituation och kan utvecklas i jobbet. Det är en avgörande del av den kunskapsbaserade ekonomi och den värdeburna tillväxt som vi vill se för . behöver en ny färdriktning där alla tillsammans är med och tar ett gemensamt ansvar för att hålla ihop vårt land. De som tjänar allra bäst kan bidra lite mer i ett tufft ekonomiskt läge. Genom en aktiv social investeringspolitik kan barnfattigdomen avskaffas, fler barn och unga ges en god utbildning, möjligheterna till kulturupplevelser ökas och fler komma i arbete. Då får vi ett bättre samhälle för alla. har genom sitt beslut (bet. 2011/12:FiU1) fastställt andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i statens budget och gör en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle bli fallet med det förslag som Socialdemokraterna lagt fram i motion 2011/12:Fi240. Därmed gäller att de samlade utgifterna för utgiftsområde 21 Energi inte får överstiga ca 2012. Efter detta återstår frågan om hur anslagen inom ramarna ska fördelas. Socialdemokraternas förslag på utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således formellt inte tas upp till behandling. Därmed väljer vi att lägga fram ett särskilt yttrande som redovisar vilken inriktning vi vill se på politiken inom utgiftsområde 21. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att utgiftsområde 21 Energi borde ha tillförts ytterligare på det sätt som framgår av motion 2011/12:N347 (S). Vårt förslag grundar sig på uppfattningen att en snabb utbyggnad av den förnybara energin och en kraftfull satsning på energieffektivisering är de främsta verktygen för att uppnå en långsiktigt hållbar energiförsörjning i . I vårt förslag tillför vi därför mer resurser än regeringen för att stimulera utvecklingen av förnybar energi. Enligt vår mening behöver det bl.a. utvecklas kompletterande stödformer till solenergi. Till dess att mer långsiktiga program finns på plats måste de investeringsstöd som finns kvarstå för att inte ska tappa kompetens och fart i detta utvecklingsarbete. Mot denna bakgrund har vi föreslagit såväl en utökning som en förlängning av olika stödformer för solvärme och solel (under anslaget 99:1). Vår principiella uppfattning när det gäller med vilken inriktning energipolitiken ska bedrivas framgår även av de övriga ställningstaganden som vi gjort i detta betänkande, inte minst i avsnittet om energipolitikens inriktning. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi, punkt 8 (MP) (MP) anför: har fantastiska möjligheter att genom klimatsmarta investeringar skapa många nya arbetstillfällen, forma ett hållbart samhälle och bygga starkare . vision är ett förnybar energi, energieffektiva bostäder och snabba och punktliga järnvägstransporter. Den ekonomiska oron gör det än viktigare att göra framtidsinvesteringar som både löser ekonomiska problem på kort sikt och miljöproblem långt in . Det osäkra ekonomiska läget i omvärlden ökar trycket på alla politiska partier att tydliggöra vilka prioriteringar de gör för att bygga ekonomin stark även på . I det gröna alternativet till regeringens budgetförslag presenteras därför åtgärder för mer framtidstro och en bättre fördelning av de gemensamma resurserna. För mig och är det självklart att göra effektiva statsfinansiella prioriteringar. Inom det reformutrymme som finns att tillgå måste långsiktiga investeringar prioriteras. Dessutom måste klyftorna i samhället minskas genom omfördelningar inom ramen för skattesystemet. budgetmotion 2011/12:Fi241 (MP) håller fokus på investeringar som betalar sig både nu och . Ökad kvalitet i skolan och investeringar som gör till ett klimatsmartare samhälle är områden som är särskilt viktiga. Det finns knappast någon bättre investering än kunskap. Varje krona som läggs på skolan kommer att betala sig . Det här är investeringar som ger utrymme för nya idéer att växa fram och för svenska innovationer att bli industrialiserade. Det kräver också en företagarpolitik där alla som bär på idéer till företag får möjlighet att förverkliga dem och där små företag får växa. En annan viktig komponent i den gröna ideologin är ansvaret för att hålla ihop samhället, att ge en hjälpande hand till dem som är sjuka eller som riskerar att hamna utanför samhället. I det gröna budgetalternativet föreslås även en kraftigt förbättrad sjukförsäkring. Vidare tas de första stegen mot att avskaffa en av de värsta skamfläckarna i det svenska samhället, den växande gruppen barn som lever i fattiga familjer. Människor kan välja mycket i livet, men inte i vilken familj de föds. För är budgetöverskott och varsamhet med statens finanser inte målet med politiken. Det är ett verktyg för att skapa ett hållbart samhälle med mindre klyftor och en god miljö ett samhälle som med gott samvete kan lämnas över till kommande generationer. En riksdagsmajoritet fastställde emellertid genom beslut (bet. 2011/12:FiU1) andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten än vad som skulle bli fallet med vårt förslag. Genom detta beslut har även avslagit förslag till utgiftsramar och därmed förutsättningarna för vårt budgetförslag. Av denna anledning tar jag inte del i beslutet om anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi. Jag väljer i stället att i detta särskilda yttrande redogöra för huvuddragen i våra prioriteringar. offensiva satsningar för att möta klimat- och miljöutmaningarna återspeglas i de förslag som lagts fram inom utgiftsområde 21. Som framgår av motion 2011/12:N418 (MP) har ett förslag förelagts som sammantaget innebär en ökning av ramen för utgiftsområdet med 2012 i förhållande till regeringens förslag. Jag är starkt kritisk till de neddragningar av stöd till energieffektivisering och utbyggnad av förnybar energi som regeringen genomför och beklagar därför att avvisat förslag. Jag anser bl.a. att stödet till landets energirådgivare borde öka för att ytterligare stimulera energieffektiviseringsarbetet och anser därför att anslaget för regionala och lokala insatser för energieffektivisering borde höjas (under anslaget 1:2). Jag anser även att stödet till hushåll för konvertering från direktverkande elvärme som regeringen avskaffat borde återinföras (under anslaget 99:3). För att främja den förnybara energin förordar jag att förutsättningarna för att bygga vindkraftverk förstärks genom att ytterligare resurser tillförs anslaget för planeringsstöd för vindkraft m.m. (under anslaget 1:7). Därtill vill jag öka anslaget för energiteknik (under anslaget 1:9) för att stödja installation av solceller samt, till skillnad från regeringen, ge fortsatt stöd för installation av solvärme (under anslaget 99:2). Dessutom förespråkar jag, för att understödja användningen av biogas, att det införs ett stöd för mindre gårdar som producerar biogas av gödsel (under anslaget 99:6), ett s.k. metanreduceringsstöd, och att det skapas incitament för mackägare att installera pumpar för biogas genom ett stöd om av installationskostnaden (under anslaget 99:7). Förutom tidigare nämnda insatser vill jag även främja utvecklingen av ny energiteknik. I detta innefattas att pressa marknaden mot ökad resurseffektivitet och minskad miljöpåverkan genom riktad offentlig upphandling, och jag förordar därför att det inrättas ett särskilt anslag för detta ändamål (under anslaget 99:5). Därtill förordar jag, för att underlätta finansieringen av framtagandet av ny energiteknik, att det införs ett särskilt anslag för utvecklingskapital för energiteknik (under anslaget 99:4). Dessa medel ska användas för en statlig satsning på ny energiteknik som inbegriper finansiering av uppstart och utveckling av ny industri och framtagande av pilotanläggningar för att demonstrera den nya tekniken. Därutöver vill jag erinra om att i sitt budgetalternativ har avsatt ytterligare resurser till olika befintliga anslag samt förordat att det inrättas ytterligare stöd för att dels underlätta för människor att producera sin egen el, dels utveckla energieffektiviseringsprogram för företag. Sammantaget förordas ramar för utgiftsområde 21 Energi som är respektive högre än vad regeringen beräknat. Min principiella uppfattning om med vilken inriktning energipolitiken ska föras framgår även av de övriga ställningstaganden jag gjort i detta betänkande, inte minst i avsnittet om energipolitikens inriktning. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi, punkt 8 (SD) (SD) anför: är ett Sverigevänligt parti. Partiet har idémässigt låtit sig inspireras av såväl socialkonservatismen som delar av den svenska folkhemstanken. Syftet är att kombinera principen om grundläggande social rättvisa med traditionella värdekonservativa idéer. Det övergripande målet med politik är att skapa ett välmående samhälle ett folkhem präglat av trygghet, harmoni och solidaritet. Erfarenheter från historia och omvärlden visar att de viktigaste faktorerna för att kunna skapa ett sådant samhälle är småskalighet, en fungerande rättstat, en stark gemensam identitet och grundläggande social rättvisa. Några nyckelord i partiets politik är förvaltarskap, stabilitet, trygghet, kontinuitet och omtanke. I det som jag vill se kan svenska löntagare känna sig trygga med att deras intressen står i främsta rummet. Grunden för välfärd och trygghet är arbete. Av den anledningen tar sikte på full sysselsättning och vill motverka såväl regeringens lönedumpningspolitik som andra partiers bidragslinje. Det som jag vill se är ett land som är präglat av hänsyn och trygghet, ett land där medborgarna känner samhörighet och därigenom en naturlig tillit till andra medborgare. vill bygga ett land där frihet och öppenhet är ledord för alla och där det svenska kulturarvet värnas. Det är ett land där folkhemmet är byggt på en gemensam värdegrund och på svenskarnas rätt att utveckla sin kultur på egna villkor. bör föra en ansvarsfull invandringspolitik. I bör tidigare generationers samlade kunskap och erfarenhet föras vidare. I bör det inte finnas några oönskade barn, och föräldrar och barn bör erbjudas en genuin trygghet och friheten att själva forma sin vardag.