bet · GY01FiU42 · 2011-06-13 00:00:00 — för finanspolitiken ska därför inte ha som delmål att öka trovärdigheten för att uppfyller kraven i någon luddig , eller för den delen det kommande EU-direktivet om nationella budgetpolitiska ramverk.I stället ska ramverket beskriva och förtydliga finanspolitikens utformning utifrån de svenska förhållandena och intressena och utifrån det bästa för ögon, precis som det ankommer på en suverän och självständig nation. I denna ansats blir detta betänkandes EU-överton av den orsaken överflödig.Jag yrkar därför bifall till SD:s reservation nr 1. För ett litet, exportberoende land som är starka offentliga finanser en förutsättning för en stabil makroekonomisk utveckling. Vi menar att det finns goda skäl för finanspolitiska ramverk som främjar budgetdisciplin, starka offentliga finanser och en politik för full sysselsättning. Ramverken bör utgöra en avvägning mellan å ena sidan tydlighet och fasthet och å andra sidan flexibilitet och handlingsfrihet. Frågan om budgetdisciplin måste vara självklar.Ekonomiska ramverk kan emellertid inte ha som enda syfte att säkerställa ordning och reda i de offentliga finanserna. Full sysselsättning ska vara det övergripande målet som varje utgift noga måste vägas mot de behov som ska prioriteras och hur det ska finansieras. Därför krävs det ett alternativt ramverk för finans- och penningpolitiken.Vänsterpartiet har utifrån ett demokratiperspektiv men också utifrån svårigheterna att föra en effektiv ekonomisk politik för full sysselsättning, ökad jämlikhet och stärkt välfärd kritiserat ramverken. Detta är naturligtvis inte enbart ramverkens fel, men vi menar att den nuvarande utformningen av ramverken försvårar, i stället för att underlätta, en politik för full sysselsättning.Arbetslösheten har sedan krisen legat på i genomsnitt . Bara under en enda månad har arbetslösheten understigit . En fjärdedel av de arbetslösa har en historia av långvarig arbetslöshet. Sysselsättningsgraden är fortfarande lägre jämfört med vad den var , vilket motsvarar hela 520 000 människor. Även , enligt de prognoser vi tar del av, ser det rätt mörkt ut för arbetslösheten och sysselsättningen.Vänsterpartiet har fått stark kritik för våra invändningar mot den nuvarande utformningen av ramverken för finans- och penningpolitiken. Det centrala i kritiken har gått ut på att vi därigenom skulle företräda en oansvarig ekonomisk politik. Men låt oss se bakåt, så ser vi att har tagit stort ansvar i den ekonomiska politiken.Vi stod bakom av budgetsaneringen efter 90-talskrisen. Därefter gjorde vi upp med den dåvarande socialdemokratiska regeringen om en rad budgetar som sammantaget förde tillbaka till överskott i de offentliga finanserna, vilket resulterade i en kraftigt fallande statsskuld. ställde vi oss bakom överskottsmålet eftersom vi menade att en central uppgift för den ekonomiska politiken var att snabbt få ned statsskulden till hanterbara nivåer.Vänsterpartiets bidrag till de starka offentliga finanser som den borgerliga regeringen ärvde efter valet var med andra ord högst påtagligt.Men starka finanser är en sak; det övergripande målet för den ekonomiska politiken måste vara att sätta människor i arbete. De ramverk som omgärdar finans- och penningpolitiken bör utvärderas också från denna huvuduppgift. Och här kan vi konstatera att den ekonomiska politiken inte lyckats, vilket allt fler anser. Allt fler ansluter sig nu till den kritik vi tidigare framfört. Vi har fått bundsförvanter, både till höger och till vänster, i vår kritik.Men i måste vi dock självkritiskt tillstå att vi tidigare borde ha formulerat ett alternativt ekonomiskt ramverk och inte enbart kritiserat det rådande. Vi har tagit ett steg till i ansvarstagande och utarbetat ett alternativt ramverk som underlättar en politik för full sysselsättning för den ekonomiska politiken. Vårt förslag bygger på sju delar.1.Inför åtgärdsplaner för full sysselsättning. Vi vill skriva in i budgetlagen att regeringen ska presentera en åtgärdsplan för full sysselsättning till . Åtgärdsplanerna ska också innehålla mål för arbetslöshet, sysselsättningsgrad, undersysselsättning med mera och ett tydligt återrapporteringskrav.2.Ändra målen för penningpolitiken. Riksbankslagen föreskriver att målet för penningpolitiken är att ska upprätthålla ett fast penningvärde. har sedan definierat detta som att penningpolitiken ska styras av ett inflationsmål på . Vi menar att detta måste kompletteras. Ett sysselsättningsmål är det mest lämpliga, och detta ska inte underordnas målet om prisstabilitet, vilket sker . Vi tror också att en höjning av inflationsmålet till kan bidra till lägre arbetslöshet och en mer stabil ekonomisk utveckling.3.Ändra kommunernas balanskrav så att det gäller över en konjunkturcykel. Dagens balanskrav innebär att varje kommun och landsting måste upprätta en budget där intäkterna överstiger kostnaderna. Nödvändiga investeringar ställs in eller skjuts . Sådana beslut förvärrar en lågkonjunktur. Dagens balanskrav skadar såväl kommunernas verksamhet som en balanserad samhällsekonomisk utveckling.4.Inför samma regler för lån och avskrivningar för investeringar i staten som i kommuner och landsting. Det behövs möjligheter för avskrivningar och lånefinansiering av statliga investeringar i vägar, järnvägar, byggnader och bostäder. redovisar staten kostnader för infrastrukturinvesteringar i den takt de uppstår, vilket innebär att de direktavskrivs. Det är inte rimligt att dagens generation betalar kommande generationers investeringar. De senaste årens tågkaos beror på bristande investeringar bland annat orsakade av det stelbenta reglemente som råder.5.Ersätt överskottsmålet i de offentliga finanserna med ett mål om balans över en konjunkturcykel. Det är inte rimligt att fortsätta spara när vi har massarbetslöshet. I stället för att betala av på en extremt låg statsskuld behöver vi investera för att stärka långsiktiga tillväxtpotential och för att öka sysselsättningen.6.Utgiftstaken minskar möjligheterna att stimulera ekonomin och att möta reformbehov. Det är inte rimligt att utgifterna bestäms i förväg och sedan inte får ändras. Det är få som kan veta vad som ska hända . kan arbetslösheten stiga kraftigt, vilket kräver insatser. Systemet med utgiftstak innebär att det inte finns något golv för skatterna, det vill säga att man kan sänka skatterna hur mycket man vill utan att det får några konsekvenser, medan taken sätter en gräns för hur mycket utgifter man får ha. Ett system utan utgiftstak ställer samma krav på budgetdisciplin och budget i balans.7.Demokratisera penningpolitiken. Det ska vara som utformar målen för penningpolitiken, till exempel nivån på inflationsmålet och ett sysselsättningsmål. Utifrån dessa mål ska sedan självständigt utforma den löpande penningpolitiken. På det sättet skapas en tydlig ansvarsfördelning. beslutar om policy och verkställer.Herr talman! Hög arbetslöshet är ett slöseri med samhällets resurser. De ekonomiska ramverken ska stödja, inte försvåra, en ekonomisk politik för full sysselsättning, jämlikhet och välfärd för alla.Därför, herr talman, yrkar jag bifall till vår motivreservation i betänkandet. (Applåder)I detta anförande instämde , och (alla V). En viktig erfarenhet av finanskrisen var att det finansiella ramverket behövde förstärkas. Vi såg vad som hände 91-94 när vi hade en minoritetsregering och när vi fick hoppande majoriteter i utskotten. Det drev på utgifterna.Det här ledde till en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen och om saneringspolitiken. Men det fanns också en del i det hela, förutom besparingar och skattehöjningar, som just handlade om att stärka ramverket. Syftet med det nya ramverket var att långsiktigt stärka budgetdisciplinen.Då var motståndare till ramverket. Jag välkomnar den omprövning som sedan har gjort när man har anslutit sig till det finansiella ramverket. Däremot gör en vidare tolkning av ramverket än det som var tänkt när det infördes. Så lät det åtminstone om man lyssnade på statsminister i den senaste partiledardebatten. Då hävdade att det finansiella ramverket var till för att underlätta ett minoritetsregerande, alltså för en minoritetsregering utan stöd i för sin politik.I själva verket är utgångspunkten i ramverket regeringsformen 9 kap. 7 §, som säger: Anslag och inkomster får inte användas på annat sätt än vad har bestämt. Det är alltså som vid alla tillfällen har finansmakten. Detta uttrycktes också tydligt i den proposition som låg till grund för det nya ramverket. Där stod att denna typ av regler är ägnade att förbättra kontrollmöjligheter, alltså inte regeringens finansmakt.Statsbudgeten bestäms av i två steg i enlighet med budgetlagen. Först fastställs statens inkomster, ramarna för alla utskott och det samlade utgiftstaket med utgångspunkt i förslagen i regeringens budgetproposition. Därefter fastställs det sakpolitiska innehållet genom de olika anslagen under respektive utskottsbudget. Utskottet kan då fritt ändra på de förslag till fördelning som regeringen lagt fram i sin proposition men kan inte överskrida det utgiftstak för utskottet som tidigare slagit fast. På det sättet skapade det nya ramverket ett skydd mot en kostnadsdrivande utskottsbehandling där nya utgifter förs på utan finansiering.Det är också värt att notera att det statsministern lyft fram i debatten är den borgerliga minoritetsregeringens möjligheter att försvaga intäktssidan i budgeten genom ytterligare ett jobbskatteavdrag. För min del hade statsministerns argumentation varit mer begriplig om det enbart hade handlat om att skydda regeringen från ofinansierade utgiftsökningar. Regelverket har aldrig varit tänkt att möjliggöra för en regering att själv, utan stöd av en riksdagsmajoritet, försvaga statsfinanserna genom skattesänkningar.Jag tycker att det är viktigt att komma ihåg att ansvaret för att säkra en majoritet i för regeringens förslag alltid ytterst ligger på statsministern. Som statsminister i en minoritetsregering måste man hitta både en parlamentarisk strategi och ett agerande i varje enskild fråga som tryggar regeringens förmåga att regera landet. Endast breda överenskommelser och förhandlingar i sak kan trygga en riksdagsmajoritet. Det finanspolitiska ramverket har aldrig varit tänkt som en räddningsplanka för en minoritetsregering som saknar stöd för sin politik i riksdagen.Det finanspolitiska ramverket handlar om kontroll av utgifterna. Det finanspolitiska ramverket handlar inte om en svältkur för offentlig sektor. Det är mycket viktigt att komma ihåg det när vi diskuterar det finansiella ramverket, som ligger på bord.Med de orden och det medskicket vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. (Applåder)I detta anförande instämde , , och (alla S). Just i denna stund möter och dess invånare mycket svåra, stora och akuta problem. har landets ekonomi misskötts, och skuldberget har ökat till enorma nivåer. Man är just nu uppe i av bnp.Det är inte finanskrisen som är huvudorsaken till de ekonomiska problemen i . Självklart har finanskrisen förvärrat läget, men i grund och botten handlar det om en misskött ekonomi. Man har dessutom en väldigt stor del av sin ekonomi utanför bnp.I och i flertalet andra länder i har man inte haft något finanspolitiskt ramverk över huvud taget, och man har inte tagit den ekonomiska politiken på allvar. Det får man nu mycket bittert skörda, efter krisen. Man hade helt enkelt inget som helst manöverutrymme när finanskrisen slog till.Herr talman! Hela skriker just nu efter ordnade ramverk.Dagens ärende handlar inte om . Det handlar om det svenska finanspolitiska ramverket. Men exemplet visar hur det kan gå om man inte har ordning och reda i sina finanser. Det var en läxa som vi fick lära oss efter 90-talskrisen.Att ha ett finanspolitiskt ramverk skulle kunna liknas vid att bygga ett hus på en stabil grund med hållbara och stabila bärande väggar. Oavsett väder ska det betjäna dem som bor där. När det är lite kallt och även i vargavintrar ska man kunna bo i huset. Det ska man kunna göra även när solen skiner som allra starkast, och huset ska stå fast oavsett om det är vind eller orkan.Det svenska finanspolitiska ramverket har formats . Det ser inte exakt likadant ut som det gjorde då, utan det har utvecklats i bred anda här i . Det har skapat en mycket viktig grund för den ekonomiska politiken och gör också att vi klarar av påfrestningar bättre än många andra länder nu har gjort. Det här har varit otroligt viktigt och centralt i svensk politik.Herr talman! Jag vill betona att sunda offentliga finanser inte är ett överordnat mål i sig. Det är en förutsättning för att nå mål om full sysselsättning, en hållbar tillväxt och en god välfärd.Den skrivelse som vi har att behandla , som regeringen lämnat till , kan ses som en kodifiering, en formalisering och en uppsamling av de principer som styr ramverket. Men det är också en utveckling, en fortsatt utveckling, eftersom regeringen i skrivelsen stärker ramverket genom att det nu också omfattar centrala principer för stabiliseringspolitik och också ingripanden på de finansiella marknaderna.Att finanspolitiken har en viktig stabiliseringspolitisk uppgift är inget nytt eller märkligt. Men det är bra, tycker jag, att regeringen utförligt beskriver hur man ser just på denna del av finanspolitiken.Ramverket har dessutom kompletterats med ett antal viktiga principer för öppenhet och tydlighet i redovisning av finanspolitiken. Och precis som och har efterlyst sammanfattas nu de finanspolitiska principerna i ett och samma dokument. Och det är det vi har att behandla i dag.Det är också mycket positivt, herr talman, att regeringen säger att det här ska återkomma en gång per mandatperiod så att har att behandla detta i en helhet.Jag vill kort dröja mig kvar vid det som man ofta menar när man pratar om det finanspolitiska ramverket, nämligen det budgetpolitiska ramverket. Det är en otroligt central del av helheten. Det består av flera delar. Vi har ett överskottsmål som vi lagstadgat om och som innebär att det finansiella sparandet ska vara av bnp i genomsnitt över en konjunkturcykel. Det handlar helt enkelt om att vi behöver ha vissa säkerhetsmarginaler i vår ekonomi. Vi ska dessutom klara av demografins förändringar.För det andra är det numera också lagstadgat att det är obligatoriskt för regeringen att föreslå ett utgiftstak för staten. Det är ett tak för statens och ålderspensionssystemets utgifter framåt. Man måste helt enkelt visa vilket tak och vilka ramar man har för att uppnå överskottsmålet. Utgiftstaket skapar stabilitet och ska vara en garant för att en regering inte gör av med mer pengar än vad som finns.I det budgetpolitiska ramverket finns också balanskravet för kommunsektorn. Sist men inte minst innehåller ramverket principen om att budgetprocessen ska vara stram. Överskottsmål och utgiftstak ger det totala ekonomiska utrymmet i hela budgetprocessen. Tanken är att man ska anta budgeten i en helhet här i . Huvudlinjen är att utgiftsökningar inom ett visst anslagsområde måste täckas genom utgiftsminskningar inom samma område.Herr talman! Det finanspolitiska ramverket med budgetramverket och dess delar utgör en stark grund med starka pelare som har varit till gagn för och oss som lever här, speciellt under den senaste tiden.I grund och botten handlar det om förtroende. Såväl hushåll och människor som bor i lägenhet och villa som företagare och storföretag ska kunna känna förtroende för att den förda ekonomiska politiken inte ska köra ett land i diket. Politikerna ska ta ansvar, och det ska vara långsiktigt hållbart. Man ska inte behöva vara rädd för stora underskott och växande skulder. Detta är precis motsatsen till hur många européer känner , när man inte har varit noggrann med ett finanspolitiskt ramverk.Att ha ett ramverk handlar också om att vi säkrar grundläggande välfärdstjänster oavsett konjunkturcykel. Föräldrar ska veta att barnen får gå i skolan och förhoppningsvis får en god utbildning vare sig det är låg- eller högkonjunktur. De äldres omsorg ska inte förändras i ekonomin vare sig vi befinner oss i sol eller i regn. De grundläggande välfärdstjänsterna måste garanteras varje invånare oavsett om det är ekonomisk sommar eller vinter.Detsamma gäller ansvartagandet för nästkommande generation. Jag vet att det finns en debatt, även om den inte är särskilt högljudd, där man menar att det är fel med ett överskottsmål, att det i grunden är feltänkt. Eftersom framtidens generation antagligen är mer produktiv än dagens menar man att de framtida rika generationerna borde bidra till bättre konsumtionsmöjligheter för dagens lite fattigare generationer. Problemet är att vi vet alldeles för lite om framtiden. Jag är glad att det finns ett brett stöd i för att vi ska ha ett överskottsmål.Det finns också ekonomer - jag har hört dem - som pratar om en optimal skuldnivå, att det finns en viss nivå på statsskulden som kan vara optimal för ett land. Men de får väldiga problem när de ska förklara till exempel situation. hade säkert vad många skulle kalla något slags optimal skuldnivå. Resten är historia. Därför är det bra att vi är överens om att vi ska ha ett utgiftstak och ett överskottsmål och försöka hålla nere statsskulden.Herr talman! Svensk ekonomi återhämtar sig nu i snabb takt. Det finns flera orsaker till detta. En av orsakerna är att vi har fört en ansvarsfull politik och sett till att ha en balans när det gäller efterfrågestimulerande åtgärder och sett till att låta det finanspolitiska ramverket verkligen vara styrande. Vi har gjort det för att det är väldigt viktigt att ska stå väl rustat inför nästa kris, för den kommer. Jag är glad över att det finns en bred majoritet av partier som är överens om betydelsen av ett ramverk.Herr talman! Det finns en motion på den här skrivelsen, från . De är inte i princip emot att det finns ett ramverk, som jag uppfattat det. hittar jag inte motionen här, men de är emot att delar av ramverket skulle styras av "främmande makt". Det gillar inte . Jag blev nyfiken när jag läste den här motionen på vad som är "främmande makt". Är det våra europeiska grannländer, , och så vidare?För det första kom ramverket till , inte först och främst för att göra danskar, tyskar och fransmän glada, utan för att vi behövde stabilitet i svensk ekonomi. För det andra kan man naturligtvis ha olika syn på EU:s betydelse och vilket inflytande EU ska ha över . Men jag tror att det tryck som vi har känt från EU när det gäller till exempel stabilitetspakten har varit positivt för . Det är många länder i som önskar att de hade haft det här ramverket, med en så bred konsensus som vi har i riksdag. Framför allt grekerna tror jag önskar att de skulle ha det just nu.Herr talman! Jag har dragit över talartiden och ska bara avsluta med att säga att det finanspolitiska ramverket har utvecklats. Delar av det är lagstadgat, andra delar är viktiga principer och praxis för hur man ska bygga denna stabila grund. Det har vuxit fram i en bred samsyn och har gjort att minoritetsregeringar har kunnat styra . Det är bra att vi har en bred samsyn och att vi inte vill slarva med ramverket. Jag hoppas att detta också kommer att märkas när regeringen återkommer till med sin budgetproposition . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionen. Jag tänkte ta upp den alltmer aktuella frågeställning som även var inne på, nämligen frågan om budgetreglerna, det femte jobbskatteavdraget och höstens budgetbehandling.Bakgrunden till besluten om dagens regler för budgethantering i , det vill säga budgetlagen för regeringen och riksdagsordningen för , var de dystra erfarenheterna från minoritetsregeringarna under tidigare årtionden. Regeringarna kunde inte kontrollera det ständiga trycket på högre utgifter i , och regeringen kunde därmed inte heller genomdriva ett helhetsperspektiv i budgetpolitiken.Detta ändrades dock i och med den nya budgetlagen och ändringarna i riksdagsordningen efter krisåren . Partierna tvingas att lägga fram alternativa helhetsperspektiv och heltäckande budgetförslag. Vidare ska beslut om statens utgifter och inkomster fattas i ett klubbslag. Det förhindrar att man i får parallella budgetpåverkande beslutsprocesser. Alla inkomster och alla utgifter ska inkluderas under ett och samma tak i en enda beslutsprocess och antas i ett enda klubbslag. Några budgetpåverkande extraturer bredvid tillåts inte.Detta system har tjänat mycket väl, särskilt under senare års internationella kriser. Oppositionen leker med elden om den i praktisk handling de facto skulle vilja ändra dessa budgetregler.Vad är på gång ? Det har kommit propåer från oppositionen om att den genom ett utskottsinitiativ under budgetbehandlingen skulle stoppa ett eventuellt föreslaget jobbskatteavdrag.Någon sådan typ av utskottsinitiativ förutses inte i det ramverk för budgetprocessen som beslöts under socialdemokratisk regering. Innebörden av ett sådant initiativ är nämligen att oppositionen skulle införa en parallell beslutsprocess i budgetbehandlingen, det vill säga precis det som budgetlagen och riksdagsordningen är avsedd att förhindra. Gör oppositionen ett sådant utskottsinitiativ uppstår en ny, konkurrerande budgetprocess, och besluten om alla statens intäkter och utgifter fattas då inte i ett enda klubbslag. I strid med budgetreformens intentioner skulle vi i då få två parallella och konkurrerande budgetprocesser, dels den vanliga, dels den som initieras av oppositionens hypotetiska utskottsinitiativ. Därmed skulle fältet vara upprivet, och grundbulten budgetreformer - om en enda sammanhållen budgetprocess och ett enda klubbslag för att säkra helhetsperspektivet - vara hotad.Lägg dessutom märke till följande, ärade ledamöter:Om oppositionen skulle iscensätta det initiativ som man nu hotar med kan oppositionen ändå inte använda de insparade pengarna om oppositionen inte också beslutar sig för att ändra riksdagsordningen. Det går inte att utan ändring av riksdagsordningen öka utgifterna som ligger utanför regeringens budget. Gamla tiders frispel med ökade utgifter beslutade i är inte längre möjliga med dagens riksdagsordning.Detta föranleder mig att ställa två frågor till Socialdemokraterna. är inte här.För det första: Kan ni tänka er att medverka till att det i höstens budgetarbete skapas två parallella beslutsprocesser beträffande intäkter och utgifter?För det andra: Kan ni tänka er att ändra riksdagsordningen så att på egen hand och i strid med dagens budgetregler kan öka statens utgifter?Två frågor - jag hoppas få nej på båda, men om svar anhålles. Det går alltid att diskutera formalia. Vi har ingen ambition att öppna några dubbla budgetprocesser. Det är faktiskt så att det ska tas ett gemensamt beslut om både inkomster och utgifter vid ett tillfälle.Vi har en minoritetsregering och då går frågan direkt till regeringen. Har man säkrat att man har en majoritet vid det beslutstillfället? Det är inte min sak att sondera det, utan det är regeringens. Det gjorde vi också när vi själva satt i minoritetsregering. Vi gömde oss aldrig bakom budgetlagen utan vi säkrade alltid att vi hade en majoritet för våra budgetar tillsammans med V och MP och tidigare tillsammans med . Det var det ena svaret.Det andra är att i utskottsbehandlingen, givet de utgiftsramar som finns, kan utskottet fritt göra omprioriteringar om de är finansierade. Även där löper regeringen en risk att man inte får igenom sin politik.Återigen ska frågan faktiskt ställas till regeringen. Är man beredd att säkra en majoritet för sin politik?Den andra frågan är då: Är man beredd att föra in andra frågor i budgetprocessen, eftersom man verkar tro att man kan gömma sig bakom den och på så sätt säkra ett stöd för en politik som kanske inte har en majoritet i ? Det här är inte bara formalia.