bet · GY01NU21 · 2011-05-24 00:00:00 — Under arbetet med den nya tillsynsmodellen för förhandsreglering av nättariffer har uppmärksammats ett behov av att förtydliga vilka intäkter som ska stämmas av mot den beräknade intäktsramen. För att undanröja otydligheter föreslår regeringen att ellagen ändras så att begreppet intäktsram avser de samlade intäkter som en nätkoncessionshavare högst får uppbära från nätverksamheten . Lagen om certifiering av stamnätsföretag för el ska träda i kraft . Bestämmelserna om certifiering i förhållande till tredje land ska tillämpas i ärenden där ansökan eller anmälan kommer in till nätmyndigheten efter . Ett stamnätsföretag ska få fortsätta bedriva överföring av el i stamledningar t.o.m. utgången av eller, om företaget har ansökt om certifiering före den tidpunkten, till dess att ett slutligt beslut i frågan om certifiering har vunnit laga kraft trots att kravet på certifiering inte är uppfyllt. Motsvarande tidpunkter och övergångsbestämmelser gäller för den nya lagen om certifiering av vissa naturgasföretag. Ändringarna i ellagen ska träda i kraft utom i fråga om reglerna om byte av elleverantör och balansansvarig, som ska träda i kraft , och om beslutande myndighet vid förhandsprövning av nättariffer, där bestämmelserna ska träda i kraft . Ett stamnätsföretag som har ansökt om certifiering ska få bedriva verksamhet utan hinder av kravet på oberoende av produktion och handel till dess att ett slutligt beslut i frågan om certifiering har vunnit laga kraft, dock längst t.o.m. . Motsvarande tidpunkter och övergångsbestämmelser gäller för ändringarna i naturgaslagen. Regeringens förslag påverkar främst , och de enskilda el- och naturgasföretagen. Förslagen berör också i viss mån de allmänna förvaltningsdomstolarna. För Energimarknadsinspektionens del gör regeringen bedömningen att det totala resursbehovet inte påverkas av de förslag som läggs fram i propositionen. Om förslagen medför nya arbetsuppgifter kan dessa hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. När det gäller är regeringens sammanfattande bedömning att förslagen i propositionen inte har några anslagsmässiga konsekvenser. Övriga myndigheter som exempelvis allmänna förvaltningsdomstolar och berörs endast marginellt av förslagen. Förslagen i propositionen kommer att få konsekvenser för företag som verkar inom olika delar av el- och naturgasmarknaderna. Företagsgrupper som berörs är elleverantörer och elnätsföretag samt gashandelsföretag och gasnätsföretag. Konsekvenserna redovisas på s. 229232 i propositionen. I Socialdemokraternas kommittémotion 2010/11:N6 yrkas avslag på förslaget till ändringar i ellagen som vidgar tolkningen av vilka intäkter som ska ingå i den intäktsram som utgör en central del i den nya modellen för förhandsprövning av nättariffer. Motionärerna anser att en ny nättariffmodell måste beakta elnätens karaktär av att vara naturliga monopol. I avsaknad av sådana hänsyn är de inte beredda att acceptera förslaget i propositionen till förändringar i ellagen. I propositionen föreslår regeringen två nya lagar samt ändringar i ellagen respektive naturgaslagen. Syftet med ändringarna är främst att anpassa den svenska lagstiftningen till de krav som ställs i de fem EU-författningar som utgör det tredje inremarknadspaketet för el och naturgas. har utskottet redovisat sin syn på en del av propositionen som har berörts i följdmotionen (beslutande myndighet vid förhandsprövning av nättariffer). Utskottet har inget att invända mot de delar av propositionen som inte redan har varit föremål för utskottets ställningstagande. Propositionen tillstyrks således i dessa delar. Motion 2010/10:N6 (S) avstyrks i berörd del. Smarta elnät samt mätning och debitering av el Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om smarta elnät och om mätning och debitering av el m.m. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredning av utredningsförslag och till en aviserad proposition som väntas behandla dessa frågor. Jämför reservation 2 (S, MP, V). I motion 2010/11:N254 (M) konstateras att det är elnätsbolagen som enligt ellagen har ansvaret för mätningen av överförd el. Nätbolagen läser av mätarna en gång och skickar uppgifterna till elleverantören som sedan debiterar kunden. Dessutom sänder elnätsbolagen en faktura till kunden för elnätsavgiften. Enligt motionären ger metoden ingen stimulans för att spara el eller göra elen billigare, något som ligger i kundernas intresse. Motionären anser att det är dags att se över elmätarmonopolet och ellagen, som skapar en brist på konkurrens och valfrihet. har en stark potential att utveckla smarta elnät som inte bara skulle öka energieffektiviteten utan också leda till nya lösningar som kan exporteras till andra länder, sägs det i motion 2010/11:N309 (M). Därför bör man se över de möjligheter som finns att stimulera till samarbete mellan stat, kommuner och andra aktörer på elmarknaden för att utveckla testområden för smarta elnät i . Småskalig produktion av el har stor potential i , slås det fast i motion 2010/11:N329 (MP). Genom att göra det enklare och mer lönsamt för småskalig elproduktion frigörs kapital och kreativitet hos ett stort antal hushåll för att snabbt bygga ut förnybar elproduktion. Det snabbaste och mest effektiva sättet att öka intresset för egenproducerad el är att ge alla mindre elleverantörer rätt till nettomätning. Motionärerna anser att det borde vara en självklarhet att lagstiftningen ger alla mindre elproducenter rätt till nettomätning oavsett vilken nätoperatör man råkar vara ansluten till. Vidare är de av den uppfattningen att nettomätning ska uppmuntras genom att tiden för kvittning av konsumtion och produktion ska gälla kvartalsvis. På så sätt skapas bättre förutsättningar för enskilda producenter att vara nettokonsumenter. Med dagens system kan man som småskalig elproducent dock straffas om ens anläggning skulle producera mer än hushållet konsumerar. Motionärerna anser att mindre elleverantörer bör ges en lagstadgad rätt att leverera el till nätet utöver den egna konsumtionen upp till en viss nivå utan att riskera att behöva betala nätavgift i efterhand. Vidare förordar de ett fastprissystem som innebär att leverantören får en fast ersättning för den förnybara el som levereras från små vindkrafts- och solcellsanläggningar, högre än för den vanliga elproduktionen. Med sådan lagstiftning kan varje medborgare bli elproducent, och elnätsbolagen måste ta emot deras elektricitet och betala fasta priser för den. har elkonsumenterna i praktiken inga andra möjligheter att reagera på det elpris man erbjuds än att avstå från att konsumera, framhålls det i kommittémotion 2010/11:N437. Med elmätare som registrerar elanvändningen timme för timme, i kombination med differentierade elpriser, får elkunderna mycket större möjligheter och motiv att styra sin elanvändning bort från de effekttoppar då elen är som dyrast att producera. Det innebär att energisystemet avlastas och utnyttjas mer effektivt. Motionärerna förordar också att den fasta nätavgiften slopas. Om distributionskostnaderna bakas in i det elpris elföretagen tar ut av sina kunder blir åtgärder för energieffektivisering i hushållen mer lönsamma. Lägre elanvändning minskar också behovet av utbyggd distributionskapacitet, vilket sänker distributionskostnaderna. Det är därför också bra för samhällsekonomin. En välfungerande elmarknad som kan hålla konkurrenskraftiga priser är viktig både för svenska hushåll och företag, sägs det i motion 2010/11:N218 (FP). Motionärerna konstaterar att även om det finns en nordisk marknad för själva elproduktionen är marknaderna för eltjänsterna till kunder fortfarande i stort sett nationella. För att öka konkurrensen om slutkunden behöver regelverken om bl.a. leverantörsbyten och elmätning harmoniseras i de nordiska länderna. För att stimulera en fortsatt utveckling av elmarknaden bör bl.a. marknaden för elmätare avregleras. Teknikutvecklingen har gjort att en elmätare kan lagra och överföra timavläst elanvändning, noteras det i motion 2010/11:N237 (FP). Utvecklingen på elmarknaden kan leda till att vi får ett behov att flytta effektuttaget under dygnets timmar. Problemet kan lösas genom en övergång till nästa generation av Internet, IPv6 (Internet Protocol Version 6). Motionärerna vill att regeringen tillsätter en utredning om hur Internet IPv6 snabbare kan etableras i för att ingå i övergången till smartare elmätning. I kommittémotion 2010/11:N369 konstateras att småskalig elproduktion i bostäder eller annan bebyggelse har potential till ökad förnybar elproduktion och breddad kunskap om smarta energilösningar. Motionärerna vill att alla mindre elleverantörer ska få rätt att sälja el till nätet genom s.k. nettomätning. Det innebär att den småskaliga elproducenten får kvitta överskottsel som levereras ut på elnätet vid hög elproduktion mot den el som köps in när den egna produktionen är låg. Vidare anser motionärerna att det ska utvecklas stödformer för att driva på introduktionen av ny produktion av förnybar el där tekniken ännu inte nått full kommersiell mognad. Dessa tekniker drivs inte fram av dagens elcertifikatssystem. Motionärerna förordar därför att ett kompletterande fastprissystem för leveranser av förnybar el skyndsamt bör utredas och prövas. Kort om ellagens krav på mätning av el Den som har nätkoncession är skyldig att utföra mätning av mängden överförd el och dess fördelning över tiden (3 kap. 10 § ellagen). Hur överföringen i gränspunkter mellan olika nät ska mätas och rapporteras framgår närmare av förordningen (1999:716) om mätning, beräkning och rapportering av överförd el. beslutade regeringen om en ändring i den nyssnämnda förordningen med innebörden att mätning, avläsning och rapportering av el gäller för alla kunder fr.o.m. . behandlade näringsutskottet regeringens proposition om enklare och tydligare regler för förnybar elproduktion (prop. 2009/10:51, bet. 2009/10:NU11). beslut innebär bl.a. att vissa små elproducenter slipper betala nätavgift för sin inmatning av el och att de kan medges undantag från kraven på att upprätta en risk- och sårbarhetsanalys och en s.k. övervakningsplan. De nya reglerna trädde i kraft . I anslutning till behandlingen av den nyssnämnda propositionen tog utskottet även ställning till motioner om mätning och debitering av el. Flera av de då aktuella yrkandena är i identisk eller snarlik lydelse föremål för utskottets ställningstagande även i detta betänkande. Vid förra årets behandling avstyrktes samtliga motioner med hänvisning till bl.a. tidigare uttalanden från utskottet om att inriktningen på bör vara att alla kunder ska ha mätsystem som klarar timvis mätning, avbrottsregistrering, effektstyrning m.m. Vidare hänvisade utskottet till det uppdrag som fått (se vidare nedan). I en reservation (V, MP) förordades bl.a. införande av nettomätning och ett fastprissystem. I en motivreservation (S) hänvisades till det utredningsarbete om mätning av el och om en utveckling av elcertifikatssystemet som då pågick. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att utreda vilka för- och nackdelar en reglering om nettodebitering skulle innebära och vilka effekter en sådan reglering skulle få på skyldigheten att betala energiskatt på el samt andra eventuella konsekvenser. I uppdraget ingick att göra en bedömning av om det är lämpligt att införa en reglering om nettodebitering. redovisades uppdraget i rapporten till nya regler för elanvändare med egen elproduktion (2010:23). Förslag om en övergång till timmätning I regleringsbrevet fick också i uppdrag att analysera vilka ekonomiska och legala konsekvenser en övergång till timmätning skulle innebära för elanvändare med ett säkringsabonnemang på högst , dvs. sådana som mäts . I uppdraget ingick även att utreda om det ska vara möjligt för ett elnätsföretag att hantera samtliga kunder som timkunder i schablonavräkningen enligt nuvarande regelverk. Uppdraget redovisades i rapporten inflytande för kunderna på elmarknaden (2010:22). I rapporten berörs flera alternativa lösningar, men myndigheten gör bedömningen att timmätning i ett första skede bör införas för kunder med en förbrukning på över 8 000 kWh . Förslaget omfattar inte alla kunder eftersom kostnaderna för att timmäta samtliga kunder bedöms vara alltför höga i relation till den effekt som kan förväntas för kunder med en lägre förbrukning. Utredning om smarta elmätare och intelligenta nät har även haft regeringens uppdrag att utreda förutsättningarna för en utbyggnad och en utvecklad användning av smarta mätare och intelligenta nät. Uppdraget redovisades i rapporten av elnäten till ett uthålligt energisystem (2010:18). Beträffande det som tas upp i en motion om smarta elnät och internetstandarder konstateras i rapporten att kommunikation är ett nyckelbegrepp för intelligenta elnät, då de ska innehålla många olika typer av utrustning som måste kunna kommunicera. Nätets anläggningar är spridda över ett stort geografiskt område. Apparater som ska samverka i nätet kan dessutom komma från olika tillverkare och vara tillverkade . För att hantera dessa hinder pågår ett intensivt standardiseringsarbete. En särskild utmaning är att det redan finns så många olika standarder för just IT-kommunikation, och att samlas kring en enda enhetlig standard kan därför vara svårt och processen tar tid. Proposition om timvis mätning och nettomätning av el Enligt uppgift från pågår ett arbete med att ta fram en proposition om timvis mätning och s.k. nettomätning av el som bygger på de ovan refererade utredningarna från . Propositionen kommer att vara av riktlinjekaraktär och avsikten är att den ska kunna lämnas till senare under innevarande vår. Beträffande det som sägs i motion 2010/11:N218 (FP) om en nordisk harmonisering av slutkundsmarknaderna bör erinras om att de nordiska energiministrarna beslutade om en nordisk färdplan som är inriktad just på ytterligare harmonisering och integrering av elmarknaden. Målsättningen är att möjliggöra för marknadsaktörer och konsumenter att verka fritt i hela . överlämnade de nordiska tillsynsmyndigheternas samarbetsorganisation (Nordreg) en rapport till de nordiska regeringarna med ett antal harmoniseringsförslag i syfte att möjliggöra en gemensam nordisk slutkundsmarknad. antog de nordiska energiministrarna en kommuniké om en fortsatt utveckling av en nordisk slutkundsmarknad för el. Mot bakgrund av denna kommuniké har fått i uppdrag av regeringen att ta fram en statusrapport som beskriver nuläget i arbetet med att skapa en gemensam nordisk slutkundsmarknad. Uppdraget ska redovisas till . Beträffande ett fastprissystem för förnybar elproduktion m.m. I finns två huvudsakliga system för att stimulera produktionen av förnybar el: fastprissystem eller elcertifikat. I används ett system med elcertifikat. Vissa länder har kombinerat de båda systemen och har också kompletterat med exempelvis investeringsstöd för vissa förnybara teknologier samt med skattelättnader. I några av motionerna ovan efterfrågas ett lagförslag om ett fastprissystem för småskalig förnybar elproduktion. Redan i samband med att det nuvarande elcertifikatssystemet infördes diskuterades olika modeller för att öka produktionen av förnybar el. Beträffande ett fastprissystem sade den dåvarande socialdemokratiska regeringen bl.a. följande (prop. 2002/03:40 s. 37): Nackdelen med ett fastprissystem är i första hand att det inte skapar ett tydligt incitament till kostnadsminskningar hos producenterna. Därmed riskerar det att hämma teknikutveckling som pressar produktionskostnaderna, och det leder allmänt sett till lägre kostnadseffektivitet och sämre konkurrens. Ett fastprissystem skulle också vara negativt för producenternas möjlighet att nå det långsiktiga målet, att producera el på samma kommersiella villkor som annan elproduktion. I regeringens energipolitiska proposition (prop. 2008/09: 163) framhölls att elcertifikatssystemet är ett effektivt och kraftfullt styrmedel för att öka den förnybara elproduktionen. Erfarenheterna av systemet är goda och regeringen ansåg att det bör utvecklas ytterligare (se vidare nedan). Här bör även noteras att i rapporten till nya regler för elanvändare med egen elproduktion (2010:23) konstaterar att elcertifikatssystemet är avgörande för mängden tillkommande produktion av el från förnybara energikällor i men att systemet inte är utformat på ett sätt som gör att elanvändare med egen småskalig elproduktion enkelt kan tillgodogöra sig fördelarna med det. Som ett led i att underlätta för småskalig produktion föreslår inspektionen därför att regeringen ger i uppdrag att utreda möjligheterna för elproducenter med små produktionsanläggningar att själva på månadsbasis svara för den mätning och rapportering för produktion inom ett icke koncessionspliktigt nät som ligger till grund för tilldelningen av elcertifikat, alternativt att en schablon styr tilldelningen. Tak- och golvpriser på elcertifikat Regeringens ambition att utveckla elcertifikatssystemet indikerar att en övergång till en renodlad variant av den andra huvudmodellen för stöd till förnybar elproduktion, dvs. ett fastprissystem, inte är aktuell. Däremot har haft i uppdrag att se över behovet av golv- och takpriser i elcertifikatssystemet. Ett politiskt infört prisgolv brukar motiveras med att producenten av tillkommande förnybar el garanteras en minimiintäkt för elcertifikaten. En sådan lösning kan således anses vara besläktad med ett rent fastprissystem. I rapporten för elkunden av en höjd ambitionsnivå i elcertifikatssystemet (ER 2009:35) drog slutsatsen att fördelarna med ett pristak och ett prisgolv inte överväger nackdelarna och att ett sådant ingrepp i elcertifikatssystemet därför inte var att rekommendera. I rapporten för att skydda elkunden mot höga elcertifikatspriser (ER 2010:27) förs ett mer utförligt resonemang om tak- och golvpriser. Den risk med en sådan konstruktion som beskrivs är att både tak- och golvpriser kan verka prisstyrande. Sätts exempelvis prisgolvet för högt kommer producenter att välja statlig inlösen av elcertifikaten framför att sälja dem på marknaden, och prisgolvet förvandlas till en subvention. Om prisgolvet ligger på en högre nivå än marknadspriset skulle göra på en marknad med fri konkurrens, kommer producenterna att göra övervinster. Oavsett om utgångspunkten är producentens intäkter från eller konsumentens kostnader för elcertifikat, anses nivåer på tak- och golvpriser vara svåra att sätta. I rapporten förs också ett resonemang om tak- och golvpriser inom ramen för det gemensamma elcertifikatssystemet med . Den slutsats som dras är att det är olämpligt att införa sådana priser innan en eventuell utvidgning ägt rum. gör den sammantagna bedömningen att fördelarna med tak- och golvpriser inte överväger men anser att frågan bör utredas igen i samband med nästa s.k. kontrollstation. Höjt mål och vidareutveckling av elcertifikatssystemet tog ställning till regeringens proposition om höjt mål och vidareutveckling av elcertifikatssystemet (prop. 2009/10:133, bet. 2009/10:NU16). godkände det nya målet för ökningen av förnybar el, som innebär en ökning med till 2020 jämfört med nivå. Lagändringarna innebär bl.a. att elcertifikatssystemet förlängs . I propositionen redovisade regeringen även uppfattningen att elcertifikatssystemet bör utvecklas för att omfatta fler länder och att inriktningen bör vara att en gemensam marknad med etableras med början . beslutade regeringen om en lagrådsremiss med en ny lag om elcertifikat som syftar till att göra lagen mer överskådlig och lättillgänglig. Det nya lagförslaget innebär bl.a. att mindre producenter av förnybar el som själva använder elen de producerat får undantas från kvotplikt. Den nya lagen föreslås träda i kraft . En proposition som bygger på lagrådsremissen väntas innevarande år. I ett flertal motioner efterfrågas olika åtgärder som ska stimulera en ökad förbrukningsflexibilitet eller förbättrade möjligheter för elanvändare att även leverera el in till elnätet. Bland åtgärderna nämns bl.a. tim- respektive nettomätning av elförbrukningen. Utskottet vill här erinra om att hade regeringens uppdrag att utreda vilka för- och nackdelar ett införande av en reglering om nettodebitering skulle innebära. Vidare har inspektionen analyserat vilka ekonomiska och legala konsekvenser en övergång till timmätning kan få för mindre elanvändare. Enligt uppgift från kommer en proposition om timvis mätning och nettomätning av el, som bygger på de nyssnämnda utredningarna, att lämnas till . Utskottet anser att det saknas skäl för att föregripa regeringens förslag på detta område, och därför bör samtliga motioner med anknytning till det som väntas bli föremål för regeringens överväganden i den ovan omnämnda propositionen avslås. När det gäller s.k. smarta nät konstaterar utskottet att även hade regeringens uppdrag att se över frågor med anknytning till smarta elmätare och intelligenta nät. Dessa spörsmål har också en nära koppling till de frågor som regeringen har för avsikt att behandla i den proposition som väntas . Också här anser utskottet således att det finns skäl för att avvakta regeringens ställningstaganden. Utskottet är vidare av den uppfattningen att inte bör agera med anledning av motionsförslagen om ett fastprissystem för småskalig elproduktion. Utskottet hänvisar i den frågan till de betänkligheter som har redovisat mot att kombinera det huvudsakliga styrmedlet för förnybar elproduktion i elcertifikatssystemet med någon form av fastprismodell. I sammanhanget vill utskottet också påminna om att regeringen så sent som beslutade om en lagrådsremiss med en ny lag om elcertifikat som bl.a. syftar till att ytterligare underlätta för småskalig produktion av förnybar el. Till detta kan även fogas att denna fråga har kopplingar till de ställningstaganden regeringen väntas göra i den kommande propositionen om nettomätning m.m. Utskottet finner heller inte att har något skäl att agera med anledning av motionsönskemålet om en ökad nordisk integrering av elmarknaderna. Det pågående arbetet med att etablera en gemensam nordisk slutkundsmarknad för el ligger i linje med vad som efterfrågas, och motionen kan därför anses vara tillgodosedd. Sammantaget innebär det anförda att utskottet avstyrker samtliga motioner i avsnittet i berörda delar. Elmarknadens funktion och utveckling Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till bl.a. aviserade och avslutade utredningar avslår ett antal motioner som på olika sätt gäller elmarknadens funktion och utveckling. Jämför reservation 3 (S, V). I Socialdemokraternas kommittémotion 2010/11:N6 framhålls att situationen på elmarknaden motiverar en bred översyn av roll och uppgifter, vilken även bör omfatta frågor om hur myndigheten har valt att tolka sitt uppdrag som har gått sedan den bildades. Motionärerna anser att elkonsumenternas intressen av låga och förutsägbara elkostnader måste tillgodoses på ett bättre sätt än som sker på den svenska elmarknaden och att detta kräver en väl fungerande tillsynsmyndighet. I har det varit svårt för ett hushåll som skaffat en egen vindsnurra eller solceller att koppla in dessa på elnätet och få betalt för överskottselen, sägs det i motion 2010/11:N304 (S). Mätavgiften har gjort att det har kostat mer än vad de producerat el för. Motionärerna anser att det är dags för regeringen att se över ellagstiftningen för att uppmuntra anslutningen av små anläggningar. I motion 2010/11:N313 (S) begärs ett tillkännagivande om en översyn av marginalprissättningen på elmarknaden. En sådan översyn skulle, enligt motionärerna, kunna identifiera olika möjligheter att förhindra eller dämpa kraftiga framtida prissvängningar. bör få ett utökat uppdrag att kontrollera att aktörerna på elmarknaden inte manipulerar denna marknad. Sedan elmarknaden avreglerades och den nordiska elbörsen tillkom har priset för elenergi ökat dramatiskt, konstateras det i motion 2010/11:N385 (S). Kapitalöverföringen från konsumenterna och industrin till elproducenterna har varit gigantisk.