bet · GZ01UbU1 · 2011-12-09 00:00:00 — Förskolan blir en del av skolväsendet och dess pedagogiska uppdrag stärks. Gymnasieskolan är en frivillig skolform, även om den i realiteten är en förutsättning för att ungdomar ska få arbete eller kunna studera vidare. Av dem som avslutade sina studier på grundskolenivå /10 gick vidare till gymnasieskolan. har beslutat om reformer som bl.a. syftar till att färre elever ska hoppa av sin gymnasieutbildning och att fler ska fullfölja den med godkända betyg. En ny gymnasieskola med yrkesprogram eller högskoleförberedande program har införts, och lärlingsutbildning införs som en ordinarie utbildningsform inom gymnasieskolan (prop. 2008/09:199, 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8, prop. 2010/11:104, 2010/11:UbU17, rskr. 2010/11:305). har i uppdrag att genomföra reformerna genom olika former av stöd och verktyg, nya föreskrifter och allmänna råd samt utbetalning av statsbidrag inom prioriterade områden. Regeringen redovisar i propositionen sitt mål om en utbildning av hög och likvärdig kvalitet, som ger alla barn och elever förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt. Det är, enligt utskottets mening, ett väl formulerat mål för de utbildningspolitiska ambitionerna när det gäller svensk barn- och ungdomsutbildning. Utskottet kommer att noga kunna följa utvecklingen av och resultaten i den nya skolan och den nya gymnasieskolan genom bl.a. regeringens redovisning av ett antal indikatorer i kommande års budgetpropositioner. De två indikatorer som framhålls i motionerna andel behöriga till gymnasieskolans nationella program och andel 1824-åringar utan fullföljd gymnasieutbildning är två av de indikatorer som regeringen avser att använda för att följa måluppfyllelsen. Utskottet avstyrker därmed motionerna. Anslag och bemyndiganden gällande barn- och ungdomsutbildning Regeringen föreslår elva anslag rörande barn- och ungdomsutbildning om sammanlagt ca . Det största anslaget är 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, som utgör närmare hälften av de föreslagna medlen. Anslaget används för statsbidrag till de kommuner som har ett system med maxtaxa. föreslår ytterligare medel till detta anslag. Det finns fyra förvaltningsanslag, 1:1 , 1:2 , 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten och 1:4 Sameskolstyrelsen. De två sistnämnda myndigheterna har även intäkter från avgiftsbelagd verksamhet. föreslår ett högre belopp på anslaget 1:1 och föreslår ytterligare medel till anslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten. Övriga sex anslag är transfereringsanslag som används för att finansiera olika statliga insatser eller utbetala statsbidrag i olika syften. Socialdemokraterna, och föreslår ytterligare medel till anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. och föreslår högre belopp till anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet. föreslår ytterligare medel till anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Socialdemokraterna föreslår ett högre belopp på anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal. Inga motioner har väckts med anledning av regeringens förslag till anslagsbelopp för de två återstående anslagen, 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet och 1:11 Förstärkning av basfärdigheter. Regeringen föreslår bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för fyra anslag, 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten, 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet, 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet och 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal. Regeringens förslag till bemyndigande rörande anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet har lett till ett motionsyrkande från Socialdemokraterna om ett högre belopp. Regeringens förslag till bemyndigande rörande anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal har lett till ett motionsyrkande från Socialdemokraterna om ett högre belopp. Inga motioner har väckts med anledning av regeringens förslag till bemyndiganden för de två övriga anslagen. Propositionens och motionernas förslag om anslag redovisas i bilaga 2 i betänkandet. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:1 . Därmed bifalls propositionen och motionerna avslås. Jämför särskilt yttrande 4 (V). Anslaget används för förvaltningskostnader. är förvaltningsmyndighet för det offentliga skolväsendet för barn, ungdomar och vuxna samt för annan pedagogisk verksamhet som anordnas av det allmänna. Skolväsendet omfattar förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, fritidshem, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare. ska bidra till måluppfyllelsen inom barn- och ungdomsutbildningen samt vuxenutbildningen genom att svara för uppföljning, utvärdering och utveckling av skolväsendet. I detta ingår även att utforma styrdokument för dessa verksamheter. Regeringen föreslår att under anslaget 1:1 anvisar . Utgifter för vissa permanenta uppgifter som är ålagt att utföra föreslås finansieras från anslaget. Därför föreslås anslaget ökas med för it-portal och med för nationella programråd 2012. Av samma skäl föreslås anslaget också ökas med för nationella prov. Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet föreslås minskas med samma belopp. föreslås få 2012 för att utveckla presentationen av information om skolresultat för föräldrar, lärare och elever på ett användarvänligt sätt. Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. föreslår i partimotion 2011/12:Ub476 i denna del att ska fördela ett nytt bidrag om som innebär en satsning på ökat stöd till skolor med elever som har störst behov av hjälp för att kunna nå målen och få den kunskap som de har rätt till. I kommittémotion 2011/12:Ub286 föreslår ett tillkännagivande om riktlinjer om fördelning av pengar till skolan. I avvaktan på att regeringen tillsätter den parlamentariskt sammansatta kommitté om en utvärdering av de senaste decenniernas skolreformer som har beslutat ska enligt motionen få i uppdrag att skyndsamt ta fram allmänna råd om hur kommunerna ska fördela pengar till skolorna utifrån elevernas bakgrund och behov. Utgångspunkten bör vara det uppdrag om en fördjupad studie av hur kommunerna fördelar sina resurser till kommunala grundskolor som ska redovisa . Resultaten från studien föreslås i motionen ligga till grund för nya riktlinjer för resursfördelning. Eftersom det nya statsbidrag på som föreslås i partimotion 2011/12:Ub476, den s.k. skolmiljarden, ska gå till de skolor som har störst behov av mer resurser för att eleverna ska kunna nå målen, kan tillämpa de nya riktlinjerna vid fördelningen av dessa resurser. möjligheter att bli världsledande på utbildningsområdet förutsätter att alla barn och ungdomar, oavsett bakgrund, ges förutsättningar att uppnå skolans nationella mål och utvecklas så långt möjligt. Utskottet vill påminna om att flera av statens insatser riktar sig till de elever som har svårast att nå målen. En ny speciallärarutbildning har införts. Inom lärarfortbildningssatsningen läser en stor andel av deltagarna kurser i specialpedagogik. Även statsbidragen till sommarskola och förstärkning av basfärdigheterna läsa, skriva och räkna riktar sig främst till de elever som har svårast att nå godkända resultat. Under anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet föreslår regeringen en särskild satsning på skolor i utsatta områden för att förbättra deras resultat. Det är dock inte enbart den totala mängd resurser som tilldelas skolan som är relevant. Utskottet menar att det även är relevant att fördelningen av resurser sker på ett sätt som gynnar måluppfyllelsen och välkomnar därför att fick i uppdrag att kartlägga resursfördelningen. ska undersöka om kommunerna anpassar resursfördelningen utifrån elevers behov av särskilt stöd och efter elevernas socioekonomiska bakgrund (exempelvis föräldrarnas utbildningsnivå, inkomst och härkomst) samt vilka befogenheter rektorer har för att besluta om fördelningen av resurser på skolnivå. Uppdraget ska redovisas och kommer då att ge fördjupad kunskap om hur resurser fördelas i den svenska skolan. Anslaget 1:1 används uteslutande för förvaltningskostnader. Utskottet anser att den ordningen ska bestå. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag och avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:2 . Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för Skolinspektionens förvaltningskostnader. Skolinspektionen ansvarar för kvalitetsgranskning av och tillsyn över skolväsendet m.m. Skolinspektionen ansvarar vidare för s.k. tillståndsprövning. Det innebär att myndigheten beslutar om godkännande av enskilda som huvudmän för fristående skolor samt om återkallande av sådant godkännande. Anslaget används även för verksamhetskostnader för barn- och elevombudet samt . Regeringen föreslår att under anslaget 1:2 för anvisar . Till följd av ett stort inflöde av ansökningar om start av fristående skolor och av att den prövning som görs av varje ansökan blir alltmer komplicerad föreslår regeringen att anslaget ökas med i syfte att förkorta handläggningstiderna. För utveckling av myndighetens kompetens och metoder för att granska yrkesutbildning på ett relevant sätt föreslås anslaget ökas med 2012. Regeringen föreslår vidare att anslaget ökas med 2012 till följd av ökad ärendemängd i och med det planerade införandet av anmälningsskyldighet för missförhållanden inom skolväsendet m.m. Anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. föreslås minskas med samma belopp. Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten. Vidare bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014. Därmed bifalls propositionens förslag om anslagsnivå och bemyndigande medan en motion avslås. Jämför särskilt yttrande 2 (MP). Anslaget används för Specialpedagogiska skolmyndighetens förvaltningskostnader. Myndigheten är huvudman för specialskolan och förskoleklasser och fritidshem som bedrivs vid en skolenhet med specialskola. Myndigheten ansvarar för statens specialpedagogiska stöd till barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder och för utbildning i specialskolan. I myndighetens uppdrag ligger också att främja tillgången till läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder. Dessutom fördelar myndigheten vissa statsbidrag. Anslaget används även för produktionsstöd för läromedelsframställning samt för visst internationellt arbete. Regeringen föreslår att under anslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten för anvisar . Statskontoret har på regeringens uppdrag (rapport 2010:1) utrett kommunernas ersättning för elever i specialskolan. Regeringen avser att fr.o.m. höja kommunernas ersättning för elever i specialskola, vilket beräknas innebära att Specialpedagogiska skolmyndighetens intäkter ökar med . Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med 2012. Av dessa medel föreslås att anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet ökas med för att finansiera en särskild satsning i syfte att stärka förutsättningarna för samtliga skolhuvudmän att nå ökad måluppfyllelse för elever med vissa funktionsnedsättningar. Vidare avser regeringen att återkomma till med en proposition som bl.a. innehåller förslag om att en elev i eller grundsärskolan under vissa förutsättningar ska ha rätt att få sin utbildning delvis inom specialskolan och ges en utökad rätt till undervisning i teckenspråk. Dessa förslag innebär ökade kostnader för kommunerna. I enlighet med den kommunala finansieringsprincipen föreslås därför att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökas med 2012. ansvarar Specialpedagogiska skolmyndigheten som skolhuvudman för att nyanställda och nyutexaminerade lärare och förskollärare genomgår en introduktionsperiod. För detta ändamål föreslås anslaget tillföras 2012. Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Myndigheten har intäkter från läromedelsförsörjning samt ersättning från kommuner för elever i specialskola. Dessa intäkter får disponeras av myndigheten. Det ekonomiska målet är i denna del att intäkterna delvis ska täcka kostnaderna för verksamheten. Avgifterna avser också ersättning från kommuner för elever i förskoleklasser och fritidshem vid en skolenhet med specialskola. Denna ersättning får disponeras av myndigheten. Det ekonomiska målet är i denna del full kostnadstäckning. Avgifterna avser slutligen intäkter från för verksamhet som gäller administration av förstärkningsbidrag till folkhögskolor. Dessa intäkter disponeras av myndigheten. Det ekonomiska målet för administrationen av förstärkningsbidrag till folkhögskolor är full kostnadstäckning. Kostnader som inte finansieras med avgiftsintäkter ska finansieras från detta anslag. Den avgiftsbelagda verksamheten, där intäkterna får disponeras av myndigheten, beräknas uppgå till . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Specialpedagogiska skolmyndigheten behöver kunna lämna förhandsbesked till förlag på den kommersiella marknaden. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014. föreslår i kommittémotion 2011/12:Ub494 yrkande 2 i denna del att ytterligare ska anvisas anslaget 1:3 Specialpedagogiska myndigheten. Myndigheten ska få i uppdrag att ansvara för en nationell samordning och likvärdig utbildning för alla döva och hörselskadade elever samt elever med dövblindhet. Arbetet ska leda till bättre omvärldsbevakning, resultatuppföljning och kvalitetssäkring. Behov av mer stimulansbidrag behöver utredas. Av skollagen framgår att specialskolan ingår i skolväsendet. Specialskolan finns för elever som på grund av sitt funktionshinder eller andra särskilda skäl inte kan gå i eller särskolan. Utskottet påminner om beslutet att 2008 bilda en ny myndighet, Specialpedagogiska skolmyndigheten, genom sammanslagning av ett antal skolmyndigheter (prop. 2007/08:50, bet. 2007/08:UbU13, rskr. 2007/08:161). Specialpedagogiska skolmyndigheten är huvudman för specialskolan. Utbildningen bedrivs vid fem skolenheter med regionala upptagningsområden (regionskolor) och tre skolenheter för elever från hela landet (riksskolor). Myndigheten ansvarar även för att ge specialpedagogiskt råd och stöd till skolhuvudmän. Utskottet påminner om att ovan nämnda beslut även innebar en ändring av ansvarsfördelningen mellan myndigheter inom skolväsendet där vissa uppgifter överfördes från till en ny myndighet, Skolinspektionen. ansvarar för styrning och utvecklingsinsatser inom skolväsendet och följer upp och utvärderar skolväsendet på nationell nivå. har också ett samlat ansvar för handikappfrågor i sektorn. Skolinspektionen har tillsyn över skolväsendet och granskar kvaliteten i utbildningen. genomfördes en riktad tillsyn av specialskolan då inspektionen bl.a. granskade om alla elever gavs förutsättningar att nå de nationella målen. En särskild utredare har haft regeringens uppdrag att föreslå hur en flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp ska kunna förverkligas. I betänkandet Med rätt att välja flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp (SOU 2011:30) föreslås ett antal åtgärder som syftar till att öka valfriheten, höja kvaliteten i undervisningen och förbättra resultaten. Betänkandet har remissbehandlats och regeringen avser att återkomma till med en proposition i frågan . Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag till anslag och avstyrker motionen. Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag till bemyndigande. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:4 Sameskolstyrelsen. Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för Sameskolstyrelsens verksamhet. Sameskolstyrelsen är huvudman för sameskolorna och förskoleklasser och fritidshem som bedrivs vid skolenheter med sameskola. Sameskolstyrelsens uppgift är att ge samiska barn en utbildning med samisk inriktning och att bidra till att bevara och utveckla det samiska språket och den samiska kulturen. Utbildningen bedrivs vid sameskolor samt i integrerad samisk undervisning i grundskola. Sameskolstyrelsen ska vidare främja och utveckla samisk undervisning och bör bistå vid uppsökande verksamhet bland samer samt informera om sameskolan och samisk undervisning i skolväsendet i övrigt. Sameskolstyrelsen får även efter avtal med en kommun ta över ansvaret för kommunens uppgifter inom förskolan. Regeringen föreslår att under anslaget 1:4 Sameskolstyrelsen för anvisar . Enligt Sameskolstyrelsens prognoser väntas elevantalet i sameskolan, särskilt vid vissa skolenheter, öka . bedömer regeringen att de kostnader som denna ökning medför kan täckas inom ramen för myndighetens anslag. Regeringen kommer dock att noga följa utvecklingen. ansvarar Sameskolstyrelsen som skolhuvudman för att nyanställda och nyutexaminerade lärare och förskollärare genomgår en introduktionsperiod. För detta ändamål föreslås anslaget tillföras 2012. Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Avgifterna avser ersättning från kommuner för elever i sameskola samt förskoleklasser och fritidshem vid skolenheter med sameskola. Ersättningens storlek ska fr.o.m. beräknas efter samma grunder som elevens hemkommun tillämpar vid fördelning av resurser i sin egen grundskola, förskoleklass eller fritidshem. Dessutom avser avgifterna intäkter från kommuner för vilka Sameskolstyrelsen efter avtal bedriver samisk förskola. Intäkterna disponeras av myndigheten. Det ekonomiska målet är att intäkterna delvis ska täcka kostnaderna för verksamheten. Kostnader som inte finansieras med avgiftsintäkter ska finansieras från detta anslag. Den avgiftsbelagda verksamheten, där intäkterna får disponeras av myndigheten, beräknas uppgå till . Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Vidare bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20132015. Därmed bifalls propositionens förslag om anslagsnivå och bemyndigande medan motionerna avslås. Jämför särskilda yttranden 1 (S), 2 (MP) och 4 (V). Anslaget används för att främja utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Anslaget finansierar främst insatser för att stödja och stimulera skolhuvudmännens verksamhetsutveckling inom dessa områden samt annat centralt initierat utvecklingsarbete inom utbildningssystemet. Stödet avser verksamheter med såväl som annan huvudman. Anslaget används även för administration, uppföljning och utvärdering av vissa särskilda uppdrag och satsningar, för vissa utredningar inom skolområdet samt för bidrag till vissa organisationer. Medel på anslaget ska bl.a. användas till statlig rektorsutbildning och försöksverksamhet med lärlingsutbildning. Även insatser för att genomföra de senaste årens reformer inom förskola, fritidshem, grundskola, gymnasieskola och motsvarande skolformer samt insatser inom matematik, naturvetenskap och teknik liksom deltagande i internationella studier finansieras genom anslaget. Regeringen föreslår att under anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet för anvisar . För införandet av karriärtjänster för lärare föreslås anslaget ökas med 2012. Därefter beräknas anslaget ökas med 2013, 2014, 2015 samt . För uppdrag att genomföra en informationskampanj om lärar- och förskolläraryrkena och de nya lärar- och förskollärarutbildningarna föreslås anslaget ökas med 2012. För att finansiera en fortsatt satsning på matematik, naturvetenskap och teknik föreslås anslaget ökas med 2012. Vidare beräknas anslaget ökas med för detta ändamål även under 20132015. För att finansiera en bonus till skolor i utsatta områden föreslås anslaget ökas med 2012 och beräknas ökas med 20132014. För att finansiera en satsning på elevhälsa ökas anslaget med 2012, och beräknas ökas med 2013 och med 2014 och 2015. Till stöd för yrkeslärares fortbildning föreslår regeringen att anslaget ökas med 2012. Anslaget föreslås ökas med 2012 i syfte att stärka kvaliteten i den gymnasiala yrkesutbildningen. För kartläggning av situationen för barn med behov av särskilt stöd, stöd till flerspråkig utveckling och en enkät till föräldrar föreslår regeringen att anslaget ökas med 2012. Anslaget föreslås ökas med för att finansiera en utvärdering av hur skolhuvudmän lever upp till skollagens krav på garanterad undervisningstid. Anslaget har finansierat verksamheten vid Nationellt centrum för främjande av god hälsa hos barn och ungdom vid . Till följd av att verksamheten inte längre ska bedrivas som en s.k. särskild inrättning (En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor, prop. 2009/10:149) bedömer regeringen att anslaget inte längre bör användas för detta. Regeringen avser att stödja skolornas arbete kring idrott och hälsa på andra sätt, t.ex. genom uppdrag till att erbjuda utbildningsinsatser för att stödja utvecklingen av ämnet idrott och hälsa. I budgetpropositionen avsattes medel för bl.a. funktionshindrade elever. Regeringen föreslår att vissa av dessa medel 2012 bl.a. ska finansiera de ökade kostnaderna för gymnasiesärskolan till följd av den planerade propositionen om en ny gymnasiesärskola. Resterande medel föreslås fördelas till andra insatser inom utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet, t.ex. till insatser för funktionshindrade elever. Regeringen bedömer att så bör ske även kommande år. I syfte att förstärka anslaget föreslås att anslaget ökas med 2012, varav föreslås finansieras genom en minskning av anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Jämfört med 2011 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Överföring till andra anslag Utgifter för permanenta uppgifter som är ålagda att utföra föreslås finansieras genom myndighetens förvaltningsanslag. Därför föreslås anslaget minskas med för it-portal och med för nationella programråd 2012. Av samma skäl föreslås finansieringen av nationella prov flyttas, och anslaget föreslås därför minska med 2012. Dessa medel föreslås tillföras anslaget 1:1 . Ersättning för att genomföra en introduktionsperiod för nyutexaminerade lärare lämnas till skolhuvudmännen. Anslaget föreslås därför minskas med 2012. För samma syfte föreslås anslagen 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten och 1:4 Sameskolstyrelsen ökas med 2012 och anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner föreslås ökas med 2012. För att finansiera ökade insatser för entreprenörskapsfrämjande verksamhet i högre utbildning föreslår regeringen att anslaget minskas med 2012. Det under utgiftsområde 24 Näringspolitik uppförda anslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. föreslås ökas med motsvarande belopp. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden behöver kunna sluta ekonomiska avtal inom ramen för sitt utvecklingsarbete. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20132015. Socialdemokraterna föreslår i kommittémotion 2011/12:Ub473 yrkande 1 i denna del att anslaget ökas med .