bet · GY01UbU7 · 2011-03-14 00:00:00 — Företrädare för elever ska inte bara vara delaktiga i framtagandet av sådana regler utan även i besluten om desamma. Såväl elevrepresentanter som elevskyddsombud ska ha rätt till utbildning samt kompensatoriskt stöd för den undervisning de gått miste om under sin utbildning. Skolan ska också vara skyldig att tillhandahålla de lokaler och den utrustning som behövs för att elever och elevrepresentanter ska kunna hålla de möten och andra sammankomster som krävs för att utöva det inflytande man har rätt till. Vi menar att det ska vara möjligt att inrätta lokala styrelser för gymnasieskolor där elevrepresentanterna är i majoritet. Där detta tillämpats på försök har det fallit väl ut och det saknas skäl för staten att förbjuda detta mot huvudmannens uttryckliga vilja. Ökat inflytande handlar inte bara om en rättighet att få påverka sitt dagliga arbete utan i lika hög grad om en skyldighet att ta ansvar för sitt eget lärande. Elevernas rätt till reellt inflytande över sin utbildning och arbetsmiljö bör förtydligas i skollagen i enlighet med vad som anförs ovan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Särskilda ämnen, punkt 33 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Ub267, 2010/11:Ub488 och 2010/11:N421 yrkande 9 och avslår motionerna 2010/11:Ju401 yrkande 15, 2010/11:Ub202, 2010/11:Ub217, 2010/11:Ub221, 2010/11:Ub225, 2010/11:Ub228, 2010/11:Ub240, 2010/11:Ub247, 2010/11:Ub261, 2010/11:Ub265, 2010/11:Ub271, 2010/11:Ub277 yrkande 1, 2010/11:Ub295, 2010/11:Ub297, 2010/11:Ub299, 2010/11:Ub311 yrkande 1, 2010/11:Ub314, 2010/11:Ub357 yrkande 5, 2010/11:Ub373, 2010/11:Ub407, 2010/11:Ub437, 2010/11:Ub440, 2010/11:Ub444 och 2010/11:Ub453. Kunskapen om den sociala ekonomin och socialt företagande är begränsad i . Det betyder inte att människor i allmänhet är okunniga om idrotts- eller kulturföreningens betydelse för barn, ungdomar, släktingar och vänner. Många förstår också att det finns viktiga sociala värden inom dessa verksamheter. Men när det gäller den samhällsekonomiska betydelsen är det sämre. Av det som anförs måste slutsatsen dras att det även gäller att satsa på utbildning. Jag anser således att frågan om den sociala ekonomins betydelse måste förankras inom utbildningsväsendets olika delar för att skapa förankring, kunskap och långsiktig hållbarhet. Jag anser också att begreppet idrott måste breddas. Det handlar mer om att man rör på sig. Det behöver inte ske i en gymnastiksal utan kan ske minst lika bra på andra ställen. En lång promenad i skogen ger både rörelse och naturupplevelser och då slipper man också momentet med tävlan och jämförelse, som oftast sker under en traditionell idrottslektion. Detta bör man komma bort från, det viktiga är den fysiska aktiviteten. Det är viktigt att vara uppmärksam på att vi alla har olika förutsättningar att klara av fysisk aktivitet. Skolan måste vara mycket uppmärksam på att aktiviteterna är av hög kvalitet och att alla elever kan omfattas. Annars finns risken att några upplever aktiviteterna som avskräckande i stället för inbjudande och roliga. Varje skola bör ges goda förslag på att förbättra förutsättningarna för ökad fysisk aktivitet i skolan. Det måste skapas tid och plats i skolan för alla elever att kunna ha ett pass med rörelse. Praktisk arbetslivsorientering (prao) är ett bra sätt för skolungdomar att få insyn i och kunskap om arbetslivet. Forskningsrapporter visar att prao fyller många funktioner. Bland annat underlättar praktiken elevers studie- och yrkesval, tillför ämnesundervisningen nya perspektiv, ger stöd till inlärningen och ökar elevers kunskap om arbetslivet och dess krav och möjligheter. Dagens verklighet är den att det för många skolungdomar är mycket svårt, ibland näst intill omöjligt, att få en praoplats. På grund av detta har det framförts kritik mot att den pedagogiska planeringen är bristfällig. Det är alltför ofta upp till föräldrar och elever om det över huvud taget ska bli en plats. Det blir ofta mer en förvaringsplats än en plats för meningsfull praktik. Kommuner som slutat med prao för elever i hänvisar till att det är svårt att få fram praoplatser. Allt tyder på att det främst har sin orsak i att skolan inte prioriterar praoverksamheten snarare än bristande intresse från arbetsgivare. Kopplingen mellan skolan och arbetslivet är viktig och nödvändig för en hållbar arbetsmarknad. Därför bör skolan i samarbete med arbetsgivarnas organisationer utveckla, inte avveckla, den praktiska arbetslivsorienteringen. Tillväxten börjar i skolan. Samarbetet mellan skola och arbetsliv är mycket viktigt och behöver utvecklas. Mot bakgrund av det som anförs föreslås att regeringen återkommer med förslag om hur praktisk arbetslivsorientering kan säkerställas och utvecklas som en levande del i elevers utbildning och förberedelse för arbetslivet och/eller högre utbildning. Särskilda ämnen, punkt 33 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Ju401 yrkande 15 och 2010/11:Ub277 yrkande 1 och avslår motionerna 2010/11:Ub202, 2010/11:Ub217, 2010/11:Ub221, 2010/11:Ub225, 2010/11:Ub228, 2010/11:Ub240, 2010/11:Ub247, 2010/11:Ub261, 2010/11:Ub265, 2010/11:Ub267, 2010/11:Ub271, 2010/11:Ub295, 2010/11:Ub297, 2010/11:Ub299, 2010/11:Ub311 yrkande 1, 2010/11:Ub314, 2010/11:Ub357 yrkande 5, 2010/11:Ub373, 2010/11:Ub407, 2010/11:Ub437, 2010/11:Ub440, 2010/11:Ub444, 2010/11:Ub453, 2010/11:Ub488 och 2010/11:N421 yrkande 9. fick 2005 ett regeringsuppdrag att genomföra en översyn av grund- och gymnasieskolans kursplaner med avseende på sex och samlevnad. redovisade uppdraget och gav förslag till nya och förtydligade mål i kursplanerna för biologi, idrott och hälsa m.fl. ämnen. vill baka in sex- och samlevnadsundervisningen i flera av gymnasieskolans kärnämnen (dnr 61-2004:2637). Frågor om jämställdhet, homo- och bisexuella personer, transpersoner och kränkande behandling ska särskilt lyftas fram i undervisningen. Detsamma gäller undervisningen i (dnr 61-2005:1773). Syftet med förslagen är att höja sex- och samlevnadsundervisningens status samt att förbättra kvaliteten på undervisningen. Regeringen har dock lämnat förslaget utan åtgärd. Vi anser att regeringen bör genomföra de av föreslagna ändringarna i fråga om sex och samlevnad i grund- och gymnasieskolans kursplaner. Det är viktigt att unga människor erbjuds öppna valmöjligheter där de vuxna inte oreflekterat förutsätter att alla elever är, eller är på väg att bli, heterosexuella. En lärare med kunskaper om homosexualitet, bisexualitet och transpersoner samt en öppen och respektfull attityd till att det bland elever finns både homo-, bi- och heterosexuella ungdomar kan då fungera som ett stort stöd. Därför bör hbt-perspektivet integreras i en rad olika ämnen, t.ex. social- och samhällskunskap, psykologi, historia, svenska samt religion och livsåskådningsfrågor. Att bara diskutera homosexualitet på biologilektionerna eller under sex- och samlevnadsundervisningen förstärker fördomarna om att homosexualitet enbart handlar om sex. vill att hbt-frågor ska behandlas som ett självklart inslag i undervisningen. Frågorna bör kopplas till grundläggande värderingar om alla människors lika värde och rättigheter. Regeringen bör ge Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att återkomma med förslag på hur frågor om sexuell läggning och könsidentitet ska beröras på ett integrerat sätt i undervisningen i och gymnasieskolan. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad jag här anfört. Kultur- och , punkt 34 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Kr331 yrkande 6, 2010/11:Kr338 yrkande 7 och 2010/11:Ub323. Barns och ungas tillgång till och möjligheter att utöva kultur är centralt för ett levande kulturliv och en framtidsinriktad kulturpolitik. För att stärka fler barns och ungas möjligheter att ta del av kultur bör man satsa brett på barnkulturen. En viktig aktör i sammanhanget är landets kultur- och musikskolor. Många barn och ungdomar har genom dessa blivit aktiva kulturutövare. Möjligheterna för en del barn och ungdomar att ta del av kultur- och musikskolornas verksamhetsutbud försvåras på grund av höga avgifter. Avgifterna behöver därför sänkas. Vi föreslår därför att regeringen utreder möjligheterna att införa en maxtaxa. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Fritidshem, punkt 37 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:So543 yrkande 21 och avslår motionerna 2010/11:Ub250 och 2010/11:Ub285 yrkande 3. Cirka hälften av alla sextolvåringar och av sexnioåringarna var 2009 inskrivna på fritidshem medan det var 39 respektive . siffror visar att gruppstorlekarna i fritidshemmen fortsätter att öka. fanns det 37 barn per avdelning; fanns det 29 barn per avdelning. Dessutom minskar personaltätheten. påpekar att det finns stora kvalitetsskillnader mellan fritidshemmen, både mellan och inom kommunerna. värnar om att alla barn, oavsett var de bor, ska ha rätt till fritidshem med bra och fungerande verksamhet. Det är en viktig del av deras fritid. Barn vars föräldrar är arbetslösa har inte rätt till plats på fritidshem. När maxtaxereformen infördes fick förskolebarn rätt till förskola eller familjedaghem om en förälder är arbetslös, men motsvarande infördes inte för skolbarn. vill att alla barn i åldern ska behandlas lika och ha rätt till skolbarnsomsorg, oberoende av vad föräldern gör. Barn ska inte gå miste om en viktig verksamhet och sitt sociala sammanhang för att föräldrarna blir utan arbete. Regeringen bör återkomma till med en utredning och förslag till åtgärder angående vad som anförts ovan om situationen på fritidshemmen. Fritidshem, punkt 37 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub285 yrkande 3 och avslår motionerna 2010/11:So543 yrkande 21 och 2010/11:Ub250. Det dagliga ansvaret för barns hälsa och säkerhet i skolan vilar på de anställda. För att de ska kunna ta det ansvaret måste det finnas fler anställda. Det är en av anledningarna till att vill höja personaltätheten i både förskolan och skolan. Mest akut är situationen på fritidshemmen. Sedan tillträdde som utbildningsminister har den genomsnittliga gruppstorleken ökat med sex barn (från 30,6 till 36,7). Det motsvarar en nedskärning . Någon meningsfull verksamhet går inte att genomföra utan det handlar om förvaring när varje anställd ska ha ständig koll på fler än 20 barn. I bästa fall kan personalen hålla tillräcklig uppsikt så att barnen inte råkar ut för skador. Givetvis kommer barnens hälsa att påverkas negativt på . har tidigare föreslagit att det ska införas ett maxtak för gruppstorlekar på 20 elever och 2 pedagoger. Det bör tillsättas en utredning som får till uppgift att lämna förslag på hur det ska kunna genomföras i praktiken. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad jag här anfört. Skolplikt, punkt 4 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Sett ur ett internationellt perspektiv har svensk skola förhållandevis få lektioner. garanterar totalt 6 665 lärarledda timmar, eller . Jämförs den siffran med övriga EU visar det sig att elever i får ungefär 180 färre undervisningstimmar än elever i andra europeiska länder. Att undervisningstimmarna är färre i är problematiskt på flera sätt. Om ska behålla och stärka sin position som en kunskapsnation måste skolan följa med i utvecklingen. Dessutom har vi under en lång rad år sett att måluppfyllelsen minskar och att halkar efter andra länder. En tioårig grundskola skulle på många sätt vara ett steg i rätt riktning. Genom mer undervisningstid kan måluppfyllelsen i öka, och därigenom får fler elever möjlighet att nå kunskapsmålen. Det enklaste och kanske naturligaste sättet att göra tioårig handlar om att förskoleklassen blir obligatorisk. Förskoleklassen skapades för att möjliggöra en mjuk övergång mellan förskola och skola. Här möts förskolans pedagogiska former av lek, lärande och omsorg och tydligare kunskapsmål. går av alla sexåringar i antingen förskoleklass eller grundskola den har blivit ett naturligt steg in i skolan. Det bör även finnas skillnader mellan nuvarande första årskurs och förskoleklassen, där lärandet integreras med lek och social utveckling. För att stärka alla barns förutsättningar att nå kunskapsmål, inte minst när det gäller att läsa, skriva och räkna, och för att ge alla barn så jämlika förutsättningar som möjligt, är det emellertid befogat att göra förskoleklassen obligatorisk. Förskoleklassen har blivit en självklar del av skolväsendet, och det saknas bärande argument för att den ska förbli en egen skolform. Obligatorisk förskoleklass i kombination med en ökad flexibilitet vid skolstarten skulle markera att alla barn i har rätt till en kvalitativ och genomtänkt pedagogik. Förslaget skulle innebära att skolplikten tidigareläggs med och gäller från det år barnet fyller . Vi bedömer att det finns en bred acceptans både bland medborgarna och i för idén om den tioåriga , givet att den införs på ett väl förberett sätt, med en realistisk tidsplan och med respekt för de åtaganden som detta förslag på olika sätt innebär för staten, kommunerna och rektorer och anställda i förskoleklass och grundskola. Tioårig grundskola skulle innebära längre undervisningstid och högre måluppfyllelse genom bättre förutsättningar för barn som inte kan förvänta sig hjälp hemifrån. Den reform vi här beskriver kräver dock en mer genomgripande genomlysning av de organisatoriska och ekonomiska effekterna samt av hur lagstiftningen bäst kan utformas. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:K424 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skolor bör spela en självklar roll i att sprida kunskap och skapa förståelse för de mänskliga rättigheterna, däribland religions- och övertygelsefrihet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kunskap om religions- och övertygelsefrihetens innebörd bör ingå i läroplanen och kursplaner för religionsundervisning i svenska skolor samt att lärare bör ha tillgång till läromaterial som berör ämnet. 2010/11:Ju401 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppdra åt och att ta fram en plan för hur alla anställda inom utbildningsväsendet ska få hbt-kompetens. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att återkomma med förslag på hur frågor om sexuell läggning och könsidentitet ska beröras på ett integrerat sätt i undervisningen i och gymnasieskolan. 2010/11:C311 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillämpningen av de dispensmöjligheter som finns när det gäller att starta en friskola med lägre elevantal i glesbygdsområden bör vara generösa så länge som bibehållen kvalitet kan garanteras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommunerna bör ges ökade möjligheter att skapa flexibla lösningar för att uppfylla skolplikten. 2010/11:C371 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge och i uppdrag att göra en översyn av utbildning i mediekritisk kompetens. 2010/11:So543 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att kompetensen kring självmord ökar bland landets elevhälsopersonal och annan skolpersonal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att göra en nationell översyn av tillgängligheten till och kvaliteten på elevhälsan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning av situationen på fritidshemmen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en uppföljning av lagstiftningen som reglerar kommunernas skyldighet att agera när ett barn utsätts för mobbning i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en uppföljning av skolans likabehandlingsplaner. 2010/11:So573 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att riktlinjer för skolhälsovården ska gälla för alla skolor. 2010/11:Kr331 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda införande av en maxtaxa inom kultur- och . 2010/11:Kr335 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skolpersonalen bör ges kompetensutveckling i hur man kan integrera fysisk aktivitet i skoldagens samlade aktiviteter. 2010/11:Kr338 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se över möjligheterna att införa en maxtaxa. 2010/11:Ub202 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skånska skolor borde undervisa i danska språket. 2010/11:Ub215 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka barns och elevers nyfikenhet på naturvetenskap och teknik genom besök på eller liknande institutioner. 2010/11:Ub217 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en översyn av sexualundervisningen i skolan. 2010/11:Ub221 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hemkunskapsämnet bör uppvärderas och hemkunskapslärarnas roll utvecklas och stärkas. 2010/11:Ub223 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om funktionshindrades rätt till utbildning och stöd att klara en utbildning. 2010/11:Ub224 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunernas insyn i friskolorna. 2010/11:Ub225 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsrättsliga frågor hos skolelever. 2010/11:Ub226 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behoven i . 2010/11:Ub228 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hållbar konsumtion för barn och unga. 2010/11:Ub229 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kontroll av fristående skolor. 2010/11:Ub232 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av skolbibliotek. 2010/11:Ub236 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rätten till undervisning i och på punktskrift för barn, elever och vuxna samt rätten till nödvändig undervisning i orientering i skolan och till och från skolan bör föras in i skollagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda vilken myndighet som ska ansvara för undervisning i punktskrift. 2010/11:Ub237 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hörselskadade och döva elever. 2010/11:Ub239 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i skollagen återgå till att ge möjlighet att fullgöra skolplikten på annat sätt, t.ex. genom hemundervisning. 2010/11:Ub240 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att engelska bör införas som obligatoriskt ämne från årskurs 1. 2010/11:Ub241 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stärkt IT-kompetens för lärare. 2010/11:Ub242 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om modern teknik i skolan. 2010/11:Ub243 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tioårig grundskola. 2010/11:Ub244 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insyn i och kontroll av skolor. 2010/11:Ub245 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att inrätta ett skolpolitiskt råd. 2010/11:Ub247 av Arhe Hamednaca (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att skolan bättre tar sitt ansvar för att beskriva kolonialismen och dess verkningar. 2010/11:Ub248 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ny IT-strategi för skolan. 2010/11:Ub250 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt se över kvaliteten inom fritidsverksamheten. 2010/11:Ub251 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en miniminivå för studie- och yrkesvägledning bör införas. 2010/11:Ub261 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler idrottstimmar i skolan. 2010/11:Ub264 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anonyma provskrivningar. 2010/11:Ub265 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ökad schemalagd idrott i skolan. 2010/11:Ub266 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda införande av en plikt att anmäla vinstutdelning i friskoleföretag till Skolinspektionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett förbud mot vinstutdelning i friskoleföretag i de fall där det finns icke åtgärdade anmärkningar hos Skolinspektionen mot verksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en plikt att anmäla ägarbyte till Skolinspektionen vid överlåtelse av företag eller koncernbildningar som inbegriper friskolor. 2010/11:Ub267 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla den praktiska arbetslivsorienteringen. 2010/11:Ub268 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om timplaner i skolan. 2010/11:Ub270 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att förnya reglerna för att starta fristående skola. 2010/11:Ub271 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att det i kärnämnet historia finns aktuellt och relevant material om Skånelands respektive historia. 2010/11:Ub275 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om icke vinstdrivande driftsformer m.m. vid drift av fristående skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Skolinspektionen ska återkalla tillståndet för olagligt avknoppade skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa nationella regler för resursfördelningen till skolan. 2010/11:Ub277 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra de av föreslagna ändringarna i fråga om sex- och samlevnadsundervisning i grund- och gymnasieskolans kursplaner. 2010/11:Ub279 av (M):