bet · GY01KrU6 · 2011-03-08 00:00:00 — Surfa Lugnt är en nätverksorganisation som har funnits och som arbetar för ökad trygghet och säkerhet på nätet. Bakom Surfa Lugnt står , , , , , , IT & Telekomföretagen, , (), , Microsoft, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , och . Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att många insatser görs för att bistå ungdomar på nätet. Motionerna Kr279 (FP) yrkande 1 och Kr296 (KD) yrkande 1 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om unga transpersoners utsatthet med hänvisning till pågående arbete inom området. Jämför reservation 7 (S, MP). I motion So493 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om vad som anförs om unga transpersoners utsatthet (yrkande 4). Statens folkhälsoinstituts rapporter visar att unga transpersoner ofta utsätts för mobbning och utanförskap. Det saknas stöd och bekräftelse i undervisning och läroböcker, och kuratorer, skolpsykologer och lärare har sällan utbildning på området. Även ungdomsmottagningar och barn- och ungdomspsykiatrin saknar kompetens. Motionärerna anser det viktigt att samhället vidtar de åtgärder som krävs för att stärka målgruppens hälsosituation. Utskottet delar uppfattningen i motionen att insatser behövs för att stärka hälsosituationen bland unga transpersoner. Den kunskapssammanställning som gjorde 2008 angående transpersoner visade att ohälsan är vanligare bland transpersoner jämfört med homo- och bisexuella personer. Den fördjupade analys av hälsosituationen för homosexuella och bisexuella ungdomar samt unga transpersoner som genomfört, Hon hen han, visar att en väsentligt större andel av dessa unga uppger att de mår psykiskt sämre än heterosexuella. Trots detta mår dock en majoritet bra och har en god hälsa, men denna majoritet är mindre än bland befolkningen som helhet. ser tre utvecklingsområden: förbättra arbete i skolan, höja myndigheternas kompetens och skapa egna mötesplatser för unga homosexuella, bisexuella och transpersoner. Utskottet noterar med tillfredsställelse att som ett resultat av rapporten fick i uppdrag av regeringen att utforma ett metodmaterial om mötesplatser för homosexuella och bisexuella ungdomar samt unga transpersoner. Uppdraget ska redovisas . Vidare har regeringen i regleringsbrevet gett i uppdrag att genomföra utbildningsinsatser för personal som arbetar inom fritidsverksamheter för unga i syfte att öka deras kompetens att skapa öppna och fördomsfria miljöer för homosexuella och bisexuella ungdomar samt unga transpersoner. För genomförandet av uppdraget disponerar . Uppdraget ska redovisas till () . Utskottet vill vidare nämna att har fått i uppdrag att genomföra insatser som främjar, stärker och sprider kunskap om skolans värdegrund. Uppdraget ska redovisas till () . ska hjälpa lärare och skolhuvudmän att ta fram stödmaterial med konkreta metoder och verktyg för arbete med värdegrundsfrågor och stödmaterial om diskriminering och kränkande behandling. Allmänna arvsfonden har beviljat för 43 projekt som har ett hbt-perspektiv. Bland de verksamheter som beviljats medel finns projekt kring information och utbildning, att skapa mötesplatser och olika former av stödverksamhet. Med hänsyn till pågående arbete på området anser utskottet inte att något initiativ nu behövs med anledning av motion So493 (S) yrkande 4. Ett folkbildningslyft för barn och föräldrar Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett folkbildningslyft för barn och föräldrar. Folkhögskolor och studieförbund är självständiga organ som bestämmer över sitt eget kursutbud och sin egen profil. och (båda S) begär i motion Kr273 ett folkbildningslyft där staten, lokala skolor och folkbildningens aktörer tillsammans antar utmaningen att dels ge föräldrar bättre förutsättningar att hjälpa sina barn med läxläsning, dels öka föräldrarnas egna kunskaper inom matematik, naturkunskap och teknik. Motionärerna anser att regeringen bör ta initiativ till en dialog med folkbildningens aktörer med syfte att fokusera föräldrarnas viktiga roll vid läxläsande och då framför allt inom ämnena matematik, naturvetenskap och teknik. Utskottet har i betänkande 2008/09:KrU7 behandlat liknande motioner och då redovisat att den form av matematikkurser för föräldrar som efterfrågas i motionerna finns på flera håll i landet. Flera studieförbund erbjuder studiecirklar och den kommunala vuxenutbildningen har i flera kommuner kurser i ämnet. Utskottet konstaterade att folkhögskolor och studieförbund är självständiga organ som bestämmer över sitt eget kursutbud och sin egen profil och att de inte är bundna till centralt fastställda läroplaner. I betänkandet redovisades vidare att Nationellt NCM) gett ut boken och skolan i samverkan. NCM och Myndigheten för skolutveckling har tagit fram broschyrer om barn och matematik som vänder sig till föräldrar med barn i förskoleåldern. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra utvecklingsinsatser inom matematik, naturvetenskap och teknik i . Under 20092011 har avsatts för detta ändamål. Utskottet vill också erinra om att hjälp med läxläsning eller annat skolarbete som utförs i bostaden som ett led i barnpassningen är avdragsgillt som hushållsnära tjänst, s.k. RUT-avdrag. Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och anser inte att motion Kr273 (S) ska föranleda något initiativ från sida. Möjlighet för tonåringar att studera på folkhögskola Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att låta tonåringar studera på folkhögskola på samma villkor som gäller för äldre folkhögskoleelever. m.fl. (S) begär i motion Kr315 att regeringen utreder förutsättningarna för ungdomar mellan att studera på folkhögskola på samma villkor som gäller för äldre folkhögskoleelever. Motionärerna anser att folkhögskolepedagogiken kan fungera bättre för vissa gymnasieelever än det reguljära gymnasiet. Möjligheten är dock svår att utnyttja då yngre elever inte har möjlighet till inackorderingstillägg m.m. Studiehjälp lämnas till elever mellan som läser på gymnasial nivå. Enligt 2 kap. 7 § studiestödslagen (1999:1395) uppgår studiebidraget till . Inackorderingstillägg lämnas med lägst 1 190 och högst och extra tillägg lämnas med 855, . () får meddela närmare föreskrifter om vem som kan få inackorderingstillägg (2 kap. 14 § samt 2 kap. 4 § studiestödsförordningen [2000:655]). Enligt CSN:s föreskrifter och allmänna råd krävs för att få inackorderingstillägg att den studerade ska vara inackorderad. Han/hon ska vidare ha en restid mellan skolan och hemmet på minst , och det ska inte vara möjligt att gå en motsvarande utbildning utan att få en restid som är . Därutöver kan inackorderingstillägg utgå vid särskilda skäl (CSNFS 2001:6). har med anledning av regeringens proposition Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199, bet. 2008/09:UbU3, rskr. 2008/09:8) beslutat om införande av en ny gymnasieskola . Två nya examina införs, en yrkesexamen och en högskoleförberedande examen. Som en alternativ väg till yrkesexamen införs en gymnasial lärlingsutbildning. I enlighet med regeringens förslag i propositionen Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370) har vidare beslutat att det individuella programmet inom gymnasieskolan ska avskaffas och ersättas av fem introduktionsprogram. Utskottet anser att den nya gymnasieskolan skapar nya och bättre förutsättningar för en anpassning av verksamheten utifrån den enskilde elevens behov. Utskottet vill vidare peka på att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, utg.omr. 15, s. 32) redovisade att studiehjälpen i stort sett har varit oförändrad sedan den infördes . Regeringen såg därför ett behov av att se över studiehjälpssystemet som helhet i syfte att klargöra studiehjälpens roll och funktion. En särskild utredare kommer att få i uppdrag att se över stödets utformning bl.a. utifrån aspekten att studiehjälpen ska samspela med den nya gymnasieskolan som införs . Utredningsdirektiv är under utarbetande. Med det ovan anförda avstyrker utskottet motion Kr315 (S). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att Forum för levande historia ska möjliggöra skolresor till . Forum för levande historias budget bör inte användas för detta. Jämför reservation 8 (SD). I motion Kr206 föreslår och (båda FP) att regeringen bör ge Forum för levande historia i uppdrag att möjliggöra och uppmuntra skolresor till och andra minnesplatser för folkmord och brott mot mänskligheten. Motionärerna anser att detta kan bidra till att de kanske viktigaste av 1900-talets lärdomar förs vidare och att skolorna därför bör få möjlighet att ansöka om stöd för klassresor. Utskottet vill betona att Forum för levande historia har ett mycket viktigt uppdrag att med utgångspunkt i Förintelsen arbeta med frågor som rör tolerans, demokrati och mänskliga rättigheter. Genom förmedling och kunskapsuppbyggnad och med stöd i forskning bedrivs kulturverksamhet, seminarier, föreläsningar och debatt m.m. Verksamheten syftar till att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. Utskottet har tidigare i betänkande 2008/09:KrU1 behandlat en likartad motion och då framhållit att det delade motionärernas bedömning av värdet av resor till men inte ansåg att Forum för levande historias anslag skulle användas för ett sådant ändamål. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Motion Kr206 (FP) avstyrks därmed. Bidrag till politiska ungdomsorganisationer Utskottets förslag i korthet avslår en motion om mandatbaserat bidragssystem till de politiska ungdomsförbunden. Det är ungdomarnas organisationer som ska stödjas och inte de etablerade partierna. och (båda FP) begär i motion Kr202 att ett tillkännagivande till regeringen om behovet av förändrade bidragsregler för de politiska ungdomsförbunden (yrkande 1). Motionärerna begär vidare att regeringen lägger fram förslag till ett nytt bidragssystem för de politiska ungdomsförbunden, baserade på partiernas mandat i samt ett grundbidrag (yrkande 2). Motionärerna framhåller att ett mandatbaserat bidragssystem inte kan missbrukas, att det är rättvist och ger de politiska ungdomsförbunden att planera verksamheten. En särskild utredare har sett över statsbidraget som lämnas till ungdomsorganisationer med stöd av förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ungdomsorganisationer. Utredaren har bl.a. prövat för- och nackdelarna med att bidrag till de politiska ungdomsförbunden skulle regleras på annat sätt än bidragsgivningen till övriga ungdomsorganisationer. Ett alternativ som övervägts var att stöd skulle ges baserat på antalet mandat i för moderpartierna. Utredaren, som avlämnat betänkandet Fritid på egna villkor (SOU 2009:29), understryker att stödet till ungdomsorganisationer är ett stöd till ideella organisationer som organiserar barn och ungdomar i föreningslivet. Tanken är att de ungdomsorganisationer som engagerar många medlemmar bedriver en större verksamhet och därmed ska få ett större stöd. Utredaren anser det därför inte logiskt att fördela bidraget i proportion till hur den vuxna befolkningen röstar i riksdagsval. Hon påpekar vidare att ungdomsorganisationerna som beviljas bidrag ska vara självständiga och ha en tydlig inriktning mot att engagera ungdomar i lokal verksamhet. Det är ungdomarnas organisationer som ska stödjas och inte de etablerade partierna i . Utredaren föreslår således att samma regler ska gälla för politiska ungdomsförbund som för andra ungdomsföreningar. Utredningen har remissbehandlats. Med anledning av utredningen förslog regeringen i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, utg.omr. 17) att de tidigare målen för stödet till barn- och ungdomsorganisationer skulle upphävas och att det endast skulle anges ett övergripande syfte i den nya förordningen. Detta blev också beslut (bet. 2010/11:KrU1, rskr. 2010/11:114). I budgetpropositionen redovisade regeringen vidare att man avsåg att låta det tidigare grundbidraget ersättas av ett organisationsbidrag utan nivåer. Regeringen har därefter, , antagit en ny förordning om stöd till ungdomsorganisationer (SFS 2011:65). I förordningen görs ingen skillnad mellan politiska ungdomsförbund och andra ungdomsorganisationer. Utskottet konstaterar att regeringen i den nya förordningen inte gör skillnad på politiska ungdomsorganisationer och andra ungdomsorganisationer. Det är ungdomsorganisationerna och den verksamhet som de bedriver och de ungdomar som de organiserar som ska stödjas. Utskottet delar denna uppfattning. Utskottet vill därmed understryka betydelsen av ungdomsorganisationernas självständighet. Utskottet avstyrker motion Kr202 (FP) yrkandena 1 och 2. Stöd till små föreningar Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om stöd till små föreningar. (S) begär i motion Kr226 att regeringen ser över situationen för de föreningar som inte når upp till kraven för att få etableringsbidrag från . En organisation måste ha minst 1 000 medlemmar i åldern och ha lokalavdelningar i minst tre län för att få etableringsbidrag. För att få strukturbidrag eller utvecklingsbidrag ställs högre krav. Motionären framhåller att detta innebär att det bara är stora föreningar som har möjlighet att söka stöd från . finns det mängder av små föreningar som gör storartade insatser för ungdomar. Som ovan redovisats har en särskild utredare sett över vissa frågor om bidrag till ungdomsorganisationer, Fritid på egna villkor (SOU 2009:29). har därefter beslutat att upphäva de tidigare riktlinjerna för statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationerna och regeringen har antagit en ny förordning (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer. Utskottet delar motionärens uppfattning att det finns ett stort antal små föreningar som gör storartade insatser för ungdomar. Som ovan redovisats under avsnittet om ungdomars fritidsverksamhet är det dock i första hand ett kommunalt ansvar att stödja dessa lokala föreningar. Det statliga stödet inriktas på att stödja nationella ungdomsorganisationer. Som ovan redovisats har frågan om stöd till ungdomsorganisationerna utretts och regeringen har utfärdat en ny förordning (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer. Organisationsbidrag får enligt den nya förordningen lämnas till en barn- och som har minst 1 000 medlemmar i åldrarna , och medlemsföreningar i minst fem län. Utskottet anser att den nya förordningen är väl beredd och måste få tid att verka. Något initiativ med anledning av motion Kr226 (S) bör inte göras. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Barns och ungas rätt till kultur, punkt 1 (S, MP, V) av (S), Per (S), (S), (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Kr285 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2010/11:Kr288 av och (båda S). Barns och ungas rätt att ta del av och själva utöva kultur i olika former är en grundbult i vår politik. vet vi att många barn står utanför kulturlivet ett utanförskap som ofta består livet ut. Därför måste barnkulturen ges den tyngd den förtjänar och arbetet för barns och ungas tillgång till kultur fortsätta att prioriteras. Vi anser att de kommunala kultur- och musikskolorna måste göras tillgängliga för alla. Det är angeläget att professionella kulturarbetare ges plats i skolans arbete med kultur. Kommunernas svåra ekonomiska situation gör att lagstadgade verksamheter går främst, ofta på bekostnad av kulturen. För att bryta klyftan mellan olika barnfamiljers möjlighet att utöva och konsumera kultur måste samhället säkerställa och prioritera barns och ungas kulturskapande och kulturupplevelser. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna Kr285 (S) yrkande 2 och Kr288 (S). Barnkulturplaner, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Kr332 av m.fl. (V) yrkande 3. Förskolan och skolan har ett stort ansvar för barns tillgång till professionell kultur och för att de deltar i skapande verksamheter och utvecklas på jämlika och jämställda villkor. De estetiska ämnenas roll i skolan är mycket viktiga för barnens utveckling i fråga om eget skapande, men också i analys och förståelse av omvärlden. anser därför att det behövs en mängd nya kulturpedagoger inom skolan för att uppfylla kraven på att ge alla barn möjlighet att uppleva kultur och utveckla sina kulturella behov och talanger. För att stärka barns och ungas rätt att utöva och tillägna sig kultur bör kommunerna åläggas att redovisa en årlig barnkulturplan där det också framgår hur barn och unga kommit till tals när det gäller dessa frågor. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr332 (V) yrkande 3. Barnkulturår 2012, punkt 3 (S) av (S), Per (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Kr285 av m.fl. (S) yrkande 3. Vi föreslår att regeringen utlyser ett barnkulturår 2012 för att uppmärksamma betydelsen av barns och ungas skapande. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr285 (S) yrkande 3. Unga , punkt 4 (S, MP, V) av (S), Per (S), (S), (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Kr285 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2010/11:Kr332 av m.fl. (V) yrkande 2. Det saknas en nationalscen med övergripande ansvar för svensk scenkonst för barn och unga. Visserligen arbetar man på många håll med teater för barn, men ingen institution har ansvaret för utvecklingen av och forskningen runt denna form av scenkonst. Den fria gruppen Unga har under betytt oerhört mycket för utvecklingen av svensk barnteater som har ett gott internationellt rykte. Det är positivt att regeringen nu insett värdet av Unga och avsatt för denna verksamhet . Men vi vill gå längre och satsa på Unga som nationell scen för barn- och ungdomsteatern. Vi anser det önskvärt att den särskilda pedagogik som Unga utvecklat har stabila förutsättningar så att den faktiskt kan spridas över hela landet. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna Kr285 (S) yrkande 4 och Kr332 (V) yrkande 2. Ungdomars fritidsverksamhet, punkt 6 (S) av (S), Per (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Kr247 av (S) och 2010/11:Kr294 av m.fl. (S) och 2010/11:Kr318 av m.fl. (S). Vi anser att det behövs en dialog och en aktiv ungdomspolitik där unga får möjlighet att förverkliga sina drömmar och skapa sig en bra framtid. Alltför många unga människor har på grund av ett hårt och ovälkomnande samhällsklimat förlorat hoppet och tron . För att möta detta behövs bostadsområden som anpassas till behovet av lek och aktivitetsmöjligheter. Det behövs kvälls- och nattöppna fritidsgårdar där verksamheten sker på ungdomarnas premisser. Om ungdomarna får vara med och styra verksamheten kommer fritidsgårdarna att bli mer attraktiva. Vi socialdemokrater vill öka stödet till föreningsliv och organisationer. Ungdomshus, samlingslokaler, idrottsklubbar, teater- och kulturverksamhet innebär platser och utrymme för unga att mötas och göra saker utan att det kostar pengar. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr247 (S) och delvis bifalla motionerna Kr294 (S) och Kr318 (S). Motverka självmord på Internet, punkt 7 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Kr296 av Skånberg (KD) yrkande 1 och 2010/11:Kr279 av (FP) yrkande 1. Jag anser att statliga medel bör användas för en sökoptimering så att den som söker på ord kopplade till självmord som första länk får hjälp och stöd att inte begå självmord. Inte minst unga människor söker information på Internet. Då är det viktigt att de i första hand får information om var de kan få hjälp och stöd. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr296 (KD) yrkande 1 och avslå motion Kr279 (FP) yrkande 1. Unga transpersoners livsvillkor, punkt 8 (S, MP) av (S), Per (S), (S), (S), (MP), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So493 av m.fl. (S) yrkande 4. Vi tycker att det är bra att har fått i uppdrag att genomföra utbildningsinsatser för personal som arbetar inom fritidsverksamheter för unga för att öka deras kompetens att skapa öppna och fördomsfria miljöer för homo- och bisexuella ungdomar samt transpersoner. Vi vill understryka att det behövs mycket mer. Det behövs nytt undervisningsmaterial och bättre utbildningsinsatser också för kuratorer, skolpsykologer och lärare. Även personalen på ungdomsmottagningar och inom barn- och ungdomspsykiatrin behöver en kompetenshöjning på området m.m. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion So493 (S) yrkande 4. Skolresor till koncentrationsläger, punkt 11 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Kr206 av och (båda FP). Jag anser att Forum för levande historia bör få i uppdrag att möjliggöra och uppmuntra skolresor till och andra minnesplatser för folkmord och brott mot mänskligheten. Detta kan bidra till att de kanske viktigaste lärdomarna av förs vidare. Skolorna bör därför få möjlighet att ansöka om stöd hos Forum för levande historia för skolresor. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr206 (FP). Barns och ungas rätt till kultur, punkt 1 (MP) (MP) anför: Kultur är det som gör oss till människor. Barn och unga har i detta samma behov som vuxna. Men i stort är det vuxna som har tolknings företräde i samhället. Detta syns också i kulturpolitiken. Barn och unga utgör drygt en femtedel av befolkning. En aktiv kulturpolitik för barn och unga utgår från att alla människor är kreativa och skapande varelser. Tillgången till kultur, möjligheterna och förutsättningarna behöver sättas i främsta rummet. Grunden ska vara FN:s konvention om barnets rättigheter. Jag har i reservation 1 uttalat att jag anser att de kommunala kultur- och musikskolorna måste göras tillgängliga för alla. anser att en samverkan mellan musik- och kulturskolor, amatörföreningar och professionella utövare och kulturinstitutioner är ett viktigt utvecklingsområde. En integrerad kulturverksamhet i skolan gör att skoltiden upplevs mer meningsfull, och vi vet att det gynnar all kunskapsutveckling att också se till de estetiska ämnena. anser därför att betydligt fler kulturpedagoger borde vara engagerade i skolan än vad de är . Att stimulera till nyfikenhet och möjlighet till läsning skapar också lust att lära. Men det finns allvarliga brister, en av tio skolor saknar tillgång till en samling böcker. Och 250 000 elever har inte tillgång till ett skolbibliotek enligt uppgift från , 2008. Rätten till kultur gäller alla barn och unga oavsett funktionalitet eller sexualitet.