bet · GZ01MJU2 · 2011-12-06 00:00:00 — För att minska konflikten mellan fisket och däggdjur och fåglar, och för att minska bifångsterna av dessa arter, utvecklar Kustlaboratoriet i skonsamma fångstmetoder och metodik för bifångststudier tillsammans med näringen. Genom riktade undersökningar sker en kunskapsuppbyggnad om sälens och skarvens inverkan på ekosystemet. 1:28 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Anslaget används för stöd till grundforskning och behovsmotiverad forskning om de areella näringarna samt projektrelaterade kostnader i anslutning till sådan forskning som utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, vissa resor och seminarier samt informationsinsatser. Anslaget används också till att finansiera med näringen samfinansierad forskning som omfattar jordbruksteknisk forskning, viss skogsforskning, trädgårdsforskning samt växtförädling. Förvaltningsanslaget redovisas under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård under anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader och anslaget för forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande redovisas under anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning under samma utgiftsområde. En samlad resultatredovisning för forskningspolitiken återfinns under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. För att underlätta planering, utlysning och genomförande av långsiktiga forskningsprojekt bör regeringen bemyndigas att under detta anslag ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013, högst 2014 och högst därefter. I enlighet med regeringens proposition Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) föreslås anslaget öka med . Anslaget minskas med för att finansiera ökad hantering av forskningsmedel. Medlen överförs till utgiftsområde 20 anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:28 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Enligt kommittémotion MJ467 (MP) yrkande 2 delvis bör anslaget förstärkas med i linje med förslag i rådets utvärdering av miljömål 2008. I kommittémotion MJ464 (SD) framhålls behovet av riktade anslag för att stödja forskning om att odla kött. Odling av kött på konstgjord väg skulle minska utsläppen av växthusgaser och användningen av mark och vatten. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. I budgetpropositionen framhåller regeringen att utbildning och forskning inom Landsbygdsdepartementets ansvarsområde, tillsammans med den fortlöpande miljöanalysen vid SLU, utgör medel för att uppnå regeringens vision bruka utan att förbruka. Hög kompetens och nya forskningsrön är av största vikt för att visionen ska kunna uppnås. Utbildning och forskning inom de areella näringarna är väsentligt för att möta globala utmaningar som t.ex. klimatfrågan, livsmedelsförsörjningen och smittsamma djursjukdomar samt det ökade behovet av en hållbar produktion av biomassa för energi och förnybara råvaror. Enligt uppgift från riktar man normalt inte forskningsanslagen mot specifika forskningsinsatser, utan medlen kan sökas hos forskningsfinansiärerna i konkurrens med andra forskare. När det gäller forskning om odling av kött på konstgjord väg finns det flera institut som är tänkbara forskningsfinansiärer. är en statlig myndighet som ger stöd till grundläggande forskning av hög vetenskaplig kvalitet inom alla vetenskapsområden. , , ska främja hållbar tillväxt i genom finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem. har ca att investera i nya och pågående projekt . Beslut om finansiering fattas i regel efter offentliga utlysningar inom program. och () är ett industriforskningsinstitut. SIK:s syfte är att stärka livsmedelsföretagens konkurrenskraft. En tredjedel av SIK:s intäkter är forskningsmedel från , , samt olika forskningsstiftelser och forskningsråd. bedriver strategisk och tillämpad forskning enligt ett industristyrt, målinriktat forskningsprogram och i industrigemensamma projekt. I sammanhanget kan även nämnas att Formas, vid sidan av den fria utlysningen, har tagit initiativ till ett forskningsprogram inom livsmedelsområdet (Tvärlivs) tillsammans med näringen. Programmet omfattar totalt för perioden 20102012. Sex områden har identifierats som strategiskt viktiga inom Tvärlivs och dessa har varit utgångspunkt för forskningsprogrammets fokus. Ett av dessa strategiskt viktiga områden är hållbar livsmedelsproduktion. 1:29 Bidrag till skogs- och lantbruksakademien Skogs- och Lantbruksakademiens (KSLA) uppgift är att med stöd av vetenskap och praktisk erfarenhet till samhällets gagn främja jordbruk och skogsbruk samt därtill knuten verksamhet. Anslaget används för att finansiera verksamheten vid . KSLA fungerar som diskussionsplattform för ledande företrädare inom den gröna sektorn. har KSLA bedrivit en omfattande konferens- och seminarieverksamhet inom områden som är angelägna för de areella näringarna. fyller en viktig funktion som länk mellan forskning, näringsliv, övriga samhällsorgan och ideella organisationer. De medel under anslaget som har finansierat arbetet inom överförs till anslaget 1:19 Konkurrenskraftig livsmedelssektor. Anslaget minskas därför med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Förslag till nya anslag m.m. Enligt motion MJ225 (FP) bör en myndighet för markanvändningsfrågor inrättas. Liksom det numera finns en havs- och vattenmyndighet vore det värdefullt att också utreda synergieffekterna vid införande av en myndighet för markanvändningsfrågor. Det krävs en ökad helhetssyn och lokal förankring i frågor som berör markanvändning, som skog, jordbruk, biologisk mångfald, naturvård och kulturvård. Det vore värt att också titta på synergieffekterna av avsättning och skötsel av all statlig markförvaltning där också , och inkluderas. I motion MJ345 (KD) yrkas tillkännagivande om att en statlig djurvälfärdsersättning bör införas. Utifrån de högre krav svensk lagstiftning ställer är det nu nödvändigt med en förändring som stärker de svenska grisböndernas konkurrenskraft. Det är positivt att håller en hög nivå vad gäller djurskyddet, men när detta påverkar priserna så att alltmer av det kött som används ändå kommer från länder med betydligt lägre krav, måste något göras. har goda initiativ tagits, såsom att undersöka möjligheten att omfördela ersättningar inom landsbygdsprogrammet till åtgärder för djurskydd. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om hur en statlig djurvälfärdsersättning konkret kan införas. yrkar i partimotion MJ410 delvis att anslås på ett nytt anslag: Ekologisk produktion. var av jordbruksmarken ekologiskt certifierad, vilket innebär att målet om att av jordbruksmarken skulle vara ekologiskt certifierad inte nåtts. Den ekologiska odlingen bör utvecklas. Det finns ett behov av ökad information, rådgivning och utbildning inom det ekologiska jordbruket. Ekorådgivare bör inrättas för att underlätta och stimulera nyetablering av ekologiska jordbruk. Det krävs även en miljöanpassad utveckling av det konventionella jordbruket. yrkar i kommittémotion MJ467 yrkande 2 delvis att anslås på ett nytt anslag: Åtgärder för att främja ekologisk produktion och konsumtion. vill införa ett omställningsstöd till certifierad ekologisk produktion. Det behövs för att delvis täcka extrakostnader som nya maskiner, skördebortfall , kostnader för certifiering m.m. föreslår att förs över från anslag 1:19 Konkurrenskraftig jordbrukssektor och förs över från anslag 1:23 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket till ett nytt anslag: 1:30 Åtgärder för att främja ekologisk produktion och konsumtion. Ytterligare medel tillförs från intäkterna från skatten på konstgödsel. Vidare yrkas att anslås på ett nytt anslag: Inrättande av djuretisk ombudsman. Det saknas en myndighet som företräder djurens perspektiv. En djuretisk ombudsman skulle verka för en god etisk grund, utvärdera djurskyddskontrollen, ta fram artkaraktäristika och ge djuretiska råd m.m. Vidare anvisas i samma motion till ett nytt anslag: till djurförsök. saknar en samlad instans som arbetar med samordning, strategier för minskad försöksdjursanvändning, insamling och spridning av information, rådgivning till de djurförsöksetiska nämnderna och liknande. Ett centrum för alternativ till djurförsök skulle kunna bidra till det samt uppfylla åtaganden enligt EU:s nya djurförsöksdirektiv. Även i motion MJ336 (MP) yrkande 1 föreslås att ett centrum för alternativ till djurförsök bör inrättas av ovan nämnda skäl. yrkar i kommittémotion MJ474 delvis att anslås på ett nytt anslag: Djurvälfärdsersättning. Ersättning bör betalas ut till certifierade grisfarmare för att kompensera för de höga kraven inom svenskt djurskydd. Vidare yrkas att anslås på ett nytt anslag: Veterinärkontrollkostnader, för att justera avgifterna för veterinärkostnader vid svenska slakterier. Yrkandet innebär att vi lägger oss på EU:s miniminivå vad gäller uttag av avgifter. Slutligen yrkas att anslås på ett nytt anslag: Återbetalning koldioxidskatt. Återbetalningen av koldioxidskatten bör ökas med motsvarande då har bland de högsta skatterna på diesel inom jordbruket. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Genom beslut gav regeringen (M 2010:04) i tilläggsuppdrag att ta fram ett förslag till en strategi för att uppnå relevanta delar i generationsmålet och miljökvalitetsmålen kopplade till en långsiktigt hållbar markanvändning utifrån ett helhetsperspektiv (dir. 2011:91). I uppdraget att ta fram denna strategi ingår att ta fram en bred problemanalys och att utifrån denna föreslå de etappmål, styrmedel och åtgärder som behövs för att uppnå relevanta delar i generationsmålet samt de miljökvalitetsmål som är kopplade till en långsiktigt hållbar markanvändning. Beredningen ska i arbetet med denna strategi följa andra pågående initiativ som exempelvis den dialogprocess om hållbart brukande av skog som initierades gemensamt av landsbygdsministern och miljöministern och den strategi för biologisk mångfald inom EU som håller på att tas fram och som lagt förslag till . I uppdraget ingår även att analysera hur begreppet långsiktigt hållbar markanvändning kan definieras. Uppdraget ska delredovisas i fråga om analysfasen med en plan för eventuellt ytterligare delredovisningar . Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2010/11:MJU13) att eftersom markanvändningen är en av de aktiviteter som starkast påverkar ekosystemen behöver alla sektorer och alla aktörer fortsätta att utveckla hållbart brukande inom alla områden. Utskottet anser liksom regeringen att vi ska bruka ekosystemen utan att de förbrukas och sträva efter att förorenare i högre grad ska betala för sin miljöpåverkan. De gröna näringarna bör bli än mer miljö- och resurseffektiva som beredskapen för att möta klimatförändringar måste bli bättre. Utskottet noterar också att för sektorerna jordbruk, skog och fiske har (rapport 2007:23), (dnr Jo2007/3690/LB) samt (dnr Jo2007/3671/JFS) haft i uppdrag att efter samråd med utveckla och precisera begreppet hållbart nyttjande. Utskottet delar regeringens uppfattning att resultatet av myndigheternas arbete kan utgöra ett underlag i det framtida arbetet med strategier och miljömål. Utskottet konstaterade vidare att kommunen och staten har ett gemensamt ansvar för det allmännas arbete med naturvård och biologisk mångfald. Kommunens viktiga roll i markanvändningsplaneringen innebär att frågor om naturmiljöer och biologisk mångfald vägs in i kommunens översiktsplanering och i andra kommunala planer. Det är också vanligt att kommuner tar fram kommunala naturvårdsprogram och olika inventeringar för att förbättra kunskapsläget om naturmiljön i kommunen. I likhet med regeringen ansåg utskottet att kommunernas arbete med naturvård ger förutsättningar för att öka den lokala delaktigheten genom att åtgärderna genomförs närmare medborgarna, liksom att det är viktigt att frågorna om biologisk mångfald och friluftsliv kan ges förutsättningar att integreras i kommunens olika verksamhetsområden. Utskottet konstaterade även att många kommuner arbetar aktivt med områdesskydd, främst genom att bilda kommunala naturreservat, och att kommunerna också har möjligheter att i sina detaljplaner tillvarata intressen av att bevara naturen. När det gäller djurskyddsfrågor vill utskottet inledningsvis redogöra för den utredning som har i uppgift att se över, uppdatera och modernisera den nuvarande djurskyddslagen (Jo 2009:02 Utredningen om översyn av djurskyddslagstiftningens utformning och innehåll). En del i utredningens uppdrag är att ägna särskild uppmärksamhet åt vissa utpekade problem på djurskyddsområdet, t.ex. att utreda hur bestämmelsen i 4 § djurskyddslagen om naturligt beteende kan förtydligas. Utredningen ska även genomföra en nulägesanalys och probleminventering som grund för sitt arbete. Det står således utredningen fritt att genomlysa sådana områden där man bedömer att det finns ett behov av ytterligare åtgärder till skydd för djuren. Utredningens förslag ska redovisas till regeringen . När det gäller en myndighet som företräder djurens perspektiv framgår det av förordningen (2009:1464) med instruktion för att verket ska säkerställa ett gott djurhälsotillstånd hos djur i människans vård och ett gott djurskydd. I budgetpropositionen redovisas att och länsstyrelserna har genomfört särskilda insatser för att åstadkomma en effektiv och likvärdig djurskyddskontroll. I budgetpropositionen framhålls även att Nationellt centrum för djurvälfärd (Scaw) samordnar och utvecklar verksamhet inom djurskyddsområdet. Nätverk av experter anlitas för att säkerställa att aktuell vetenskaplig kunskap tas till vara och sprids. Scaw har tilldelats sammanlagt för att utveckla samordningen av djurskyddsarbetet inom EU. Scaw har även utsetts till nationell kontaktpunkt för validering av alternativ till djurförsök. Regeringen anför även att man också i fortsättningen prioriterar EU-arbetet inom djurskyddsområdet och anser att det är viktigt att EU:s framtida djurskyddsstrategi ska hålla en hög djurvälfärdsnivå. Regeringen arbetar för att det EU-centrum för djurskydd som planeras inom strategin ska förläggas till . Flera viktiga framsteg för djurskyddet har gjorts inom EU. trädde och rådets direktiv /63/EU om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål i kraft. Det nya direktivet innebär att djurskyddet för försöksdjuren inom EU stärks betydligt. I promemorian Genomförande av EU:s direktiv om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (Ds 2011:12) lämnas förslag om ändringar i djurskyddslagen (1988:534) som syftar till att fullt ut genomföra och rådets direktiv /63/EU om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål. När det gäller de befintliga reglerna för djurförsök framgår av förordningen (2009:1464) med instruktion för att det inom myndigheten ska finnas djurförsöksetiska nämnder. De djurförsöksetiska nämnderna ska pröva ärenden om användning av djur i djurförsök från etisk synpunkt innan användningen påbörjas. Vid prövningen av ett ärende ska nämnden väga försökets betydelse mot lidandet för djuret. Nämnden får bifalla en ansökan om djurförsök endast om en sådan användning kan anses angelägen från allmän synpunkt och om i) det syfte som avses med verksamheten inte kan uppnås med någon annan tillfredsställande metod utan användning av djur, ii) så få djur som möjligt används och iii) verksamheten utformas så att djuren inte utsätts för större lidande än vad som är absolut nödvändigt. Enligt vad utskottet har fått veta stöder , som inrättades 2008, arbete med försöksdjursfrågor och är ett forum för informationsutbyte. Rådet hjälper också till att driva på utvecklingen inom etik, utbildning och forskning och arbetet med att förfina, minska och ersätta djurförsök. Rådet ska också hålla i undersökningar, möten och seminarier på området. Rådet har en allsidig sammansättning. inrättade rådet och är ordförande. Andra deltagare kommer från , , , , , , de etiska nämnderna, patientorganisationen , Djurskyddet , Djurens rätt, och Kemikalieinspektionen. Forskning om djurskydd finansieras av Formas, och enligt vad som redovisas i propositionen. Vid SLU bedrivs djurskyddsforskning inom ramen för anslag. I regleringsbrev för (regeringsbeslut ) har rådet tilldelats anslag med villkor att av anslaget ska finansiera forskning om alternativa metoder till djurförsök. Utlysningen av medlen ska ske efter samråd med . Regeringen har vidare uppdragit åt , SLU (Nationellt centrum för djurvälfärd) och att utarbeta ett förslag till hur det framtida nationella arbetet inom området för alternativa metoder för djurförsök bör bedrivas (beslut ). Uppdraget innebär att samlat göra en bedömning av de frågor som t.ex. hör samman med utveckling, validering och användning av alternativa metoder för djurförsök. I detta arbete ingår att bedöma om de berörda myndigheternas resurser används effektivt för att uppnå målet att så långt möjligt begränsa användningen av försöksdjur. Vid behov ska åtgärder föreslås för att inom befintlig myndighetsstruktur utveckla samarbetet mellan olika aktörer. I uppdraget ingår att lämna förslag på åtgärder som behöver vidtas för att ska leva upp till de krav på att använda alternativa metoder som ställs i EU-direktivet 2010/63 om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål. Myndigheterna ska göra en översyn av de djurförsöksetiska nämndernas arbete i fråga om alternativa metoder och vid behov lämna förslag om hur verksamheten kan utvecklas. Uppdraget innebär också att en bedömning ska göras av hur det riktade forskningsstödet för utveckling av alternativa metoder till djurförsök används och om det kan utvecklas. Myndigheterna ska vid behov återkomma med förslag på förbättringar, t.ex. i fråga om prioriteringar, uppföljning och spridning av information. Alternativa metoder är relevanta för alla områden som innebär användning av försöksdjur. Förslag ska lämnas till hur alternativa metoder kan synliggöras och drivas även hos myndigheter som inte har ett direkt ansvar för försöksdjur. Uppdraget ska samordnas av och redovisas till . ökade världsmarknadspriserna på jordbruksprodukter som de senaste årens kraftiga prisvariationer kvarstår. Mellan ökade avräkningspriserna med i genomsnitt . Störst var ökningen för spannmål där priserna steg . För vegetabilier ökade priserna i genomsnitt . För animalieproduktionen steg priserna i genomsnitt . Det finns dock stora variationer inom animalieproduktionen: priserna för fjäderfä ökade medan priserna för gris sjönk . Som redovisas i budgetpropositionen kommer regeringen att se över möjligheterna att stärka djurvälfärden i svensk grisnäring med hjälp av insatser inom landsbygdsprogrammet. En sådan ändring av programmet beslutades . En stärkt djurvälfärd kommer också att leda till förbättrad konkurrenskraft inom grisnäringen och skapa mervärden för konsumenterna. Som anförs i budgetpropositionen ökar antalet företag inom livsmedelssektorn med småskalig produktion och t.ex. gårdsförsäljning. Företagen har gynnats genom ökad efterfrågan på ekologiska produkter och mat med lokal prägel. Försäljningen av ekologiska livsmedel ökade . Regeringen har haft mål för ekologisk produktion och konsumtion som sträckte sig . De medel som avsätts för att stimulera den ekologiska produktionen finansieras huvudsakligen via landsbygdsprogrammet som gäller fram . Som regeringen anför kommer behov och utformning av nya mål för den ekologiska produktionen att analyseras inför det kommande landsbygdsprogrammet 20142020. Av budgetpropositionen framgår vidare att anslag 1:23 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket används för försöks- och utvecklingsverksamhet och andra insatser i syfte att styra utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringen mot minskat växtnäringsläckage, minskad ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av växtskyddsmedel, bevarande av biologisk mångfald och tillvaratagande av kulturvärden, för ekologisk produktion samt för klimat- och energiinsatser inom de areella näringarna. Vidare föreslås anslag 1:19 Konkurrenskraftig livsmedelssektor föreslås öka med för arbete inom . Utskottet har tidigare redovisat att det framgår av landsbygdsprogrammet för 20072013 att den ekologiska produktionen i i ett internationellt perspektiv är stor (bet. 2010/11:MJU16). Vidare anförs att den ekologiska produktionen är ett led i utvecklingen av en uthållig livsmedelsproduktion och bidrar till flera miljömål, särskilt eftersom inte kemiska växtskyddsmedel används i produktionen. Ekologiskt jordbruk innebär odling och djurhållning där man strävar efter miljöhänsyn, resurshushållning och en hög självförsörjningsgrad. Både vad gäller växtnäring och foder utnyttjas främst på platsen givna och förnybara resurser. Kemiska växtskyddsmedel och lättlöslig mineralgödsel används inte i ekologisk odling. Växtskydd baseras i stället på en varierad växtföljd. med sin blandning av gräs och kvävefixerande baljväxter spelar en avgörande roll för växtnäringsförsörjningen. Tillsammans med en anpassad jordbearbetning och mekanisk ogräsbekämpning är växtföljden viktig för att hålla ogräsen på en hanterbar nivå. Eftersom man i ekologisk odling inte använder kemiska växtskyddsmedel bidrar produktionsformen till att nå en god vattenkvalitet men har också positiva effekter när det gäller biologisk mångfald, hållbar och resurseffektiv produktion och till möjligheten att nå flera av de nationella miljökvalitetsmålen. Ekologisk produktion och förädling av ekologiska produkter samt annan produktion med mervärden kan också skapa förutsättningar för nya företag på landsbygden. Genom axel 2 i landsbygdsprogrammet kan brukare av och betesmark få ersättning för ekologisk odling eller ekologisk djurhållning respektive resursbevarande produktion med ekologisk inriktning, om de uppfyller villkoren för ekologiska produktionsformer. Miljö- och jordbruksutskottet har genomfört ett uppföljningsprojekt om ekologiskt jordbruk (bet. 2010/11:MJU2). Uppföljningen har inriktats på att kartlägga vilka olika insatser som staten gör för att stimulera den ekologiska produktionen och den offentliga konsumtionen av ekologiska livsmedel, vilka resultat som dessa insatser har haft samt vilka problem och möjligheter det finns när det gäller den fortsatta utvecklingen (se Uppföljning av ekologisk produktion och offentlig konsumtion, 2010/11:RFR1). Utskottet har funnit att konsumenternas efterfrågan på ekologiska livsmedel har ökat starkt . Utvecklingen av den ekologiska produktionen har också varit starkt positiv. Utskottet konstaterar att målen för den ekologiska produktionen av mjölk, ägg, nöt, gris och matfågel har uppnåtts. Däremot kommer inte målet om att av jordbruksmarken ska vara certifierad som ekologisk liksom målet om att av den offentliga sektorns livsmedelskonsumtion ska vara ekologisk 2010 att nås. Det finns förutsättningar för att den ekologiska livsmedelsproduktionen ska fortsätta att öka, förutsatt att konsumenternas intresse för ekologiska produkter håller i sig. Frågan om att formulera nya mål för den ekologiska produktionen och den offentliga sektorns konsumtion av ekologiska livsmedel efter 2010 bör, enligt utskottets mening, analyseras vidare. I väntan på att en sådan analys genomförs kan de nuvarande målen kvarstå. I landsbygdsprogrammet 20072013 finns mål för den ekologiska produktionen som till stor del motsvarar produktionsmål. Huvuddelen av de medel som avsätts för att stimulera den ekologiska produktionens miljöeffekter finansieras via landsbygdsprogrammet.