bet · GZ01SfU1 · 2011-12-05 00:00:00 — Man kan alltid diskutera om den skulle vara bättre eller sämre. Vi var rätt oense om det i pensionsgruppen . Vi tyckte att det var viktigt att man har en bra grund.Jag håller också med dig om att det finns synpunkter. Jag tycker att det är bra att LO tar fram en rapport. Men om jag ska vara kritisk mot LO tycker jag att LO alldeles för lite beskriver hela avtalsdelen, som är en så oerhört viktig del av pensionerna. Man lyfter inte alls fram hur utvecklingen sker där.Jag tror att premiepensionskonstruktionen som sådan, med en möjlighet att spara, är bra. har också pressat ned kostnaderna för administration, som du tog upp. För sjunde AP-fonden är vi nere i en administrationskostnad på . När det gäller placeringarna över huvud taget, med rabatten, är vi nere på 0,37 procent.Jag skulle gärna vilja få några exempel på hur du radikalt skulle vilja förändra något i pensionssystemet. Jag är öppen för det. De utredningar som är i gång kommer mycket brett att peka på det, och jag välkomnar en fortsatt debatt om vad vi behöver justera. Men i grunden försvarar jag de principer som finns i pensionsuppgörelsen.Vad är det du i grunden vill ändra för att det ska bli bättre? Det är inte lätt att säga exakt vad man vill ändra på, så att det blir bättre.Man måste se vad som är fel. Vad är problemet? Jag har försökt belysa problemet, och det är inte bara jag som ser problemen. Fackförbunden och pensionärsorganisationerna ser också problemen.Då måste man ställa sig frågan: Vad är det vi måste förändra? Det är klart att man inte kan ha pensionsförvaltningar som kostar dubbelt så mycket som de tar ut. Det får inte heller vara så att de som har varit sjukskrivna eller hemma länge inte får kompensation. Vi menar att systemet inte utjämnar skillnaderna på det sätt som vi skulle önska och inte heller på det sätt som tydligen LO och pensionärsorganisationerna anser, var och en på sitt sätt.Inte ens pensionsproffsen har full koll, och det har inte jag heller. Men jag vet vart jag vill. Vi vet vart vi vill. Då tycker vi att vi ska få vara med och utreda och påverka tillsammans med dem som har full koll och är proffs. För alla moderna statsbildningar är det viktigt hur ersättningen blir till de människor som lämnar arbetslivet. Tittar man ut i kan man konstatera att det finns en uppsjö av system som på olika sätt försöker fylla pensionärernas behov av försörjning.Oftast är det förmånsbestämda system, där man redan i förväg kan få veta vilken pension man kommer att få i procent av sin slutlön. Men eftersom de förmånsbestämda systemen sällan följer den ekonomiska utvecklingen kan det bli kraftiga obalanser för ett land om den ekonomiska utvecklingen och demografin går fel. Det läget står nu ett flertal länder i inför, och det kan innebära en allvarlig störning på hela den europeiska utvecklingen.Sveriges första pensionssystem, folkpensionen, kom 1913. Modellen var enkel. Man fick ett litet belopp, lika för alla, när man hade fyllt . Det kan vara intressant att veta att medelåldern i var . Skulle vi ha samma förutsättningar skulle det inte gå att få pension förrän man var och kanske gammal.Den stora anledningen till att man hade behov av ett pensionssystem var att den tidigare stora befolkningen i jordbruket hade börjat gå över till att bli industriarbetare. Där fanns inte samma trygghetssystem som det tidigare hade funnits ute på landet.Det gjordes ändringar i systemet på både . var det ett grundsystem, lika för alla, men man tillförde änkepension och andra förmåner vid för tidig död. kom en stor förändring av pensionssystemet, då ATP infördes. Det var ett paradigmskifte på det viset att man nu fick en inkomstrelaterad pension efter vad man tjänade upp till ett visst tak.Pensionsåldern var fortfarande . Den sänktes till . Det är också intressant att veta att förutom att pensionsåldern sänktes byggdes förmånerna ut , så att fler människor omfattades och ersättningarna blev högre för flera grupper i det nya ATP-systemet. Detta gjorde att man fick höja avgifterna och göra basbeloppsjusteringar . Efter flera utredningar kom en stor majoritet i riksdag fram till att man måste göra om pensionssystemet, om det skulle hålla . Anledningarna var flera. Framför allt måste systemet relatera till den ekonomiska tillväxten i landet. Dessutom måste det ta hänsyn till medellivslängden för varje årskull och hur mycket man har arbetat under sin livstid. Den så kallade fempartigruppen låg bakom det förslag som slutligen kom. Detta nya system infördes . Det är mycket mer kopplat till just arbete, precis som den tidigare Åkessonska utredningen . Man tjänar in sina pensionspoäng krona för krona upp till en maximinivå, och som man har lön räknas in för pension om man har kommit över en viss miniminivå. Dessutom finns någon undre eller övre gräns som man kan tjäna in en bättre pension.Men en sak måste poängteras, eftersom många inte har klart för sig hur pensionssystemet är konstruerat: Dagens arbetstagare betalar genom pensionsavgifter dagens pensioner, och framtidens arbetstagare betalar framtidens pensioner. För att vara klar i fråga om detta: Våra barnbarn betalar våra barns pensioner. Så är det i princip. Man förskjuter en generation framåt.Det är alltför många som fortfarande tror att deras pensionsavgifter har betalats in i några AP-fonder och ligger där och väntar på dem tills de går i pension. har pensionärsorganisationer, ibland politiska partier medvetet eller omedvetet hjälpt till att sprida den desinformationen. Dessa AP-fonder - eller buffertfonder, som de också kallas - är bara en liten del av den totala pensionsskulden till befolkning. Någonstans mellan av den totala skulden finns i dessa fonder. Deras uppgift är att mildra och utjämna skillnader mellan generationer och konjunkturer.Herr talman! Det är viktigt att poängtera att det finns bara en sak som kan betala framtidens pensioner och se till att pensionssystemet är stabilt . Det är jobb, jobb och åter jobb. Det är just därför alliansregeringen benhårt i alla lägen prioriterar och stimulerar arbete och återgång till arbete.Det är heller ingen nyhet för någon att det nya pensionssystemet, som konstruerades , är mycket stabilare och robustare än det tidigare. Det är ett eget självgående system som skall ticka och gå utan politiska hänsynstaganden som ändrar förutsättningarna för att få pension. Jag anser att detta i grunden är bra, för det ger systemet möjlighet att verka över blockgränserna utan stora och snabba förändringar för de försäkrade.Vi ska veta att många länder också är mycket nyfikna på vårt system och avser att införa hela eller delar av detta i sina stater. Detta är som bekant alldeles nödvändigt i många länder, inte minst i , eftersom de har undermåliga pensionssystem och kommer att gå under om inget görs. har till och med tagit upp denna fråga som är viktig för hela samarbetet i Europa.Men det hindrar inte att vi står inför stora utmaningar framåt. Den demografiska utvecklingen i vårt land gör att pensionssystemet utsätts för stora påfrestningar. Den stora 40-talsgenerationen har på allvar börjat gå i pension. Detta gör att det kommer att fattas människor på många arbetsplatser, inte minst i vården, inte minst när 40-talsgenerationen kommer att behöva vård.Nu går det tre arbetstagare på varje pensionär. kommer den siffran att vara två arbetstagare på varje pensionär, om inte villkoren ändras . Dessutom kommer situationen att se ut så här i de flesta andra länder i , även om den högsta piken kommer i . Allt talar för ett större arbetskraftsbehov.Vi blir också allt äldre i västvärlden. Medelåldern har ökat i . Medelåldern beräknas dessutom öka fem till - detta på samma gång som vi faktiskt har sänkt pensionsåldern sedan starten 1913.Vårt svenska pensionssystem tål och är konstruerat för den här typen av förändringar, men pensionsnivån riskerar att bli alltför låg för många, framför allt för dem som inte har tillräckligt med tjänstepension eller börjat arbeta i tidig ålder. Därför har vi utmaningen att lösa dessa frågor om en högre pensionsålder för utträdet från arbetsmarknaden.Men det är också viktigt att säga att man ska tänka på de människor som av olika skäl inte orkar eller kan fortsätta till en högre pensionsålder. Vi måste därför få till ett flexiblare system för vid vilken ålder man inträder som pensionär på heltid. Det är därför jag med glädje kan konstatera att Pensionsgruppen tillsammans med regeringen har tagit initiativ till flera viktiga utredningar. En av de viktigaste är översynen av pensionsrelaterade åldersgränser och möjligheter för ett längre arbetsliv med utredaren . Vi har även en utredning för översyn av AP-fondernas regelverk med utredaren , och vi har utredningar på gång för att förbättra de tekniska beräkningsreglerna i inkomstpensionssystemet.Dessa utredningar kommer att vara till hjälp för att få svaren på de utmaningar vi står inför när det gäller pensionssystemet. Det kommer att vara en viktig faktor för att förstärka pensionerna att ungdomar kommer in tidigare. Det handlar också om möjligheten för många att jobba kvar något eller efter . I pensionärsorganisationerna men även i LO finns tankar om att helt enkelt skrota premiepensionerna. Det ger heller inga högre pensioner, ska vi komma ihåg, även om det finns partier här i kammaren som skulle kunna göra något sådant. Det är ingen lösning . Däremot är det viktigt att fortsätta att göra justeringar i systemet för att göra det bättre och mer anpassat i tiden.Herr talman! Vi har en stabil majoritet för vårt svenska pensionssystem. Det är fem partier över blockgränsen som har tagit sitt ansvar så att har fått ett stabilt pensionssystem som ska klara olika påfrestningar, till exempel demografi, ökningar av medelåldern och kraftiga konjunkturväxlingar.Då kommer min första fråga till de rödgröna partierna Vänstern och , framför allt till Vänstern, som redan här har deklarerat att man inte är nöjd med det nuvarande pensionssystemet. Vill ni tillbaka till ATP-systemet? Så länge som jag har varit med i socialförsäkringsutskottet har ni klagat på och opponerat mot nuvarande pensionssystem som kom . Min motfråga blir alltså: Vill ni verkligen ha tillbaka ATP-systemet? Om svaret är ja undrar jag: Hur ska ni lösa de obalanser detta för med sig? Ska ni höja skatter och avgifter mycket kraftigt? Jag tror att det är viktigt att ni förklarar det för väljarna. Ska ni verkligen prata för LO-arbetarna, snickarna och undersköterskorna om hur de ska kunna få en vettig och bra pension också genom att man höjer skatter och avgifter? Den ekvationen går inte ihop.Sedan vänder jag mig till Socialdemokraterna. Det är bekant att ni har varit kritiska till Alliansens jobbskatteavdrag, även om ni har godtagit de flesta av dem efteråt. I er retorik om jobbskatteavdraget har det låtit som att pensionärerna har fått höjd skatt jämfört med den tid då ni hade makten . Ni vet mycket väl att det inte är så. Vi har sänkt skatten för pensionärer , med 12,8 miljarder. Sanningen är att skattenivån var på en så kallad socialdemokratisk nivå 2006. Och den har blivit lägre under alliansperioden.Jag har en fråga till er. Den gäller de utspel som bland annat er partiordförande har gjort , senast i , tydligen, även om han måste ta tillbaka det mesta efteråt. Avser Socialdemokraterna i grunden att ändra pensionsöverenskommelsen, eller står man kvar vid grunderna i den nuvarande breda överenskommelsen?Herr talman! Jag kan till min glädje konstatera att från och med årsskiftet kommer pensionsnivåerna att gå upp för alla grupper. Tilläggs- och inkomstpensioner och garantipensionen ökar . Det ger en ålderspensionär som har 12 000 i pension mer eller 5 000 mer . En pensionär som har den statliga garantipensionen får mer . Dessutom höjs bostadstillägget med per månad.Jag såg till min glädje i en undersökning som AMF har gjort - den gjordes men har även justerats efteråt - att våra pensionärer hör till de nöjdaste och lyckligare i och att deras disponibla inkomst faktiskt har ökat i till skillnad mot hur det är i de flesta andra europeiska länder.Herr talman! Jag vill med de här orden yrka bifall till förslaget i sin helhet i socialförsäkringsutskottets betänkande 2011/12:SfU1 och avslag på motionerna och reservationerna.Jag skulle vilja avsluta mitt anförande med en hemställan om ett tryggare liv för pensionärer på det här sättet: ja till ett stabilt pensionssystem, ja till en fortsatt arbetslinje och ja till fortsatt kontroll över statsfinanserna. (Applåder)I detta anförande instämde och (båda M) samt (FP) och (C). Jag har egentligen inga synpunkter på pensionssystemet som sådant. tycker att systemet är bra. Däremot ser vi att många äldre har en alltför låg disponibel inkomst, men det vill vi åtgärda på andra sätt som jag redan har redovisat för. Det är vår enskilt största satsning i den här budgeten.Den enda fråga jag har till gäller premiepensionssystemet. Jag sitter inte med i Pensionsgruppen. Jag vet att gör det, och jag misstänker att ni har hanterat den här frågan redan. Det gäller standardvalet för den som inte själv gör ett aktivt val. Då hamnar pengarna i Sjunde AP-fondens Såfafond - om jag inte minns fel heter den av innehavet för den som är upp till sätts i aktier. Sedan blir det en minskande andel . Har inte ni inom gruppen diskuterat den graden av placering i aktier? Det är en ganska hög andel när det kanske är så som sju kvar till pension, att man har placerat i aktier. Det finns ju en risk att den enskilde som redan har en ganska knaper pension får ett betydande bakslag just av att ha en så pass hög risk på sitt sparande. Tack för frågan! Jag ska försöka svara så rakt jag kan.Långsiktigt har det visat sig, åtminstone med facit i hand, att aktier har gett den bästa avkastningen. Däremot har det alltid funnits , , svackor. De svackorna kan vara uppåt emellanåt. Därför har du helt rätt. När man närmar sig pensionsåldern minskar alla de här pensionsbolagen, mer eller mindre, andelen aktier och ökar andelen räntepapper på olika sätt.Detta är en av de diskussioner som finns. Har exempelvis Sjunde AP-fonden på något sätt haft en för hög andel aktier? Den diskussionen förs ju.Som jag berättade i inledningen pågår det just nu en utredning om hur AP-fonderna ska fördelas och hur uppdraget kommer att se ut. Det är möjligt att det kommer att förändras . Grunden är dock att när du närmar dig pensionsåldern ska en högre andel ligga i räntepapper. Jag kan tänka mig att Pensionsgruppen är på rätt kurs. Jag vill bara notera att den bästa placeringen har historiskt sett visat sig vara fastigheter. Jag håller med om att aktier historiskt har visat sig vara en bra placering. Däremot kan man ju ha oturen när man har mindre än kvar till pension att man får en svacka lagom till pensionen. Som säger finns det ju med uppåt med lågkonjunktur.Alternativet till aktieinnehav är oftast att man placerar i räntepapper och till viss del som jag har förstått även i obligationer. Om man tittar på de cykler vi har haft är det snarare så att när aktier går ned i värde har generellt sett, i alla fall i modern tid, råvaror varit en bättre alternativ placering än räntepapper. Är det något som man tar hänsyn till också?Det blir ganska detaljerade frågor. Jag sitter inte med i gruppen, så jag är nyfiken på hur ni har resonerat. kommer vi in på detaljfrågor, och det är möjligt att vi inte ska gå vidare med det, men jag ska ändå försöka ge ett svar. Jag tror, och det är nog en av de saker som ligger till grund för den utredning som kommer, att även de stora AP-fonderna får bredda sina investeringar i mer saker än aktier. Där diskuteras bland annat om man ska öka andelen råvaror. Ska man till och med gå in i infrastruktursatsningar? Det är också väldigt viktigt att man inte ökar riskerna för mycket, så att man kommer in i ett annat riskmönster.Alla de här frågorna ligger i utredningen. Jag vet att alla både i pensionsberedningen, Pensionsgruppen och regeringen har sett med stort allvar på de här frågorna, så att man har låga avgifter i AP-fonderna - det är möjligt att de har varit för höga; det finns kritik mot det - och att man har en riskspridning, så att pensionärerna verkligen kommer att få sina pensioner . Om en svensk som ska pensionera sig jämför sig med en framtida pensionär i till exempel kan han eller hon konstatera att greken får högre pension - på papperet. Om samme svensk jämför sig med medborgare i eller andra länder kan man se att den stora skillnaden är att svensken faktiskt vet ungefär hur stor pensionen kommer att bli. Inte minst viktigt är också att svensken vet att pensionen över huvud taget kommer att betalas ut.Sverige har som tidigare talare har sagt ett stabilt pensionssystem som principbeslutades . Det är stabilt bland annat för att fem partier står bakom det och för att finansieringen ligger utanför statens budget och inte ständigt är föremål för budgetbeslut i . Det är slutligen också stabilt för att det bygger på att skulder och utgifter motsvarar tillgångar. Man har byggt upp ett system som tar hänsyn till förväntad livslängd för en generationsgrupp.Grunden är - och jag får upprepa vad föregående talare har sagt här - att de som arbetar betalar in pengar till dagens pensionärer. som man betalar in pengar till dagens pensionärer får man pensionsrätter, och hur stora pensionsrätterna blir i pengar beror på situationen när pensionen betalas ut. Ju mer man har betalat in, desto större procentuell rätt till pension har man.Som helhet har pensionerna stigit mer än vad de hade gjort om hade räknar om efter det gamla systemet. Men som vi alla vet hade vi en stor kris i världsekonomin , och då fick balansen, eller bromsen, som en del kallar det, reglera så att pensionsbetalningarna blev lägre 2010. Man ska ha i minnet att det var den största ekonomiska kris som världen upplevt och 1930. Eftersom det kom några bra år efter krisen förväntas nu pensionerna vända uppåt igen. är det helt klart att de kommer att stiga . Det innebär före skatt för en pensionär som har 12 000 i månaden.Hur det sedan blir återstår att se eftersom vi avvaktar utvecklingen av skuldkrisen i , men vi kan ändå glädja oss åt att tillhör de länder i som har allra bäst ekonomi. Det är naturligtvis viktigt med ett pensionssystem som man kan lita på och som håller både i bra och i dåliga tider. Att man arbetade fram det här pensionssystemet berodde på att det gamla inte fungerade längre. Det höll inte i längden. Sedan Alliansen bildade regering har pensionärerna som grupp fått det bättre, inte minst på grund av skattesänkningar, som nästan tog udden av den tillfälliga nedräkningen av pensionen och som dessutom har ökat inkomsterna. Det varierar med vad man har haft för inkomst, men i snitt har en pensionär fått minskad skatt med . Det ger betydligt mer pengar över än vad man hade fått om vi så att säga skulle räkna fram den socialdemokratiska skattepolitiken sådan den såg ut 2006.Samtidigt får vi inte glömma att många pensionärer verkligen har det svårt att få pengarna att räcka till även om vi minskar den andel som ligger på så kallad garantipension. Särskilt äldre pensionärer med garantipension är viktiga, och därför tycker jag att det är glädjande att regeringen har tänkt på detta och föreslår höjning av bostadstillägget för dem som har rätt till det.För att pensionssystemet ska hålla och för att en pensionär som är född senare än en annan ska kunna få ut lika mycket i pension behöver människor helt enkelt jobba längre. Det kan vara i början av yrkeslivet eller i slutet av yrkeslivet. Den förväntade livslängden har faktiskt ökat med under de som har gått sedan pensionssystemet konstruerades.Alliansregeringen har redan försökt uppmuntra människor att stanna kvar längre på arbetsplatser. Vi har till exempel infört ett större jobbskatteavdrag för personer som arbetar efter . Självklart kan en arbetare i tung industri eller en balettdansör inte hålla på med sitt arbete till . Men pensionsåldern för alla kan inte sättas efter de allra tyngsta jobben, utan reglerna måste innebära flexibilitet. Det är också viktigt att utveckla arbetsmiljöer som gör det möjligt att ha glädje av också äldre arbetskraft på arbetsplatsen. Man måste också öka möjligheterna att växla arbete i takt med ändrade förutsättningar och högre ålder.Som nämnde finns det en utredning som Pensionsgruppen har tagit initiativ till och som regeringen har tillsatt. Den ska göra en bred översyn över möjligheterna att jobba flexibelt och längre. Man ska se närmare på övriga system, bostadstillägg, tjänstepension, lagen om anställningsskydd och så vidare, försöka ta ett helhetsgrepp och se vilka ändringar som behöver göras för att människor ska arbeta längre om de vill. Jag tycker att det är väldigt positivt. utgångspunkt i de här diskussionerna är att i första hand öka rätten och möjligheten att arbeta längre, men inte införa ett tvång att stanna kvar längre på sin arbetsplats.Vill man stärka pensionssystemet finns också en möjlighet att höja avgifterna till pensionerna. Men det är ingen enkelt anvisad och lätt väg. Den stora nackdelen med en sådan förändring är att det minskar löneutrymmet till stor del för de människor som bildar familj, som har barn och behov av en god ekonomi.Sammanfattningsvis pågår fyra utredningsarbeten som rör pensionerna. Det är som sagt översynen av pensionsrelaterade åldrar men också en analys av hur pensionssystemets finansiella styrka håller och om justeringar kan behöva göras. Den tredje arbetar med placeringsregler och administrationskostnader för AP-fonden och slutligen sker en teknisk översyn av balanstal och inkomstindex. Det kanske är så att den här balanseringen ska kunna ske lite mjukare och inte ge lika drastiska genomslag. Det är en svår fråga men något som är värt att titta på.Utgångspunkten är ändå, nu som när pensionssystemet beslutades , att pensionssystemet i grunden är bra. Det råder en bred samsyn om det. Justeringar och ändringar ska göras inom huvudramen som redan är satt. Allianspartierna och Socialdemokraterna har efter införandet av den breda pensionsreformen samarbetat bra om pensionerna. Det kan jag säga. Det är viktigt att det även i fortsättningen finns en bred samsyn om en så viktig fråga som framtidens pensioner.Därmed yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. (Applåder)I detta anförande instämde Finn , , och (alla M) samt (C). Det är alltså pensioner som vi diskuterar . Det är en väldigt viktig del, kanske viktigare för våra ungdomar än för oss som sitter här i salen. Man borde ju tänka på att pensionen räknas från den första kronan man tjänar. Kanske är det så att yrkesvägledarna borde informera ungdomarna om att det finns något som heter pension och förbereda dem för det. Fackförbunden kanske borde ta på sig ett större ansvar och förmedla kunskaper om att vi har ett pensionssystem som vilar på inkomsten, likaväl som man förmedlar hur a-kassan fungerar och har synpunkter på arbetsmiljön.Det är när vi blir äldre, 55-plus, som vi börjar fundera: Oj, ska vi ha en pension också! Då är det nästan för sent att göra något åt den ekonomi som vi ska få på ålderdomen.Vi har en myndighet som heter som är väldigt bra. Den har enbart att förvalta, ta hand om och ge information om pensionerna. Det är väldigt bra. De har ju fått till uppgift från oss i Pensionsgruppen att tydliggöra det kuvertet, det kuvert som ingen säger sig öppna ens en gång. Gör man det mer informativt och mer lättillgängligt förstår gemene man också vad pensionen är och hur den fungerar.Dessutom ska via mejl, telefon och också via personliga möten hjälpa personer att fundera över hur de bäst kan förvalta sina pengar för att få en bättre pension. Vi har något som heter som alla har möjlighet att gå in på nätet och titta på. Där har vi från Pensionsgruppen sagt att vi vill ha med alla aktörer som medverkar till våra pensioner för att vi ska kunna samla all information på ett enda ställe.Man talar oftare om pensionerna . Det är ingen liten hemlighet längre.