· GY01UU13 · 2011-03-02 20:28:15 — Men globalisering handlar också om människor.Jag hade önskat att också hade talat om de människor som lever i denna så kallade globaliserade värld. Det handlar om småbönderna i , som ser sig utkonkurreras av kycklingvingar som dumpas från EU, eller om kvinnorna i , som syr de skor som nog en del av oss har på sig. De syr dem i dunkel belysning i en luft som är tung av textilfibrer och med en lön som de inte kan leva på. Det är också människor som lever i denna globaliserade värld som vi behöver se när vi diskuterar detta.Innan jag landar i en konkret fråga till vill jag lyfta fram några av de människor som vi har tagit upp från sida, nämligen de människor som lever i Arica i . Det är en liten stad där människor lever i utkanten av det som var en soptipp där dumpade giftslam, helt enligt internationella regelverk och med godkännande av svenska myndigheter. ser vi i Arica hur flickor som inte ens var födda när giftslammet dumpades växer upp och dör av luftsjukdomar. Vi ser hur människor sjuknar in och hur kvinnor har fått missfall. Från sida har vi krävt att vi ska ta vårt moraliska ansvar för globaliseringens baksida och ge ersättning till de människor som lever i Arica i den verklighet som svenska har bidragit till och som svenska myndigheter har godkänt. Det har man från majoritetens sida avstyrkt, och jag skulle från få veta varför. Självklart måste var och en förklara för sig själv vad globaliseringen är. Jag är övertygad om att globaliseringen ser mycket olika ut för olika människor. Jag menade heller inte att detta med rotmos och tacos var något som gäller för alla. Jag tror ändå att det viktiga med globaliseringen är att vi försöker, genom att öppna upp, genom att förbättra frihandeln, genom att förbättra demokratiseringen och genom att öppna upp marknaderna så att folk får bättre anställningar. Det är fullständigt klart att vi som svenskar starkt driver globaliseringen. Men vi håller alltid med att det viktigaste när man driver globaliseringen är miljö, demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, rättvisa och särskilt frihandel. Vi måste försöka att driva våra egna värderingar. Då kommer vi väldigt långt med globaliseringen. Här visar igen från vilket perspektiv hon blickar ut över världen. Hon säger att det är viktigt att öppna världen. Men ser vi att samma borgerliga regering i EU agerar för att bygga allt högre murar runt EU. Bland annat åkte EU-kommissionär före protesterna i ned för att samarbeta med regimen i det landet för att förstärka samarbetet och minska möjligheterna för flyktingar att korsa Medelhavet.Walburga Habsburg talar glatt om frihandel. Man måste fråga sig: Fri handel för vem? Jag träffade här i en småbonde från . Han sade: Er frihandel är som att låta en tiger slåss mot en åsna om man först har bundit benen på åsnan. Det är den fria handel ni talar om.Multinationella företag som ofta är hårdsubventionerade från EU eller andra industrialiserade stater ska på en global så kallad fri marknad konkurrera med småbönder i , och som aldrig haft möjlighet att konkurrera på lika villkor. Det finns inget fritt i det. Återigen måste man fråga sig: Man säger att man ska öppna upp, men för vem? Man säger att det ska vara fri handel, men fri för vem?Sedan svarar inte på min fråga om Arica. Jag har full förståelse för att inte kan svara på exakt varje fråga. Men det är trots allt så att vi från sida har lagt fram en motion. Den har lyfts upp i betänkandet. Man har från den borgerliga sidan valt att avstyrka vår motion utan att ens nämna frågan om Arica i betänkandet.Jag skulle vilja att tog chansen och kanske framför allt för befolkningen i ge svar på: Varför är det så orimligt att är med och betalar och stöttar de människor som lever med konsekvenserna av att ett svenskt företag med svenska myndigheters godkännande dumpade giftslam i deras by ? Det är en baksida av den globalisering som hyllas här från talarstolen. När jag hör frågar jag mig om han och är emot globaliseringen. De försöker att ta fram allt det som inte fungerar. Det är fullständigt klart att i politiken fungerar inte allt, och i den fria handeln fungerar inte allt.Det är i varje fall så att vi från sida alltid har försökt och försöker vidare att driva våra värderingar. Vi försöker att vara med och hjälpa till så mycket som möjligt särskilt vid miljöfrågor och miljöfaror.Det är klart att man alltid kan ta fram exempel på att någonting inte fungerar. Men även om vi skulle vara perfekta jobbar vi i globaliseringen ihop med många andra.Vad vi kan göra är att försöka att jobba för våra värderingar och våra mål och göra globaliseringen till ett allsidigt lyckat exempel. har alltid varit en vän av frihandel. Frihandel är viktigt för vårt välstånd, och frihandel är viktigt för andras välstånd.Redan de gamla fenicierna viste att handel utökade välståndet, och genom sina många handelsturer skapade man förutsättningar för expansion och framåtskridande. Det var inte bara med varan man handlade utan också med nyheter, kultur och historia.I dag genom globaliseringen ökar handelskontakterna med snart sagt hela världen. Genom att verka för handelsavtal för att röja undan regleringar får vi en friare handel. tjänar på det, och andra tjänar på det. Det är en typisk win-win-situation skulle man kunna säga.Människor lyfter sig ur fattigdom till välstånd. De som tvingas avstå från globaliseringen effekter tvingas djupare ned i fattigdom och ofrihet. Att riva murar och att skapa samarbete - vem kan väl vara emot det? Miljöfrågor och gränslös vård som genom patientrörligheten i EU är några exempel.Några andra exempel är trygghet när man reser, studerar eller arbetar utomlands, eller som blir allt vanligare, när man bor i och arbetspendlar till något av våra grannländer. Men även i vårt närområde finns det murar att riva, saker att förändra och frågor som engagerarFru talman! Vi har också ett ansvar. Globaliseringen ger oss möjlighet att ta det ansvaret genom att stimulera till en rättvis handel. nämndes här i kammaren möjligheten till en rättvis handel. Globaliseringen ger oss den möjligheten om vi tar den. Det ger oss också möjligheten att öka välståndet både för oss och för andra.Det är också viktigt att vi i de olika avtal vi sluter ser till att det är sjysta villkor och att vi ser över våra egna ambitioner, krav och målsättningar. Jag vet att det har diskuterats. nämndes här i kammaren.Det är inte sunt att med EU:s jordbrukspolitik i ryggen dumpa priser som slår ut lantbrukare i svagare ekonomier. Men här finns också goda exempel som vi kan titta på.Fru talman! När vi debatterar saker som berör oss vill jag även nämna hbtq-frågorna. Trots att de flesta av oss i denna kammare utgår från principen om varje människas frihet och lika värde oavsett hudfärg, kön, sexuell läggning, språk, religion, politisk eller annan uppfattning så vet vi att det i verkligheten sker kränkningar av dessa mänskliga rättigheter varje dag.Det är skrämmande och oacceptabelt att det fortfarande finns så mycket fördomar i världen och hat kring frågan om sexuell läggning. Vi vet att okunskapen ofta är den stora boven. Därför måste både vi politiker och andra engagerade ständigt belysa dessa frågor i samhället både nationellt och internationellt.Vi måste bevaka hbtq-personers mänskliga rättigheter i EU:s kandidatländer och i de länder som får bistånd av samt när vi tecknar avtal av olika slag. Globaliseringen ger oss också en möjlighet att kunna föra ut kunskap och få förståelse för dessa frågor.Fru talman! Bistånd är en av våra hjärtefrågor. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att effektivisera biståndsinsatser och att tydliggöra vikten av demokratisering, mänskliga rättigheter, miljö och jämställdhet i samband med biståndsinsatser. Det är ett bra grepp och kommer att kunna leda till en positiv utveckling.Glädjande nog kan vi konstatera att , trots den rådande lågkonjunkturen, bibehåller ett bistånd av bni. har också vidtagit konkreta åtgärder för att stärka effektiviteten i biståndet. är därmed ett ledande land i biståndssammanhang, inte minst inom EU som lagt fast en plan för att öka medlemsländernas bistånd till av bni för de länder som inte redan ligger över detta mål.Sverige som ett föregångsland i biståndssammanhang bör stimulera andra givarländer att också ta sitt ansvar och infria givna löften och därmed leva upp till ett högt biståndsmål. Ytterligare steg kan tas för att säkra att biståndet stöder fattigdomsbekämpning och en demokratisk utveckling i samarbetsländerna i enlighet med målsättningarna i svensk politik för global utveckling.Sveriges politik för global utveckling och dess målsättning att politiken ska genomsyras av ett fattigdoms- och ett rättighetsperspektiv, bör i större utsträckning ges en central roll i alla politikområden. Mekanismer, däribland konsekvensanalyser, utvärderingar och bred dialog med olika aktörer i , bör stärkas för säkra att PGU genomsyrar alla politikområden.Som varm vän av kan jag inte låta bli att nämna några positiva saker. besökte jag , ett land som plågats av gerillakamp och inbördes strider . Kritiken från såväl civilsamhälle som myndighetshåll har varit stor över kränkningar av mänskliga rättigheter. Vi har tagit emot många delegationer här i som har berättat om vad som har hänt.När jag var där var kritiken massiv. lyssnade jag på företrädare såväl för den nyvalde presidenten som folk på gatan för att höra vad som sker. Tongångarna var övervägande positiva om program som startats för att få bukt med de sociala klyftor, markanspråksfrågor och grunden till den konflikt som härjat under mer än fyra decennier.Mycket återstår att göra. Det har bara börjat. Men hoppet och optimismen finns där. är en rik region på både naturtillgångar, människor och kultur. Givet de rätta förutsättningar och det stöd som i vissa delar kan behövas för att komma rätt på banan är det en stor framtida möjlighet som finns i ett utbyte av varor, tjänster, kultur med mera mellan oss och Latinamerika.Det gäller att vi inte försnillar den möjligheten, till gagn för både oss och dem. Globaliseringen hjälper oss i detta. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag brukar hänvisa till strof när han skrev att det är ont om jordklot. Så är det. Jag känner inte fler än vårt eget. Vårt jordklot är ett gemensamt ansvar och ett gemensamt ansvarstagande för oss alla här , men också för kommande generationer. Det är om detta det handlar. Det handlar om vår glob - att länka samman, att ta ansvar, att se helheter och att skapa möjligheter.För oss centerpartister är det självklart att tilltro människor och vilja jobba för att skapa möjligheter för människor att växa och förverkliga sina idéer varhelst man bor i världen. Människor gör alltid skillnad. Människor har genom historien sprängt gränser, skapat ny kunskap, utvecklat ny teknik och format det som vi känner som demokratier - att själva få styra och besluta om sina egna liv. Det är detta som tydligt sker i . Det är en vilja att få denna möjlighet.Det är detta som är så viktigt att bejaka. Det handlar om människors kraft och människors tilltro till sig själva och sina möjligheter. i debatten har det givits lite olika exempel.Fru talman! Så sent som i såg jag ett tv-inslag från . Det handlade om indiska fiskare som plötsligt hade fått möjligheten att verka på helt nya villkor därför att mobiltelefonen hade revolutionerat deras tillvaro. Där man tidigare var hänvisad till att sälja sin fisk på ett ställe till ett pris hade man nu möjligheter att pröva att sälja sin fisk över en mycket större marknad. Man hade fått rådighet över sitt eget företag och sitt eget liv, och det skapades förutsättningar för människor och för utveckling. Det var fantastiskt! Här ser man verkligen att ny teknik skapar möjligheter att förändra sitt eget liv och förändra villkor också för andra.Det är detta som jag tycker är så fantastiskt med människors idérikedom och människors möjligheter att skapa ny teknik och nya förutsättningar som knyter oss samman. Vi talar om att världen är stor. Men är vi så nära varandra. Kunskapen om varandras situation växer på ett sätt som inte var möjligt.I grunden har vi globaliseringen, som har pågått hur länge som helst - så länge som har varit en levnadsplats för mikrober, människor och vad vi nu har. Det är någonting som vi måste bejaka. ställer det oss inför nya utmaningar. Vi har klimatfrågorna, där vi jobbar med utgångspunkt från att försöka hitta ett regelverk som knyter och binder oss samman och skapar gemensamma förutsättningar och ett nytt klimatavtal.Vi för diskussioner i handelssammanhang eftersom handel är en viktig del. Våra önskemål är att hitta ett gemensamt regelverk i WTO-rundan. Vi har från vår sida också talat om att hitta ett grönt WTO för att skapa ett sjyst regelverk för att klara detta och inte skapa nya handelshinder. Vi ska i stället skapa nya möjligheter för människor. Vi har , som det också talas om i betänkandet. är en del av ett gemensamt regelverk.Men allt är inte perfekt . Det kan förbättras, och det kan utvecklas. Det är det som vi människor har förmåga att göra om vi inte stängs inne, hamnar bakom gränser och inte får släppas ut. Det finns tyvärr många människor som har det så. Jag tänker på , till exempel, som har som i stort sett den enda kontaktytan förutom . Det finns fler exempel. Detta är en del av vad som drabbar de här människorna. De är instängda. De får inte delta. De får inte möjligheter att vara med. Det är viktigt att vi skapar regelverk och jobbar för att öppna världen för människor.Fru talman! I detta sammanhang har också frågan om de internationella finansiella institutionerna varit uppe. Dem har vi haft många synpunkter på, men även här tycker jag att det finns skäl, inte minst för oss, att se att det har skett en del framsteg. Vi har varit aktiva från svensk sida och verkat för att öppna upp institutionerna och förändra regelverket. Det har börjat ske en hel del även där. Det finns hopp för världen, fru talman. Det finns hopp för vårt enda jordklot.Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. Just nu följer vi med en blandning av hopp och oro den dramatiska utvecklingen i . Revolutionerna i och startade för snart en månad sedan i och spred sig till flera andra arabiska länder i regionen. Denna folkliga revolt har vi inte sett någon motsvarighet till sedan kommunismens fall i sedan.De senaste decenniernas globaliseringsprocess har varit en viktig faktor i de revolutioner vi har sett den senaste månaden. Globaliseringen har skapat nya möjligheter för individer och företag, för idéer och för information att fritt röra sig över gränserna. Det friare flödet av varor, tjänster och kapital har bidragit till att skapa förutsättningar för demokratirörelser, men också för ökad tillväxt och välstånd.Fru talman! Globaliseringen har bidragit till ett öppnare världspolitiskt klimat. har det funnits så många demokratier i världen som . Sambandet mellan demokrati och ekonomisk utveckling är solklar. Demokratins landvinningar, framför allt en fri press, har gjort att färre människor drabbas av svält. Dessutom tenderar demokratier att inte gå i krig med varandra, vilket har gjort att allt färre krig utkämpas mellan stater. Globaliseringen har minskat avstånden mellan människor som kunskapen och förståelsen för levnadsvillkoren i andra delar av världen har ökat.Många frågor om bland annat finansmarknaderna och klimatförändringarna kräver lösningar på global och internationell nivå. Det är viktigt att demokratin grundas på gemensamma universella värderingar om alla människors lika rätt och värde.Fru talman! I en alltmer globaliserad värld ställs ökade krav på en värdegemenskap som kan utgöra grunden såväl för ett konstruktivt samarbete som för åtgärder mot hot av olika slag. Av avgörande betydelse är de mänskliga rättigheterna, demokrati, god samhällsstyrning och fungerande rättsordningar.Jag anser att det är viktigt att arbetet för mänskliga rättigheter får ökad tyngd i det svenska bistånds- och utrikespolitiska arbetet. Det är viktigt att driver en utrikespolitik som har en tydlig förankring i vår gemensamma värdegrund. Därför är det viktigt att vi stöder den pågående kampen för demokrati och mänskliga rättigheter i och , men också i länder som och Kina.För att främja världsfreden och minska de globala klyftorna och miljöförstöringen krävs ökat internationellt samarbete. Detta sker främst på global nivå via FN, på regional nivå inom EU, och samt genom det nordiska samarbetet. De internationella samarbetskanalerna är viktiga, och dessa behöver vi slå vakt om.Fru talman! Som ett resultat av globaliseringen har andelen fattiga i världen minskat. Andelen fattiga förutspås sjunka från till , enligt prognos . Trenden går åt rätt håll, men trots det är vi långt ifrån att utrota fattigdomen. Fattigdomen och svälten i vår globaliserade värld är en moralisk katastrof som kan åtgärdas. finns kunskap, teknik och alla resurser som behövs för att bekämpa fattigdomen. Det som saknas är den politiska viljan. Utvecklingsländer måste få en chans att konkurrera på lika villkor. De begränsande hindren på världsmarknaden måste därför tas bort.Fru talman! Min förhoppning är att globaliseringen kan leda till att demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna sprider sig över världen och bidrar till ekonomisk utveckling och att allt fler människor lyfts ur fattigdomen.Jag yrkar avslag på motionerna och bifall till förslaget i betänkandet. Jag skulle vilja säga några ord om det som sägs i motion U256 av med flera om satsningar på fossila bränslen.Den oerhörda potential förnybar energi besitter förtjänar, precis som motionärerna framhåller, att betonas igen och igen. Inte minst många länder i syd präglas av synnerligen god tillgång på energi ur sol, vind, vågor och andra flödesenergier. I skarp kontrast till fossila energislag handlar det här om decentraliserad energi där så att säga själva energiråvaran är gratis och inte tar slut. Den är därmed inte heller konfliktdrivande på samma sätt som alltför ofta är fallet vid utvinning av olja och gas. Många utvecklingsländer med endast bristfälligt utbyggd energiinfrastruktur har här en historisk chans att grodhoppa över såväl kärnkraft som fossila strukturer och i stället satsa på ren och förnybar energiteknologi. För att detta ska bli möjligt, fru talman, krävs emellertid betydande initiala investeringar, och det är då avgörande att - allas vår bank - fasar ut fossilinvesteringar till förmån för satsningar på förnybar energi. Tyvärr sker detta endast i snigelfart, och energiinvesteringar domineras alltjämt av massiva fossilsatsningar. Med tanke på vad klimatklockan är slagen är detta naturligtvis fullständigt ohållbart och oansvarigt. kan som medlem av vara pådrivande för att accelerera bankens satsningar på förnybar energi, och vår regering har här ett bjudande ansvar.