bet · GY01UbU7 · 2011-03-14 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande ca 160 motionsyrkanden om från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena avser bl.a. övergripande frågor om , fristående skolor, valfrihet inom den kommunala skolan, elevers utveckling mot målen, elever med funktionsnedsättning, skolans personal, skolbibliotek, elevers hälsa, elevers skolmiljö och inflytande, fritidshem och särskilda ämnen såsom matematik, naturvetenskap, teknik, idrott och hälsa och sex och samlevnad. Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen: dels att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att utvärdera de senaste årens stora skolreformer i syfte att stärka möjligheterna till en likvärdig utbildning, ökad kvalitet och en sammanhållen skola, dels att regeringen ska se till att det görs en nationell översyn av tillängligheten till och kvaliteten på elevhälsan. Utskottet bifaller två motionsyrkanden med den nämnda innebörden. Övriga motionsyrkanden avstyrks av utskottet. I betänkandet finns reservationer från företrädare för samtliga riksdagspartier och ett särskilt yttrande från Socialdemokraterna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kvalitet, huvudmannaskap och resurser avslår motionerna 2010/11:Ub244, 2010/11:Ub245, 2010/11:Ub275 yrkande 3, 2010/11:Ub287, 2010/11:Ub324, 2010/11:Ub372, 2010/11:Ub400, 2010/11:Ub464, 2010/11:Ub471 yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:Ub482 yrkandena 1, 2 och 5. Reservation 1 (S) Reservation 2 (V) Reservation 3 (SD) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att utvärdera de senaste årens stora skolreformer i syfte att stärka möjligheterna till en likvärdig utbildning, ökad kvalitet och en sammanhållen skola. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub283. Reservation 4 (M, FP, C, KD) avslår motion 2010/11:Ub285 yrkande 5. Reservation 5 (MP, V) avslår motionerna 2010/11:C311 yrkande 17, 2010/11:Ub239, 2010/11:Ub243 och 2010/11:Ub309 yrkandena 1 och 3. avslår motionerna 2010/11:Ub482 yrkande 8 och 2010/11:A402 yrkande 6. Reservation 6 (S) Reservation 7 (MP) avslår motionerna 2010/11:So543 yrkande 23, 2010/11:Ub344 yrkande 3 och 2010/11:Ub381. Reservation 8 (MP) avslår motionerna 2010/11:So543 yrkande 22, 2010/11:Ub340, 2010/11:Ub447 och 2010/11:Ub482 yrkandena 10 och 15. Reservation 9 (S) Reservation 10 (MP) Reservation 11 (SD) avslår motionerna 2010/11:K424 yrkandena 3 och 4, 2010/11:Ub279, 2010/11:Ub344 yrkandena 4 och 5, 2010/11:Ub349 yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:Ub352. Reservation 12 (MP) avslår motion 2010/11:Ub442. Reservation 13 (S, V) avslår motionerna 2010/11:Ub242, 2010/11:Ub248, 2010/11:Ub296, 2010/11:Ub329 och 2010/11:Ub331. Reservation 14 (S) avslår motion 2010/11:Ub232. Reservation 15 (S, MP, V) avslår motionerna 2010/11:Ub224 och 2010/11:Ub482 yrkande 6. Reservation 16 (S) Etablering av fristående skolor avslår motionerna 2010/11:C311 yrkande 16, 2010/11:Ub270, 2010/11:Ub275 yrkande 2, 2010/11:Ub290, 2010/11:Ub361, 2010/11:Ub404 och 2010/11:Ub482 yrkande 16. Reservation 17 (S) Reservation 18 (V) Kommuners inflytande vid etablering av fristående skolor avslår motion 2010/11:Ub482 yrkande 18. Reservation 19 (S, SD) Anmälan om ägarbyte vid fristående skolor avslår motion 2010/11:Ub266 yrkande 3. Reservation 20 (MP, SD) Vinstutdelning i fristående skolor avslår motionerna 2010/11:Ub229, 2010/11:Ub266 yrkandena 1 och 2, 2010/11:Ub275 yrkande 1 och 2010/11:Ub482 yrkande 19. Reservation 21 (S) Reservation 22 (MP) Reservation 23 (V) avslår motion 2010/11:Ub288. Valfrihet inom den kommunala skolan avslår motionerna 2010/11:Ub268, 2010/11:Ub309 yrkande 2 och 2010/11:Ub482 yrkande 13. Reservation 24 (S, SD) avslår motionerna 2010/11:Ub337, 2010/11:Ub435 och 2010/11:Ub482 yrkandena 3 och 4. Reservation 25 (S) avslår motionerna 2010/11:Ub226 och 2010/11:Ub343. avslår motionerna 2010/11:Ub264 och 2010/11:Ub379. avslår motionerna 2010/11:Ub237, 2010/11:Ub291, 2010/11:Ub305, 2010/11:Ub310, 2010/11:Ub321 och 2010/11:Ub388. Reservation 26 (MP, V) avslår motionerna 2010/11:Ub236 yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:Ub376. Övriga frågor om elever med funktionsnedsättning avslår motionerna 2010/11:Ub223, 2010/11:Ub350, 2010/11:Ub389 och 2010/11:Ub468. avslår motionerna 2010/11:Ub251, 2010/11:Ub482 yrkande 9 och 2010/11:A402 yrkande 7. Reservation 27 (S, SD) Reservation 28 (MP) Kompetensutveckling av lärare m.fl. avslår motionerna 2010/11:Ju401 yrkande 14, 2010/11:C371 yrkande 7, 2010/11:Kr335 yrkande 5, 2010/11:Ub241, 2010/11:Ub298, 2010/11:Ub302, 2010/11:Ub341, 2010/11:Ub344 yrkande 2, 2010/11:Ub357 yrkande 2, 2010/11:Ub438 yrkande 1 och 2010/11:Ub451. Reservation 29 (V) avslår motionerna 2010/11:So543 yrkande 17, 2010/11:So573 yrkande 25, 2010/11:Ub335, 2010/11:Ub377, 2010/11:Ub401, 2010/11:Ub417, 2010/11:Ub429 och 2010/11:Ub482 yrkande 17. Reservation 30 (S) Reservation 31 (MP) Reservation 32 (SD) Översyn av elevhälsans kvalitet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska se till att det görs en nationell översyn av tillgängligheten till och kvaliteten på elevhälsan. Därmed bifaller motion 2010/11:So543 yrkande 18. avslår motionerna 2010/11:Ub294, 2010/11:Ub420, 2010/11:Ub427, 2010/11:Ub448, 2010/11:Ub466 och 2010/11:Ub482 yrkande 12. Reservation 33 (S) avslår motion 2010/11:Ub374. avslår motionerna 2010/11:Ub383 och 2010/11:Ub390. avslår motionerna 2010/11:Ub285 yrkande 2, 2010/11:Ub402 och 2010/11:Ub482 yrkande 14. Reservation 34 (S) Reservation 35 (MP, V) avslår motionerna 2010/11:Ju401 yrkande 15, 2010/11:Ub202, 2010/11:Ub217, 2010/11:Ub221, 2010/11:Ub225, 2010/11:Ub228, 2010/11:Ub240, 2010/11:Ub247, 2010/11:Ub261, 2010/11:Ub265, 2010/11:Ub267, 2010/11:Ub271, 2010/11:Ub277 yrkande 1, 2010/11:Ub295, 2010/11:Ub297, 2010/11:Ub299, 2010/11:Ub311 yrkande 1, 2010/11:Ub314, 2010/11:Ub357 yrkande 5, 2010/11:Ub373, 2010/11:Ub407, 2010/11:Ub437, 2010/11:Ub440, 2010/11:Ub444, 2010/11:Ub453, 2010/11:Ub488 och 2010/11:N421 yrkande 9. Reservation 36 (MP) Reservation 37 (V) avslår motionerna 2010/11:Kr331 yrkande 6, 2010/11:Kr338 yrkande 7 och 2010/11:Ub323. Reservation 38 (S, MP, V) Matematik, naturvetenskap och teknik avslår motionerna 2010/11:Ub215 och 2010/11:Ub304. avslår motionerna 2010/11:Ub357 yrkande 4, 2010/11:Ub438 yrkande 2 och 2010/11:Ub487. avslår motionerna 2010/11:So543 yrkande 21, 2010/11:Ub250 och 2010/11:Ub285 yrkande 3. Reservation 39 (MP) Reservation 40 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), i (C), (S), (MP), (SD), (V), (M), (S), (FP) och (KD). Den nya skollagen trädde i kraft och ska tillämpas på utbildning fr.o.m. (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370). I fråga om vuxenutbildningen tillämpas skollagen (2010:800) på utbildning först fr.o.m. . Utgångspunkten i skollagen är en tydlig och enkel struktur, som i så stor utsträckning som möjligt är gemensam för alla skol- och verksamhetsformer och alla huvudmän. Genom lagen blir förskolan en egen skolform, och de fristående skolorna och förskolorna blir en del av skolväsendet. Kvalitet, huvudmannaskap och resurser Utskottets förslag i korthet ger regeringen till känna att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att utvärdera de senaste årens stora skolreformer i syfte att stärka möjligheterna till en likvärdig utbildning, ökad kvalitet och en sammanhållen skola. bifaller ett motionsyrkande med denna innebörd och avslår övriga motionsyrkanden om kvalitet, huvudmannaskap och resurser. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (V), 3 (SD), 4 (M, FP, C, KD) och 5 (MP, V). Socialdemokraterna anser i motion 2010/11:Ub482 yrkande 1 att det krävs ett nationellt ansvar för kunskapsuppföljning och resursfördelning och att det bör tas fram ett program för att kvalitetssäkra skolan med tydliga kvalitetskrav som alla skolor måste uppfylla. Det måste också tas fram system för uppföljning av elevernas kunskapsutveckling i varje årskurs från första klass och stödåtgärder till alla skolor så att de ges reella möjligheter att uppfylla kraven. Skolornas resultat bör också utvärderas. Socialdemokraterna anser även att regeringens brist på långsiktiga besked om statsbidragen till kommunerna riskerar att leda till fortsatta uppsägningar av lärare och större klasser. Personaltätheten bör öka och klasstorlekarna minska (yrkande 2). I motionens yrkande 5 begärs en förändrad resursfördelning efter behov mellan skolor och elever. Skolan ska arbeta för att utjämna barns olika förutsättningar så att varje barn får likvärdiga möjligheter till kunskap. anser i motion 2010/11:Ub275 yrkande 3 att det bör införas nationella regler för fördelningen av resurser till skolan. Det behövs för att skapa en likvärdig skola som ger alla elever en så bra utbildning som möjligt och som tillgodoser deras rätt till kunskap. Hänsyn ska tas till elevernas klassbakgrund, föräldrarnas utbildningsnivå, utländsk bakgrund m.m. anser i motion 2010/11:Ub283 att det bör tillsättas en utredning med uppdrag att utvärdera de senaste årens stora skolreformer i syfte att stärka möjligheterna till en likvärdig utbildning, ökad kvalitet och en sammanhållen skola. Det är enligt uppenbart att det finns många problem och oklarheter med den nuvarande styrningen av och ansvarsfördelningen inom skolan. Bland annat finns det oroväckande tendenser till att bristande likvärdighet leder till att de sociala skillnaderna i skolan ökar. De orsakssamband som ligger bakom denna negativa utveckling är inte helt klarlagda. Därför behövs det en total utvärdering av det svenska skolväsendet. Uppdraget är att analysera och utvärdera skolans styrning och finansiering. De stora skolreformer som ska utredas är kommunaliseringen, det fria skolvalet och frågan om fristående skolors etablering. begär även i motion 2010/11:Ub285 yrkande 5 ett förbud mot kameraövervakning i skolor . Kameraövervakning kan skapa en känsla av trygghet men innebär för många ett intrång i den personliga integriteten. I motion 2010/11:Ub244 (S) anser motionären att skolor finansierade med skattemedel måste underställas god insyn i verksamheten, att skollagens läroplan ska följas och att lika regler och kvalitetskrav ska ställas på alla skolor oavsett huvudman. Skolornas resultat ska utvärderas . I motion 2010/11:Ub245 (S) begärs att regeringen ska utreda möjligheten att inrätta ett skolpolitiskt råd med uppgift att utvärdera regeringens reformer och skollagen inom skolpolitiken gentemot vetenskapen. Det är viktigt att skolpolitiken präglas av en långsiktighet och kontinuitet. Motion 2010/11:Ub324 behandlar frågan om resurser i skolan och att de måste styras till de skolor som har sämst förutsättningar. I motion 2010/11:Ub400 (S) konstateras att det behövs fler vuxna i skolan som inte är pressade av lärarens yrkeskrav och som fungerar som ett komplement till skolans övriga personal. I motion 2010/11:Ub471 (SD) yrkande 1 anser motionären att svenska , gymnasieskolan och komvux bör få ett statligt huvudmannaskap för att ge barn och ungdomar rätt till en likvärdig och rättvis skolgång. Motionären yrkar även att formerna för hur övergången till ett statligt huvudmannaskap ska ske bör utredas (yrkande 2). Motion 2010/11:Ub287 (M) behandlar möjligheten för skolor att införa skoluniform. Det regelverk som reglerar frågan om skoluniformer bör ses över, enligt motionärerna, och varje skola som fri bör få avgöra frågan i samverkan med elever, föräldrar och lärare. I motion 2010/11:Ub464 (M) anförs att kommunernas användning av riktade medel för utbildning bör ses över. En erfarenhet är enligt motionären att bidragen i många fall går in i skolans budget och att eleverna inte får ta del av dessa. Motionären anser att bidragen bör gå till personalförstärkningar, kompetenshöjande insatser, läromedel m.m. I motion 2010/11:Ub372 (KD) anser motionären att man måste säkerställa en likvärdig kvalitet inom skolan. För att garantera eleverna en likvärdig utbildning bör det enligt motionären övervägas om det ska införas miniminivåer för ett visst antal lärarledda lektioner i skolan, krav på läromedel, tillgång till skolbibliotek m.m. I regeringens proposition Ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18) lades riktlinjerna för ansvarsfördelningen mellan stat och kommun fast. Där angavs att riksdag och regering lägger fast mål och ramar samt står för en omfattande uppföljning och utvärdering av utbildningens resultat samt för tillsyn. Kommunerna och enskilda huvudmän ansvarar för driften av verksamheten, anställer personal och fördelar resurser, följer upp och utvärderar resultaten och åtgärdar eventuella brister. Skolledare och lärare svarar för den pedagogiska och organisatoriska planeringen på skolenhetsnivå och för genomförandet och uppföljningen av undervisningen. En utgångspunkt i arbetet för en ny skollag har varit att ansvarsfördelningen såväl mellan stat och kommun som mellan beslutsfattare och pedagogisk profession ska ligga fast. Propositionen om den nya skollagen (prop. 2009/10:165) är ett av de största lagstiftningsarbetena i modern svensk rättshistoria. Den nya skollagen innebär en modern, sammanhållen och överskådlig lagstiftning som är anpassad till utvecklingen på skolans område. Den utgör en viktig del av och ett viktigt stöd för det reformarbete som regeringen bedriver på skolområdet. Utskottet vill understryka att i ett system där ansvaret för verksamheten är decentraliserat till kommuner och enskilda huvudmän och som bygger på principen om mål- och resultatstyrning krävs en tydlig och effektiv uppföljning, utvärdering, granskning och tillsyn. En likvärdig skola kräver att rättssäkerheten och kvaliteten i verksamheten kan säkerställas. För elevernas skull är det av yttersta vikt att man tidigt uppmärksammar och påpekar brister i en skola. De krav som ställs i skollagen och andra föreskrifter måste hävdas aktivt, och staten måste kräva att åtgärder vidtas när kraven inte är uppfyllda (se prop. 2009/10:165 s. 538). har tillsyn över och svarar för kvalitetsgranskningen inom skolväsendet m.m. I den nya skollagen har fått ett tydligt lagstöd för sin verksamhet. Gemensamma bestämmelser om tillsynsmyndigheternas befogenheter vid tillsyn har förts in i lagen. Nya sanktioner mot både enskilda och offentliga huvudmän, t.ex. i form av vite, har införts. Kvalitetsgranskningen ska avse kvaliteten i den granskade utbildningen eller verksamheten i förhållande till mål och andra riktlinjer. har ansvaret att på nationell nivå följa upp och utvärdera skolväsendet samt övriga utbildningar och verksamheter som står under Statens skolinspektions tillsyn. I instruktion (SFS 2009:1214) anges det att har i uppgift att genom sin verksamhet främja att alla barn, elever och vuxenstuderande får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barns utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för elever och vuxenstuderande. Utskottet kan i sammanhanget konstatera att regeringen aviserat att arbetet med att förbättra utvärderingen av beslut, reformer, resultat och måluppfyllelse inom utbildningsområdet måste fortsätta. Regeringen avser därför att inrätta en utvärderingsfunktion inom utbildningsområdet fr.o.m. . Utskottet vill upplysa om att det i budgetpropositionen inom utgiftsområde 16 finns ett antal särskilda satsningar på skolområdet. Bland annat avsätts för Lärarlyftet 2011. Regeringen föreslår också att avsätts för att förlänga det särskilda stimulansbidraget för att stärka basfärdigheterna läsa, skriva och räkna. Den nu pågående satsningen på matematik, naturvetenskap och teknik (MNT) förlängs . För detta ändamål har regeringen avsatt 2011. Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ökar med 2011 för en förlängd satsning på sommarskolor. För att finansiera en bonus till skolor i utsatta områden beräknas anslaget öka med 20122014. Utskottet har tidigare uttalat i fråga om en motsvarande motion om möjligheten för skolor att införa skoluniform att klädsel normalt är något som bestäms av eleverna själva men att det dock i vissa situationer kan ses som en ordningsfråga som det är skolans sak att hantera (se bet. 2008/09:UbU17 s. 29). Utskottet vill uppmärksamma att Kammarrätten i avgjorde två domar som rör kameraövervakning inomhus i två gymnasieskolor (målnummer 6807-09 och 6808-09). Kammarrätten tillåter kameraövervakning av elevskåp men anser att kameraövervakning av lektionssalar, korridorer och liknande utrymmen generellt måste betraktas som ett intrång i elevers och skolpersonals personliga integritet. Utskottet anser dock att det vid en analys av mål- och resultatstyrningen av skolan är uppenbart att det finns många problem och oklarheter med den nuvarande styrningen av och ansvarsfördelningen inom skolan. Bland annat finns det oroväckande tendenser att bristande likvärdighet leder till att de sociala skillnaderna i skolan ökar. De orsakssamband som ligger bakom denna negativa utveckling är inte helt klarlagda även om det finns såväl hypoteser som empiriska studier som tyder på att några av de stora skolreformerna under har haft en stor inverkan på utvecklingen. Det behövs därför en utvärdering av det svenska skolväsendet. Utskottet anser att det bör tillsättas en utredning med uppdrag att analysera och utvärdera skolans styrning och finansiering. Utredningen ska utvärdera och analysera de stora skolreformerna alltså kommunaliseringen, det fria skolvalet och fristående skolors etablering och dessas effekter på integration, jämlikhet, utbildningens kvalitet och alla elevers rätt till en likvärdig undervisning. Syftet med utvärderingen är att ta fram förslag för att stärka elevernas rätt till likvärdig utbildning, ökad kvalitet och en sammanhållen skola. Utskottet föreslår därför att ger regeringen till känna vad som anförts om en utvärdering av skolans styrning och finansiering. Vi välkomnar vidare att regeringen i budgetpropositionen aviserat att det ska bildas ett utvärderingsinstitut. Syftet med institutet är bl.a. att utvärdera reformers effekter. Institutet ska genomföra utvärderingar, såväl egeninitierade som på regeringens uppdrag, som kan ligga till grund för framtida policybeslut. Detta innebär att utskottet tillstyrker motion 2010/11:Ub283 (V) och avstyrker motionerna 2010/11:Ub244, 2010/11:Ub245, 2010/11:Ub275 yrkande 3, 2010/11:Ub285 yrkande 5, 2010/11:Ub287, 2010/11:Ub324, 2010/11:Ub372, 2010/11:Ub400, 2010/11:Ub464, 2010/11:Ub471 yrkandena 1 och 2 och 2010/11:Ub482 yrkandena 1, 2 och 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om 10-årig grundskola, skolplikt och flexibel skolstart. Jämför särskilt yttrande (S). I motion 2010/11:Ub243 (M) begärs ett tillkännagivande om att en 10-årig grundskola som ger mer undervisningstid kan öka måluppfyllelsen i . Motionären anser att det ger bättre förutsättningar för barn som inte kan förvänta sig hjälp hemifrån. Det enklaste och naturligaste sättet att göra obligatorisk är enligt motionären att göra förskoleklassen obligatorisk. Det skulle innebära att skolplikten tidigareläggs med och gäller från det år då barnet fyller . I motion 2010/11:Ub239 (KD) anser motionären att man i skollagen åter bör ge en möjlighet att fullgöra skolplikten på annat sätt, t.ex. genom hemundervisning. Motionären påpekar att kommunernas möjlighet att ge tillstånd för hemundervisning begränsas i den nya skollagen, vilket är en skärpning som inte är förenlig med föräldrars rätt att uppfostra sina barn enligt om de mänskliga rättigheterna. Yrkanden om möjligheten till flexibel skolstart återges nedan. I motion 2010/11:Ub309 (KD) yrkande 1 framför motionären att skolgången behöver vara flexibel så att utbildningens mål kan nås under både kortare och än nio skolår. Motionären ifrågasätter om svenska elever är så lika att i princip alla behöver på sig att uppnå kunskapsmålen och anser att elever ska få stöd att utvecklas och nå kunskapsmålen i sin egen takt. I yrkande 3 i samma motion yrkar motionären att det bör inrättas en försöksverksamhet där skolstart i årskurs 1 ska erbjudas både vår och höst. Motionären påpekar att genom skolstart både behöver föräldrars beslut att låta sitt barn vänta med att börja skolan inte gälla ett helt läsår, utan endast en termin. I motion 2010/11:C311 (KD) yrkande 17 anförs att kommunerna bör ges ökade möjligheter att skapa flexibla lösningar för att uppfylla skolplikten, exempelvis skolundervisning för mindre barn med lång resväg. Motionären framhåller att det finns behov av att i vissa fall kunna ordna skolundervisning som överskrider nationsgränserna i gränsområdena mot och . I den nya skollagen har reglerna om skolplikt och rätt till utbildning samlats i ett kapitel (7 kap.) för att göra dem mer överblickbara och lättare att tillämpa. Reglerna skollag om när skolplikten inträder, uppskjuten skolplikt och tidigare skolstart har förts in oförändrade. Det innebär följande. Skolplikten inträder höstterminen det kalenderår då barnet fyller . När det gäller uppskjuten skolplikt sägs det att barnet får börja att fullgöra sin skolplikt först höstterminen det kalenderår då barnet fyller om det finns särskilda skäl. Frågan om uppskjuten skolplikt prövas av hemkommunen efter begäran av barnets vårdnadshavare. Kommunens beslut i denna fråga kan överklagas till . Enligt bestämmelsen om tidigare skolstart ska om ett barns vårdnadshavare begär det hos hemkommunen barnet redan höstterminen det kalenderår då det fyller jämställas med skolpliktiga barn i fråga om rätt att börja skolan. Ett barn får också tas emot i en förskoleklass fr.o.m. höstterminen det år det fyller (se 9 kap. 5 § den nya skollagen). Det anges uttryckligen i lagen att en huvudman får ta emot ett barn tidigare. Kommunen har dock inte någon sådan skyldighet, även om föräldrarna önskar detta. Utskottet avstyrkte ett motionsyrkande om att förskoleklassen bör bli en del av en tioårig obligatorisk grundskola i sitt betänkande Ny skollag (bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370). Utskottet hänvisade i det sammanhanget till att regeringen tagit ställning till att huvudprinciperna för utbildning i förskoleklass även bör gälla i den nya skollagen och att den ska utgöra en egen skolform och ingå i skolväsendet. Utskottet lyfte även fram att utbildningen fortfarande ska vara frivillig och betraktas som undervisning i samma mening som övriga skolformer. Utskottet har fortfarande samma uppfattning. Ett flertal motioner behandlar frågan om flexibel skolstart. Frågan har behandlats av utskottet vid ett flertal tillfällen under den föregående mandatperioden. Utskottet har då uttalat sig i positiva ordalag om flexibel skolstart men även hänvisat till att konsekvenserna av ett beslut om detta inte har utretts tillräckligt. redovisade ett uppdrag från regeringen att utreda konsekvenserna av flexibel skolstart. avrådde regeringen från att starta en försöksverksamhet med flexibel skolstart bl.a. med hänvisning till att konsekvenserna för elevernas övergång till gymnasieskolan inte var tillräckligt utredda. Ett annat skäl som angavs var lågt intresse från föräldrar, elever och skolpersonal. tillsatte regeringen en särskild utredare för att analysera och föreslå hur en försöksverksamhet med flexibel skolstart i ska kunna införas (dir. 2009:98). Utredningen föreslår i betänkandet I rättan tid? Om ålder och skolstart (SOU 2010:67) en försöksverksamhet med möjlighet att börja vid höst- och vårterminernas början. Förslaget innebär att ett barn i försöksverksamheten kan börja skolan på höstterminen det kalenderår barnet fyller , på vårterminen det kalenderår barnet fyller , på höstterminen det kalenderår barnet fyller (reguljär start) och på vårterminen det kalenderår barnet fyller . Det är föräldrarnas val som styr tidpunkten för barnets skolstart, efter samtal med personal i förskolan eller förskoleklassen. I betänkandet redovisas några målkonflikter och dilemman vid utformningen av en försöksverksamhet.