bet · GY01SoU16 · 2011-04-18 00:00:00 — 2010/11:SoU16 Folkhälsofrågor I betänkandet behandlas 56 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör folkhälsofrågor. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, främst på grund av pågående arbete på området. I betänkandet finns 14 reservationer och 2 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2010/11:So328 av m.fl. (MP), 2010/11:So400 av och (båda FP) och 2010/11:So581 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 1 (MP) Reservation 2 (V) 2010/11:So282 av m.fl. (MP), 2010/11:So570 av m.fl. (S), 2010/11:So576 av m.fl. (V) och 2010/11:So598 av och (båda C) yrkandena 1 och 2. Reservation 3 (S, MP, V) 2010/11:So268 av (M), 2010/11:So277 av (M), 2010/11:So370 av och (båda S) och 2010/11:So527 av (M). 2010/11:So451 av (S). Reservation 4 (S, MP, V) Insatser mot hiv/aids 2010/11:So438 av m.fl. (S), 2010/11:So441 av m.fl. (S) yrkandena 15, 2010/11:So459 av (M) och 2010/11:So467 av och (båda S) yrkandena 1 och 2. Reservation 5 (V) 2010/11:So347 av (C) yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:So555 av m.fl. (MP). Reservation 6 (MP, V) 2010/11:So220 av (S), 2010/11:So369 av och (båda M), 2010/11:So430 av (FP), 2010/11:So482 av (KD) yrkandena 13, 2010/11:So581 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2010/11:Kr279 av (FP) yrkande 2. Reservation 7 (S, MP) Reservation 8 (V) 2010/11:So332 av och (båda M) yrkande 2, 2010/11:So387 av och (båda S) och 2010/11:Kr251 av och (båda M) yrkande 3. Reservation 9 (S) 2010/11:So332 av och (båda M) yrkande 1, 2010/11:So333 av m.fl. (S), 2010/11:So433 av och (båda FP) och 2010/11:So602 av m.fl. (S). Reservation 10 (S, MP, V) 2010/11:So573 av m.fl. (V) yrkande 18. Reservation 11 (S, V) 2010/11:So392 av och (båda KD), 2010/11:So412 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2010/11:So468 av m.fl. (S), 2010/11:So482 av (KD) yrkande 4, 2010/11:So600 av (C) och 2010/11:Ub311 av (FP) yrkande 2. Reservation 12 (S, MP, V) 2010/11:So458 av (S), 2010/11:So464 av (KD) och 2010/11:So597 av (C) yrkandena 1 och 2. Reservation 13 (S, MP, V) 2010/11:So201 av (KD) och 2010/11:So203 av (S). Reservation 14 (S) 2010/11:So248 av och (båda KD). 2010/11:So318 av (C). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (M), (M), (S), (M), (FP), (S), (C), (MP), (KD), Per Ramhorn (SD), (V), (M), (S), (S), Shadiye Heydari (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 56 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör folkhälsofrågor. Utskottet genomförde ett studiebesök i och besökte då bl.a. . Utskottets förslag i korthet avslår motioner om mål för folkhälsan, folkhälsokommission, förebyggande arbete och kultur på recept. Jämför reservationerna 1 (MP), 2 (V), 3 (S, MP, V) och 4 (S, MP, V) samt särskilt yttrande 1 (S). I motion So581 av m.fl. (V) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag till hur hbt-perspektivet kan stärkas i folkhälsomålen. I motion So328 av m.fl. (MP) begärs ett tillkännagivande om att läkemedelsberoende ska ingå i folkhälsopolitikens målområde 11 och att ansvaret för uppföljning av läkemedelsberoendet ur ett folkhälsoperspektiv därmed överförs till . I motion So400 av och (båda FP) begärs ett tillkännagivande om folkhälsomålen. Motionärerna anför att man bör införa ett nytt mål i folkhälsopolitiken, nämligen mål 12 Tryggt och hälsofrämjande åldrande. I motion So282 av m.fl. (MP) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en folkhälsokommission med uppgift att föreslå åtgärder mot ojämlikheten i hälsa och att förbättra hälsan för hela befolkningen. I motion So576 av m.fl. (V) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en kommission med uppdrag att beskriva hälsans sociala bestämningsfaktorer och hur hälsan kan göras jämlik. I motion So570 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om en nationell kommission för jämlik hälsa. I motion So598 av och (båda C) yrkande 1 föreslås att begär att regeringen tillsätter en nationell hälsokommitté med inriktning på hälsans sociala bestämningsfaktorer i syfte att verka för god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om den nationella kommitténs sammansättning m.m. I motion So370 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om behovet av förebyggande åtgärder inom hälsoområdet. Motionärerna vill se en politik som minskar de sociala och ekonomiska klyftorna. I motion So268 av (M) begärs ett tillkännagivande om en bättre folkhälsa. Motionären anför att bör uttrycka en viljeriktning om att prioritera det viktiga folkhälsoarbetet. I motion So277 av (M) begärs ett tillkännagivande om det hälsofrämjande och förebyggande arbetets betydelse. Motionären anför bl.a. att vi behöver skapa ett ekonomiskt utrymme för förebyggande åtgärder inom förskolan, skolan, äldreomsorgen och sjukvården. I motion So527 av (M) begärs ett tillkännagivande om hälsocoacher. Motionären anför att det vore önskvärt om sjukvården inte endast behandlade de livsstilsrelaterade sjukdomarna och symtomen utan att patienten även får en chans till konsultation hos en hälsocoach. I motion So451 av (S) begärs ett tillkännagivande om att samarbeta med och företrädare för kulturlivet för att verka för att kultur på recept införs som en möjlighet när läkare skriver ut recept, på samma sätt som FAR och FYSS fungerar. Det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). Det huvudsakliga folkhälsoarbetet bedrivs på regional och lokal nivå av länsstyrelser, landsting, kommuner och idéburna organisationer. Landstingens folkhälsoansvar grundar sig bl.a. på hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och smittskyddslagen (2004:168). Kommunernas folkhälsoarbete grundar sig på lagar som rör flera kommunala verksamheter, t.ex. alkohollagen (2010:1622), tobakslagen (1993:581), (1998:808) och livsmedelslagen (2006:804). Regeringens proposition 2007/08:110 En förnyad folkhälsopolitik behandlades av utskottet i betänkande 2007/08:SoU11 En förnyad folkhälsopolitik (prop. 2007/08:110, rskr. 2007/08:226). Utskottet uttalade då följande (s. 19 f., 1 reservation MP): Det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet (bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145) är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. För att nå detta mål krävs det ett långsiktigt, målinriktat och sektorsövergripande arbete inom samtliga sektorer som påverkar folkhälsans utveckling. För att underlätta detta arbete har en samlad målstruktur med elva målområden utvecklats. De elva målområdena, som omfattar 42 bestämningsfaktorer, grupperar hälsans bestämningsfaktorer, dvs. de faktorer i människors livsvillkor och vanor som har störst betydelse för hälsan. Utskottet välkomnar regeringens förslag till förnyelse av folkhälsopolitiken. En verkligt effektiv folkhälsopolitik bör enligt utskottet genomföras med utgångspunkt i den enskilda människans integritet och valfrihet. Utskottet ser därför mycket positivt på regeringens fokusering på effektiva hälsofrämjande insatser inriktade på att främja den enskildes intressen, ansvar och möjligheter att främja en god hälsa. I likhet med regeringen anser utskottet att det är mer effektivt att inrikta folkhälsoarbetet på bestämningsfaktorer för hälsa, dvs. de livsvillkor, miljöer, produkter och levnadsvanor som påverkar folkhälsan, än på enskilda sjukdomar. Enligt utskottet innebär det stora fördelar att utgå från bestämningsfaktorer när det gäller uppföljning av folkhälsan, bl.a. av det skälet att bestämningsfaktorernas utveckling är lättare att följa över tiden än sjukdomsutvecklingen. Folkhälsoarbetet kräver enligt utskottet ett gemensamt ansvarstagande och samverkan mellan olika verksamhetsområden. Det krävs insatser från de flesta sektorer i samhället samt från människor själva. Utskottet konstaterar i detta sammanhang att kommuner, landsting och länsstyrelser har nyckelpositioner i folkhälsoarbetet. Utskottet delar regeringens bedömning att nuvarande rubricering av målområden kan vara missvisande och ställer sig därmed bakom regeringens förslag till nya rubriker på de elva målområdena, som är: 1 Delaktighet och inflytande i samhället, 2 Ekonomiska och sociala förutsättningar, 3 Barns och ungas uppväxtvillkor, 4 Hälsa i arbetslivet, 5 Miljöer och produkter, 6 Hälsofrämjande hälso- och sjukvård, 7 Skydd mot smittspridning, 8 Sexualitet och reproduktiv hälsa, 9 Fysisk aktivitet, 10 Matvanor och livsmedel samt 11 Tobak, alkohol, narkotika, dopning och spel. har regeringens uppdrag att analysera och följa upp den nationella folkhälsopolitiken. redovisades den andra folkhälsopolitiska rapporten; Folkhälsopolitisk rapport Framtidens folkhälsa allas ansvar (S2010/8163/FS). Enligt rapporten har hälsan i mätt som medellivslängd förbättrats under många årtionden och många hälsoproblem har minskat . Det finns dock tydliga skillnader i hälsa mellan olika grupper, bl.a. rapporterar personer med funktionsnedsättning, utländsk bakgrund eller hbt-identitet en sämre hälsa än den övriga befolkningen. Enligt institutet behövs det större satsningar för att uppmärksamma folkhälsan i det löpande arbetet på nationell, regional och lokal nivå, och det föreslår därför en ökad tillämpning av hälsokonsekvensbedömningar och fler utvärderingar av åtgärder som genomförs i syfte att främja folkhälsan. Länsstyrelserna föreslås få en utökad roll för detta. En annan viktig övergripande åtgärd är att tydliggöra rollerna och uppgifterna för de aktörer som har stort inflytande på framtidens folkhälsa. Institutet föreslår därför att regeringen tillsätter en nationell samordningsgrupp för folkhälsa som består av representanter för myndigheter och departement. Institutet föreslår också en statlig utredning angående möjligheten att lagfästa kommunernas uppdrag för folkhälsan. Rapporten bereds i . tillsatte dåvarande generalsekreteraren för en kommission om de sociala bestämningsfaktorerna för hälsa. Den s.k. presenterade sin slutrapport . gav regeringen i uppdrag till att i samverkan med analysera vilka lärdomar som kan dras för svensk del av arbete. Myndigheterna överlämnade rapporten av the Gap (2009/2924 /FH). De rekommendationer som ingår i Closing the Gap har jämförts med situationen i och med vad som har gjorts eller inte gjorts enligt den förnyade folkhälsopolitiken, och utifrån det lämnas förslag på åtgärder som skulle leda till bättre måluppfyllelse. Myndigheterna rekommenderar framför allt att den sektorsövergripande samordningen av folkhälsopolitiken förstärks, att arbetet med att bryta utanförskapet i tidig ålder intensifieras samt att det säkerställs att hälso- och sjukvården görs tillgänglig på lika villkor för alla grupper i befolkningen. En redovisning av vad som har gjorts och vad som skulle kunna utvecklas ges fördelat på de tre övergripande rekommendationerna i Closing the Gap: att förbättra förutsättningarna för människors dagliga liv, att angripa den ojämlika fördelningen av makt, pengar och resurser globalt, nationellt och lokalt samt att utveckla och använda metoder för att mäta och följa upp ojämlikheten i hälsa, utveckla kunskapsbasen, utbilda människor att se hälsans sociala bestämningsfaktorer och utveckla människors medvetenhet om dessa. Exempel på vad som enligt myndigheterna skulle kunna utvecklas är förskola och föräldrastöd, arbete för att minska ohälsan hos föräldrar till barn med funktionshinder, hälsofrämjande hälso- och sjukvård samt en löpande uppföljning av sociala skillnader i hälsa. Rapporten bereds i . Som svar på en skriftlig fråga (fr. 2010/11:212) om åtgärder för att utjämna skillnader i hälsa uttalade socialminister följande: har frågat barn- och äldreministern vilka åtgärder hon har vidtagit med anledning av förslagen i lärdomar av , samt i den resolution om att minska ojämlikheter i hälsa som antogs av Världshälsoförsamlingen 2009. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Som frågeställaren mycket riktigt noterat agerade den mycket snabbt på som publicerades . Redan innan en resolution var antagen av Världshälsoförsamlingen hade den fattat beslut om att ge i uppdrag att analysera vilka lärdomar som kan dras för svensk del av arbete. Uppdraget redovisades till regeringen . Parallellt med detta uppdrag har också haft i uppdrag att utarbeta Folkhälsopolitisk rapport som redovisades till regeringen . Rapporten innehåller viktigt underlag för regeringens fortsatta arbete med att uppnå det övergripande folkhälsopolitiska målet. De två rapporterna har många beröringspunkter och jag har därför bedömt att de bör behandlas samlat. Förslagen bereds i . Av regleringsbreven för avseende , och framgår att respektive myndighet ska inkomma med ett underlag om EU:s hälsoprogram för 20142020. har i sin avlämnade rapport angivit ett antal prioriterade åtgärdsområden, bl.a. antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner, vaccin, mikrobiologisk epidemiologi samt att vidareutveckla prevention och kontroll av existerande och nya smittsamma sjukdomar (S2011/2159/FH). Av framgår bl.a. att åtgärder för att främja sunda levnadsvanor och minska ojämlikhet i hälsa fortsatt bör vara ett prioriterat område (S2011/1880/FS). I Statens folkhälsoinstituts rapport föreslås bl.a. att ett kommande hälsoprogram 20142020 bör ha en fortsatt stark inriktning på förebyggande och prevention (S2011/2081/FS). Frågan bereds inom . Av regleringsbrevet för avseende framgår att institutet har i uppdrag att redovisa hur myndigheten skulle kunna arbeta hälsofrämjande med hjälp och stöd för enskilda att ta ansvar för sin hälsa, t.ex. genom interaktiva IT-baserade lösningar och andra kontaktvägar. Myndigheten ska beskriva förutsättningarna för att arbeta hälsofrämjande mot enskilda i egen regi och vilka övriga redan existerande avsändare som skulle vara lämpliga. Samverkan ska ske med . Uppdraget ska redovisas för () . gav regeringen i uppdrag att vidareutveckla den prototyp till metodbank för hälsofrämjande insatser som institutet har utvecklat i samverkan med Västra . Syftet med samarbetsprojektet var att ta fram en prototyp av en metodbank som dels bidrar till spridning av kunskap om effektiva metoder på lokal och regional nivå, dels bidrar till ökad kunskap om tillämpningen av evidensbaserade metoder. Uppdraget redovisades i slutrapporten insatser för folkhälsa. Metodbanken är en webbaserad samlingsplats där information om hälsofrämjande och förebyggande insatser inom folkhälsoområdet lämnas och förmedlas av kommuner och regioner. I Metodbanken finns information om specifika metoders vetenskapliga stöd, kunskap om hur insatser genomförs och möjlighet att göra jämförelser mellan deltagande kommuner och regioner. Rapporten bereds inom (S2009/9447/FH [delvis]). fick i uppdrag att i samverkan med genomföra en förstudie av hur öppna jämförelser inom folkhälsoområdet kan utvecklas . Uppdraget redovisades i rapporten av uppdrag angående att utveckla öppna jämförelser inom folkhälsoområdet. De huvudsakliga resultaten av förstudien visar att det i ett kort perspektiv bara finns ett fåtal tillgängliga datakällor där folkhälsorelaterad verksamhet mäts eller kommer att kunna mätas och rangordnas med god nationell täckningsgrad. Rapporten bereds inom (S2010/2999/FH [delvis]). besvarade socialminister en interpellation om stärkt folkhälsoarbete (ip. 2010/11:86, prot. 2010/11:27). Socialministern anförde bl.a. följande: har frågat statsrådet vad hon avser att göra med rapporten, om hon kommer att överväga vad anfört och ge landstingen utvecklingsmedel för att underlätta det nödvändiga folkhälsoarbetet samt på vilket annat sätt hon avser att stärka folkhälsoarbetet i landet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Liksom anser jag att det hälsofrämjande perspektivet har en central roll när det gäller att förbättra hälsan i befolkningen och minska samhällets kostnader. aviserade regeringen i propositionen En förnyad folkhälsopolitik (prop. 2007/08:110) att det hälsofrämjande inslaget i det förebyggande folkhälsoarbetet bör betonas. Vi har alltsedan dess mycket målmedvetet arbetat dels för att ge medborgarna större möjlighet att själva ta större ansvar för sin hälsa, dels med att utveckla och stärka hälsofrämjande strukturer och miljöer. Vidare har vi aktivt arbetat med att förtydliga hälso- och sjukvårdens hälsofrämjande uppdrag. När det gäller hälsofrämjande strukturer och miljöer har vi exempelvis avsatt för att utveckla det lokalt sektorsövergripande hälsofrämjande arbetet. Medlen har fördelats på sex kommuner som arbetar med att dels främja barns och ungas psykiska och fysiska hälsa, dels generera kunskap om såväl effektiva hälsofrämjande metoder som kostnadseffektiva samverkansformer på lokal nivå. Vidare avsatte vi totalt för att stimulera utvecklingen av det lokala stödet till föräldrar i deras föräldraskap till dess att barnet är . omfattas 72 kommuner av dessa stimulansmedel. Samhället har genom sina institutioner en skyldighet att bidra med kunskap för att enskilda människor ska kunna vårda sin egen hälsa. Det finns stora möjligheter till friskvård och egenvård, liksom patienters och kroniskt sjukas möjligheter att själva kontrollera sina värden och förändra sin livsstil. I detta sammanhang är det angeläget att i största möjliga utsträckning använda sig av evidensbaserade metoder och anpassa råd efter den enskildes aktuella situation. Det är därför mycket glädjande att nu har tagit fram nationella riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder. Riktlinjerna berör metoder för att förebygga sjukdom genom att förebygga och stödja förändring av levnadsvanor som orsakar mycket sjukdom och höga kostnader för samhället. Jag talar då om tobaksbruk, riskbruk av alkohol, otillräcklig fysisk aktivitet och ohälsosamma matvanor. Att det nu finns en enhetlig praxis bidrar till att förtydliga hälso- och sjukvårdens uppdrag att arbeta hälsofrämjande. Det innebär också att variationen mellan landsting och mellan vårdenheter kommer att minska. Det är min förhoppning att det sjukdomsförebyggande arbetet kommer att inta den självklara ställning i hälso- och sjukvården som det bör ha. Det är min och regeringens avsikt att även framöver fortsätta att målmedvetet utveckla och stärka det hälsofrämjande inslaget i folkhälsoarbetet. En central målsättning i den nationella folkhälsopolitiken (prop. 2007/08:110) är att ge människor förutsättningar att leva ett gott liv med hög livskvalitet , och det är även en grundläggande tanke bakom den nationella värdegrunden inom vården och omsorgen om äldre. Regeringen har gett i uppdrag åt att i samarbete med utarbeta en vägledning till kommuner och landsting för att främja ett aktivt och hälsosamt åldrande. Inom ramen för uppdraget ska även starta och administrera försöksverksamheter med hälsocoacher riktade främst till gruppen yngre pensionärer. Tanken är att genom en tidsbegränsad försöksverksamhet utveckla och intensifiera arbetet med att erbjuda deltagande i olika aktiviteter och också vid lättare sjuklighet motivera till en förändrad livsstil. Det kan handla om kulturella aktiviteter, att laga mat, dansa eller röra sig tillsammans utbudet av aktiviteter bör vara brett för att tillgodose behov hos människor med olika bakgrund och intressen. I uppdraget ingår att göra en oberoende forskningsbaserad utvärdering av försöksverksamheterna. Uppdraget är treårigt (20102012) och ska slutredovisas för () . En delredovisning av uppdraget ska lämnas (S2010/2056/ST [delvis]). Regeringen presenterade 2009 projektet på recept, och har tilldelats för ändamålet. Syftet är att genomföra en försöksverksamhet med kultur som medel för att förebygga och förkorta sjukfrånvaro. Försöksverksamheten ska bedrivas vid en primärvårdsenhet i . Tanken är att erbjuda deltagande i kulturaktiviteter som komplement till annan behandling och rehabilitering, t.ex. teaterbesök eller eget kulturellt skapande. Målgruppen är patienter inom diagnosgrupperna lätta och medelsvåra depressioner, stress, ångest, långvarig smärta som består i över i rygg, axlar, nacke, samt generaliserad smärta. En slutrapport ska lämnas till . Det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145) är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. För att nå detta mål krävs det ett långsiktigt, målinriktat och sektorsövergripande arbete inom samtliga sektorer som påverkar folkhälsans utveckling. För att underlätta detta arbete har en samlad målstruktur med elva målområden utvecklats (prop. 2007/08:110, bet. 2007/08:SoU11, rskr. 2007/08:226). Ett gemensamt ansvarstagande mellan det offentliga, ideella krafter och den enskilda människan samt samverkan mellan olika verksamhetsområden är en bra grund för ett framgångsrikt folkhälsoarbete. Kommuner och landsting är viktiga aktörer i folkhälsoarbetet. Utskottet noterar och välkomnar att en beredning pågår dels av folkhälsopolitiska rapport, dels av Statens folkhälsoinstituts och analys av vilka lärdomar som kan dras för svensk del av arbete. Utskottet anser att resultatet av det pågående arbetet bör avvaktas. Motionerna So328 (MP), So400 (FP) och So581 (V) yrkande 3 avstyrks. Mot bakgrund av vad utskottet anfört bör regeringens ställningstagande över hur folkhälsoarbetet ska ledas inväntas. Motionerna So282 (MP), So570 (S), So576 (V) och So598 (C) yrkandena 1 och 2 avstyrks. Folkhälsoarbetet bör enligt utskottet ha människans behov av integritet och valfrihet som grund och bygga på sambandet mellan hälsans villkor och individens förutsättningar. Det hälsofrämjande inslaget i det förebyggande arbetet är viktigt. Utskottet ser mycket positivt på regeringens satsningar för att utveckla det hälsofrämjande arbetet, t.ex. genom medel för att utveckla det lokalt sektorsövergripande arbetet. Att förebygga sjukdom genom att påverka levnadsvanor är mycket angeläget. Utskottet välkomnar därför arbete med nationella riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder. Utskottet noterar att har flera uppdrag inom området, bl.a. att starta och administrera försöksverksamheter med hälsocoacher riktade främst till gruppen yngre pensionärer. Utskottet noterar även att en beredning pågår av två rapporter, dels rapporten om den webbaserade samlingsplatsen Metodbanken, dels rapporten angående utveckling av öppna jämförelser inom folkhälsoområdet. Mot bakgrund av det arbete som pågår anser utskottet inte att bör ta några initiativ med anledning av motionerna So268 (M), So277 (M), So370 (S) och So527 (M). Utskottet välkomnar regeringens satsning på en försöksverksamhet för att med kultur som medel förebygga och förkorta sjukfrånvaro. Resultatet av försöksverksamheten ska redovisas . bör inte ta något initiativ på området. Motion So451 (S) avstyrks. Insatser mot hiv/aids Utskottets förslag i korthet avslår motioner om insatser mot hiv/aids och om en översyn av smittskyddslagen. Jämför reservationerna 5 (V) och 6 (MP, V) samt särskilt yttrande 2 (S). Insatser mot hiv/aids I motion So438 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att stoppa spridningen av hiv. Motionärerna anför att det krävs informationssatsningar kring sjukdomen och ett aktivt arbete för att minska stigmatiseringen av hivpositiva. I motion So441 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att hivpositiva, liksom andra personer med sexuellt överförbara sjukdomar, ska åtnjuta samma mänskliga rättigheter som andra människor. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om en utvecklad hivpolitik. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om Ungassdeklarationen. Motionärerna anför att hiv/aids-lagstiftning klart avviker från andra länder och även bryter mot Ungassdeklarationen enligt vilken vi förbinder oss att erbjuda frivillig testning, vård och behandling till hivpositiva. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om den goda preventionen.