bet · GY01FiU45 · 2011-02-22 00:00:00 — 2010/11:FiU45 Begäran om skrivelse från regeringen inför Begäran om skrivelse från regeringen inför I betänkandet föreslås att ska besluta om att inför begära en skrivelse från regeringen med anledning av de initiativ och de förslag som presenterats i syfte att åstadkomma en förstärkt styrning och samordning av den ekonomiska politiken i EU. I betänkandet finns 1 reservation (M, FP, C, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i betänkandet om en skrivelse inför om förstärkt ekonomisk styrning och samordning inom EU. Reservation (M, FP, C, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (KD), (SD), (V), (M) och (MP). En samordnad strategi för finanspolitiska stimulanser under finanskrisen När det blev uppenbart att den finansiella turbulensens effekter skulle komma att påverka EU-ländernas ekonomier markant enades på sitt toppmöte om en ekonomisk återhämtningsplan som bl.a. fastställde att medlemsstaterna och kommissionen tillsammans skulle genomföra stimulansåtgärder motsvarande ca 1 ½ % av EU:s BNP. På ett extra möte betonade att medlemsstaterna måste respektera reglerna inom stabilitets- och tillväxtpakten och därför snabbt försöka återgå till långsiktigt hållbara offentliga finanser. Under den senare delen av 2009 låg fokus därför framför allt på att enas om principerna för hur EU:s medlemsstater skulle fasa ut de stimulansåtgärder som vidtagits under krisen, en s.k. exitstrategi, och för hur balansen i de offentliga finanserna skulle kunna återupprättas. Förstärkt styrning och samordning av den ekonomiska politiken kom den grekiska skuldkrisen , vilket innebar påfrestningar på den finansiella stabiliteten i . Förutom att en politisk uppgörelse nåddes om en tillfällig europeisk finansiell stabiliseringsmekanism började också initiativ tas på EU-nivån för en ökad styrning och samordning av den ekonomiska politiken. Den s.k. van Rompuy-gruppen inrättades av på dess möte med uppdrag att utveckla ett ramverk för krishantering på EU-nivå och se över hur budgetdisciplinen kunde stärkas i EU. Kommissionen presenterade sitt meddelande, KOM(2010) 250, om förstärkt samordning av den ekonomiska politiken , vilket följdes upp av ett meddelande , KOM(2010) 367, som vidareutvecklade förslagen i det första meddelandet. Bland förslagen från kommissionen fanns förslaget om en integrerad samordning av den ekonomiska politiken för EU, den s.k. europeiska terminen. Den europeiska terminen är en framåtblickande övervakningscykel för budget- och strukturpolitiken som syftar till stärkt övervakning av långsiktigheten i de offentliga finanserna och tillväxten som beslutats ska tillämpas . I den årliga tillväxtrapporten, KOM(2011) 11, har kommissionen gjort sin generella bedömning av EU:s ekonomiska och strukturella utmaningar. presenterade sin rapport hade kommissionen redan presenterat sitt lagstiftningspaket som innebär den mest omfattande förstärkningen av den ekonomiska styrningen i EU och i euroområdet sedan införandet av den ekonomiska och monetära unionen. Lagstiftningspaketet består av sex rättsakter: fyra förslag handlar om finanspolitiska frågor, däribland en genomgripande reform av stabilitets- och tillväxtpakten och två nya förordningar som ska säkerställa att framväxande makroekonomiska obalanser i EU och euroområdet upptäcks och hanteras på ett effektivt sätt. har vid flera toppmöten understrukit vikten av att rådet och ska ha nått fram till en överenskommelse senast . började diskussionerna om att inrätta en permanent krismekanism. På Europeiska rådets möte enades stats- och regeringscheferna om att fördraget ska ändras så att euroområdets medlemsstater kan inrätta en permanent mekanism för att trygga den finansiella stabiliteten i euroområdet som helhet och som kommer att ersätta den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) och den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM). Det slutliga beslutet om en begränsad ändring i fördraget kommer att antas vid Europeiska rådets sammanträde . Det tysk-franska inspelet om konkurrenskraftspakt höll förbundskansler och president en presskonferens där de presenterade ett förslag till konkurrenskraftspakt. och uttalade ett starkt stöd för euron som valuta och politiskt projekt. De föreslog att van Rompuy ska ges i uppdrag att utarbeta pakten till så att den kan antas då och att även andra länder än euroländer ska bjudas in att delta i pakten. Vidare ska konkreta framsteg kunna visas och man ska anpassa sig till den bästa medlemsstaten. I en bilaga till Europeiska rådets slutsatser talas om att stats- och regeringscheferna i euroområdet och EU-institutionerna med utgångspunkt i den nya ramen för ekonomisk styrning kommer att vidta ytterligare åtgärder för att åstadkomma en kvalitativt ny samordning av den ekonomiska politiken i euroområdet för att förbättra konkurrenskraften. Europeiska rådets ordförande har fått i uppdrag att, i nära samarbete med kommissionens ordförande, genomföra samråd med stats- och regeringscheferna i euroområdets medlemsstater och återkomma med en rapport med konkreta metoder för det fortsatta arbetet. Europeiska rådets ordförande kommer att se till att stats- och regeringscheferna i intresserade medlemsstater som inte ingår i euroområdet involveras i processen. Sedan den ekonomiska och finansiella krisen bröt ut har utskottet haft överläggningar och fått information från finansministern i EU-frågor vid många tillfällen. Överläggningarna har ofta handlat om frågor som är på väg att beslutas i rådet och där finansministern även har samråd i . Informationen kan ha handlat om förväntade kommissionsförslag eller om det ekonomiska läget i EU-länderna. Konkret har utskottet också gjort subsidiaritetsprövningar av olika lagförslag. Framför allt har det handlat om förslag inom finansmarknadsområdet som initierats på grund av krisen, men även lagstiftningsinitiativ om förstärkt ekonomisk samordning har subsidiaritetsprövats. Som framgår av bakgrundsbeskrivningen ovan har arbetet inom EU präglats av att flera olika förslag och initiativ har förberetts i flera parallella spår . Det har dessutom gjorts under mycket snäva tidsförhållanden. har t.ex. tryckt på för att de sex lagstiftningsförslagen inom området ekonomisk samordning som presenterades ska vara klara senast . Tiden för att få insyn i och ta ställning till förslagen blir därför mycket kort, vilket utskottet anser är otillfredsställande. har och kommit med ett förslag om en s.k. konkurrenskraftspakt. Med ledning av den rapportering som finns från den gemensamma presskonferensen kan denna pakt få vittgående konsekvenser för förutsättningarna för hela EU-samarbetet utan att en demokratisk förankring har gjorts. Att som det tysk-franska förslaget antyder skjuta sådana viktiga avgöranden till ett toppmöte med stats- och regeringscheferna utan en ordentlig beredning i de nationella parlamenten är inte försvarligt. Inte heller är det försvarligt att tunga aktörer driver en tydlig politisk agenda som innebär att EU-länderna går vidare in i en samordning som inte setts tidigare utan att en ordentlig beredning av frågan gjorts. Av det som kommit fram av förslaget antyds att steg tas mot ökad federalism där EU blandar sig i sådant som lönebildning och pensionssystem. Utskottet anser, mot bakgrund av det tysk-franska initiativet, att regeringen inte kan åka till toppmötet i utan att klart ha deklarerat för vad den svenska inställningen ska vara. Mot bakgrund av detta föreslår utskottet att regeringen återkommer till i en skrivelse med en beskrivning av utvecklingen inom EU när det gäller de steg som tagits för en förstärkt styrning och samordning av den ekonomiska politiken och redogör för vilka konsekvenserna är för EU-samarbetet på det ekonomiska området. I skrivelsen ska regeringen också redogöra för sina ståndpunkter i sak när det gäller förstärkningen av den ekonomiska styrningen och samordningen och slutligen också kommentera hur den ser på det faktum att avgörande förändringar i EU-samarbetet initieras utanför den gängse processen inom EU. Särskilt bör regeringen beakta möjligheten för att få insyn i och påverka sakfrågorna i EU-processerna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Skrivelse inför (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), (M), (FP), (C), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag om tillkännagivande till regeringen om en skrivelse inför . När det gäller de konkreta förslag som presenterats för att öka styrningen och samordningen av den ekonomiska politiken i EU är de svenska ståndpunkterna både väl kända, tydliga och väl förankrade i . De instrument som , enligt 10 kap. riksdagsordningen, har till sitt förfogande för att kunna fullgöra sin uppgift som folkets främsta företrädare och kontrollant av regeringen fungerar väl. Statsråden i deltar regelbundet vid finansutskottets sammanträden för att informera och överlägga om aktuella EU-frågor inom utskottets område. Därmed kan utskottet nära följa och påverka bl.a. frågan om ökad styrning och samordning av den ekonomiska politiken. I enlighet med riksdagsordningen samråder regeringen inför varje ministerrådsmöte (i detta fall ) och med samt återrapporterar till och kammaren. Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har det ålagts de nationella parlamenten att subsidiaritetspröva lagstiftningsakter, vilket medförde att utskottet redan tidigt kom in i förslagen om de sex lagstiftningsakter som förhandlas i rådet. Utskottet har också tagit ställning till kommissionens meddelande från om förstärkt samordning av den ekonomiska politiken i ett utlåtande (2009/10:FiU40) med stöd av samtliga partier utom . Genom den årliga skrivelsen om verksamheten i Europeiska unionen kan också på ett övergripande plan följa EU:s utveckling och det ekonomiska samarbetet. Skrivelsen som behandlar ska enligt planen överlämnas till . Inför kommer statsministern i sedvanlig ordning att samråda offentligt med och återrapportera till kammaren. Utskottet planerar därtill en överläggning med finansministern efter Ekofinmötet men före det nämnda toppmötet. Det finns sammanfattningsvis flera effektiva instrument som kan använda för att fullgöra sin uppgift i EU-arbetet. Förutom dessa vägar till insyn och inflytande finns, enligt riksdagsordningen, möjligheten till skyndsam kontroll av regeringen genom frågor, interpellationer och begäran om aktuell debatt i syfte att utröna och, vid behov, ifrågasätta regeringens syn på frågan. Då dessa väl etablerade former enligt riksdagsordningen för insyn, debatt och kontroll av regeringen inte har utnyttjats fullt ut avvisar vi därför majoritetens begäran om en särskild skrivelse från regeringen. När det gäller den s.k. konkurrenskraftspakten noterar vi att det ännu inte finns något konkret förslag. Dessutom har ett flertal andra medlemsländer uttalat tveksamheter om det tysk-franska initiativet. Att begära en officiell svensk ståndpunkt på grundval av ett initiativ som cirkulerar i medierna är därför inte acceptabelt för oss. En begäran skulle även kunna förstås som att de facto, genom att ta officiell ställning i , fortsättningsvis är berett att agera utifrån förslag inom EU som initieras på annat sätt än genom de ordinarie EU-processerna. Mot bakgrund av detta anser vi att ska avslå utskottets förslag om ett tillkännagivande till regeringen om en skrivelse inför .