bet · GZ01TU1 · 2011-12-07 00:00:00 — Detta påvisar enligt motionärerna skillnaden mellan hur olika länder väljer att investera i sin infrastruktur, och de lyfter mot denna bakgrund fram behovet av att bygga Europakorridoren för att knyta närmare kontinenten. Projektet bedöms som en viktig satsning för kommunikationerna inom landet då det erbjuder inte bara ett snabbt sätt att ta sig mellan storstäderna utan också skulle innebära ett rejält lyft för mellanstora städer och regioner längs de två höghastighetsbanornas sträckning. Regeringen uppmanas därför att se över möjligheterna att förverkliga Europakorridoren, något som skulle innebära bättre tillväxtmöjligheter för vårt land och ett snabbt och miljövänligt sätt att resa i och vidare ut på kontinenten. m.fl. (V) framhåller i motion 2011/12:T458 yrkande 1 att det är strategiskt viktigt att påbörja en utbyggnad av höghastighetsbanor mellan och i första hand och i ett senare skede ända ned till . De framhåller att med Ostlänken och sträckan GöteborgBorås kan första höghastighetsbanor byggas, vilket möjliggör snabba och attraktiva resor med tåg som kapacitet för gods och regionaltrafik frigörs på befintliga banor. m.fl. (MP) lyfter i motion 2011/12:T471 yrkande 7 fram byggandet av höghastighetsbanor som ett led i ett minskat resande med flyg. Motionärerna pekar på att restiden mellan och med höghastighetståg skulle understiga och göra flygresor på denna sträcka helt onödiga. Motionärerna pekar vidare på att med en höghastighetsbana till /kan även flygresorna mellan och /göras överflödiga. I motion 2011/12:T472 av m.fl. (MP) understryks att järnvägskapaciteten behöver öka för att möjliggöra en fördubbling av andelen resande med kollektivtrafik liksom mer godstransporter , samt för att skapa ett mer robust järnvägssystem. Förutom utbyggnader av det befintliga järnvägsnätet behövs också helt nya banor för snabba tåg i . Motionärerna anför därför i yrkande 6 att regeringen bör göra en avsiktsförklaring för utbyggnad av höghastighetsbanor som kan avlasta den befintliga järnvägen. Detta ger utrymme för mer pendel- och godståg och gör det svenska järnvägsnätet mindre sårbart för störningar. I motionen framhålls att många länder i redan har byggt och bygger nya banor för höga hastigheter. På de sträckor där dessa byggs har flygresandet minskat kraftigt med stora miljövinster som följd. Motionärerna förespråkar att höghastighetståg ska knyta samman landets största städer. De delar man vill börja med är Ostlänken mellan och med byggstart och Götalandsbanan där första delen mellan och bör ha byggstart . Satsningarna betraktas som de första stegen mot höghastighetsbanor som knyter samman , och MalmöKöpenhamn och senare även och . Utskottet vill inledningsvis påminna om att motioner om höghastighetsbanor har behandlats vid ett flertal tillfällen, senast i betänkandena /11:TU1 och 2010/11:TU17. Utskottet har i dessa sammanhang framhållit att utbyggnaden av höghastighetsbanor är en intressant och strategisk satsning. har konstaterats att det alltjämt saknas ansvarsfullt underbyggda kalkyler som gör att det går att hävda att en utbyggnad i är samhällsekonomiskt väl motiverad. Utskottet har följaktligen sett positivt på regeringens uttalanden om att ytterligare utreda förutsättningarna och kostnaderna för höghastighetsbanor. Utskottet har också välkomnat uppdraget till att utreda behovet av ökad kapacitet i det svenska järnvägssystemet (dnr N2011/1933/TE) där det framgår att verket bl.a. ska analysera olika alternativ för höjd hastighetsstandard och att betänkandet Höghastighetsbanor ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft (SOU 2009:74) ska beaktas i arbetet. I delrapporten behov av ökad kapacitet förslag på lösningar för åren 20122021 (2011:139) som presenterade redovisas att myndigheten i det fortsatta arbetet som omfattar tidsperspektivet bl.a. kommer att studera olika scenarier för utbyggnaden av höghastighetsjärnväg. Syftet uppges vara att belysa potentialen och den samhällsekonomiska effektiviteten i några renodlade och kraftfulla kapacitetsförstärkningsalternativ. meddelar att det ska undersökas om och under vilka förutsättningar det kommer att finnas efterfrågan på sådana kapacitetsökningar, samt om nyttorna kan förväntas uppväga kostnaderna. Utskottet välkomnar myndighetens föresats och emotser med stort intresse slutrapporten som ska redovisas . Liksom tidigare är utskottet inte berett att ta ställning till motionsförslagen om höghastighetstrafik på järnväg. I avvaktan på ytterligare fördjupad utredning i frågan avstyrker därför utskottet motionerna T206 (S), T215 (KD), T341 (MP), T342 (MP) yrkande 1, T392 (S), T399 (KD) yrkande 2, T409 (S), T421 (S), T458 (V) yrkande 1 i denna del, T471 (MP) yrkande 7 i denna del och T472 (MP) yrkande 6. Norrbotniabanan och Botniska korridoren Utskottets förslag i korthet avslår motioner om Norrbotniabanan med hänvisning till pågående beredningsarbete. Jämför reservation 4 (S, MP, V). Norrbotniabanan är en planerad ny järnväg längs kusten mellan och . Projektet utgör även en del i projektet som omfattar såväl den svenska som den finska sidan av och binder samman öst-västliga och nord-sydliga transnationella axlar i , , och . Under den allmänna motionstiden har ett flertal motioner väckts som förespråkar en utbyggnad av Norrbotniabanan; dessa redovisas nedan. I sammanhanget kan nämnas att även andra motioner har väckts under den allmänna motionstiden med yrkanden om mer generella satsningar på järnvägsområdet eller förändrade planeringsriktlinjer för åtgärder i trafikens infrastruktur med beröring bl.a. för fortsatt banutbyggnad i norra . (KD) klargör i motion 2011/12:T237 att basindustrin i norra blomstrar och stora investeringar görs av företag runt om i . Behovet av investeringar i infrastrukturen, särskilt gällande utbyggd järnvägskapacitet, sägs därför bli allt större. Det infrastrukturprojekt som främst efterfrågas av regionens näringsliv är Norrbotniabanan. Enligt motionären får därför frågan om Norrbotniabanan inte gå i stå utan det är viktigt att regeringen återupptar samtalen med kommuner och landsting om medfinansiering för att tidigarelägga ett beslut om att bygga Norrbotniabanan. och (båda MP) framhåller i motion 2011/12:T289 att Norrbotniabanan behövs av flera skäl. Att transportera personer och gods mellan och på tåg i stället för på väg bidrar till att minska de skadliga utsläppen som belastar klimatet och miljön. Med Norrbotniabanan skulle även livet för väster- och norrbottningar som reser bli bekvämare. Norrbotniabanan kan dessutom bidra till att göra transporterna billigare både för företag och för privatpersoner. Motionärerna påtalar vidare att järnvägsbyggen ofta har bidragit till regioners utveckling och framhåller att samhällsekonomiska kalkyl visar att satsningen skulle ge tillbaka upp till 1,45 per satsad krona. Det anges därför som beklagligt att Norrbotniabanan inte prioriteras av regeringen som i stället envisas med att kräva att näringslivet och regionerna betalar en del av kostnaderna. Motionärerna framhåller att det bästa för miljön, medborgarna, företagen och regionerna i Väster- och är att Norrbotniabanan påbörjas under innevarande mandatperiod. I motion 2011/12:T357 av m.fl. (S) framhålls att Norrbotniabanan kan binda ihop med och nordvästra , med sina enorma råvarutillgångar. har många och tunga industrier som står för en stor del av landets nettoexportvärde, både direkt och indirekt via vidareförädling i mellersta och . För persontrafiken skulle projektet medföra halverade restider mellan kuststäderna. I finns världens största koncentration av råvaror, bl.a. olja, gas, skog, vattenkraft, mineraler och malm en verklig europeisk kornbod. Det är inte en fråga bara för att bygga ut Norrbotniabanan det är en nationell angelägenhet, och ett europeiskt intresse. Effektivare transporter skulle vara lönsamt inte bara för utan också för resten av . Norrbotniabanan är en enorm möjlighet och potential för vårt land med banan får vi en direkt järnvägsförbindelse ända bort till och . Motionärerna yrkar mot denna bakgrund att förutsättningarna för att bygga Norrbotniabanan bör studeras i infrastrukturplaneringen. (S) framhåller i motion 2011/12:T381 att goda kommunikationer har en avgörande betydelse för utvecklingen i och och att Norrbotniabanan är en nödvändig förutsättning för tillväxt i båda dessa län. Motionären klargör att basindustrierna i norra står för en stor del av nettoexportvärdet och behöver kostnadseffektiv infrastruktur för sin konkurrenskraft. Vidare framhålls att banan också skulle innebära en länk till de växande marknaderna inom genom att binda samman järnvägsnät med och nordvästra på ett effektivt sätt. Kostnaden för banan beräknas till , vilket enligt motionären ska relateras till att näringslivet i och producerar värden för ca . Då motsvarar investeringen av Norrbotniabanan 16 veckors produktion i dessa företag. Motionären menar därför att projektet är en klok investering som gör starkare och att regeringen därmed bör låta arbetet med planering av banan fortskrida och lägga in den i plan för prioriterade projekt. I motion 2011/12:T344 yrkande 3 av m.fl. (MP) framhålls att arbetar för Norrbotniabanan för att klara godstrafiken till och från övre och och . Motionärerna föreslår en byggstart . I motion 2011/12:T441 av och (båda C) konstateras att med sin expansiva basindustri bidrar till stora värden i svensk ekonomi. I Norr- och återfinns en betydande del av landets skogs-, järn- och stålproduktion. av den järnmalm som utvinns i EU kommer från , och tio av femton gruvor finns i just Norr- och . Dessutom framhålls i motionen att nya, stora malmfyndigheter hittats i Pajalaområdet samt att stora delar av vidareförädlingen inom skogs- och gruvnäringen sker utanför regionen och därför ger ett stort ekonomiskt tillskott till andra delar av landet och övriga EU. Dessvärre hotas dock enligt motionärerna produktionen och förädlingen att försvagas då järnvägssystemet i norra inte är rationellt. Om inte Norrbotniabanan färdigställs som godstransporterna ökar, kommer systemet att bli än mer sårbart . Förutom effektivare transporter och minskade transportkostnader kommer Botniska korridoren, där Norrbotniabanan ingår, att bidra till miljömässiga vinster, utvecklingen av turistnäringen och utökade arbetsmarknadsområden. Motionärerna föreslår mot denna bakgrund att uppdrar åt regeringen att skyndsamt arbeta för att finna hållbara finansieringslösningar för att bygga Norrbotniabanan. m.fl. (MP) framhåller i motion 2011/12:T471 att är ett avlångt land och att det därför behövs snabba tågresor mellan norr och söder. Motionärerna lyfter i yrkande 7 fram byggandet av Norrbotniabanan som ett led i ett minskat resande med flyg till städerna längs . I motion 2011/12:T476 av och (båda V) framhålls att den expanderande gruvdriften ställer krav på järnvägen i övre . Utbyggda och upprustade järnvägar kommer att leda till en ny period av industriell framgång och blomstring i norra . Den nuvarande stambanan genom övre har dock låg kapacitet och många stigningar och kurvor. innebär förekomsten av en enda bana stor sårbarhet när det gäller tågtransporter. Förutom betydelsen för persontransporterna kommer mot denna bakgrund Norrbotniabanan att få en nyckelroll för det svenska näringslivet och i synnerhet för vår basindustri. Att bygga ut järnvägsnätet med Norrbotniabanan ger möjligheter att effektivisera företagens transporter som banan kan bli en strategisk del av infrastruktursystemet i med alla dess råvarutillgångar. Regeringen avser enligt motionen att komma med en kompletterande infrastrukturplan . Motionärerna förväntar sig att regeringen har med byggandet av Norrbotniabanan i denna plan när den presenteras för . Utskottet vill inledningsvis påminna om att det i samband med Europeiska kommissionens översynsarbete av riktlinjerna för de transeuropeiska transportnäten (TEN-T) har framhållit behovet av att bl.a. prioritera Botniska korridoren (se t.ex. utl. 2008/09:TU10 och 2009/10:TU26). Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att i det paket med förslag till förordningar för den transeuropeiska infrastrukturen som kommissionen presenterade (KOM(2011) 665 m.fl.), inkluderas bl.a. Botniska korridoren i det föreslagna stomnätet som inbegriper ett begränsat antal prioriterade transportprojekt och för vilket medlemsstaterna har möjlighet att söka medfinansiering från EU-budgeten. Vid en interpellationsdebatt konstaterade infrastrukturminister att kommissionen glädjande nog hade lyssnat på de argument som de svenska och finska regeringarna tillsammans hade framfört om transportsystemet i norra och dess betydelse för råvaruförsörjningen och det europeiska näringslivet. Utskottet är positivt till regeringens insatser i frågan. Statsrådet anförde vid ovan nämnda interpellationsdebatt att en grundlig analys av kommissionens förslag hade inletts inom , bl.a. för att skapa klarhet i vilka krav som kommissionen kommer att ställa på de utpekade stomnäten. Vidare framförde ministern att Norrbotniabanan, i egenskap av den saknade länken för att kunna knyta ihop Botniska korridoren, utgör den typ av projekt som undersöker i sitt uppdrag att utreda behovet av ökad kapacitet i det svenska järnvägssystemet (dnr N2011/1933/TE). Ministern påminde också om regeringens avsikt att återkomma med förslag till ett nytt infrastrukturbeslut och underströk i sammanhanget vikten av att i detta arbete ta hänsyn till de stundande förhandlingarna om TEN-T inom EU, bl.a. för att närmare kunna analysera den medfinansiering som kan erhållas. Mot bakgrund av det pågående beredningsarbetet är utskottet inte berett att vidta några ytterligare åtgärder i frågan. Utskottet avstyrker följaktligen motionerna T237 (KD), T289 (MP), T344 (MP) yrkande 3 i denna del, T357 (S), T381 (S), T441 (C), T471 (MP) yrkande 7 i denna del och T476 (V) i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag som har väckts om olika väg- och banprojekt i landet. Utskottet hänvisar till den gällande planeringsordningen som innebär att projekt för att vidmakthålla och utveckla trafikens infrastruktur normalt sett inte är riksdagsfrågor. Sådana bör i stället avgöras inom ramen för åtgärdsplaneringen. Jämför särskilda yttrandena 5 (MP), 6 (SD) och 7 (V). Under den allmänna motionstiden har ett stort antal motioner väckts om olika infrastrukturprojekt, främst väg- och järnvägssträckningar i landet. Det handlar om såväl upprustningar och utbyggnader som anläggande av nya väg-, järnvägs- och broförbindelser men också förslag om utbyggnader av tunnelbanor, spårvägar, infartsparkeringar och cykelvägar. Ett flertal förslag har också väckts om att standarden på olika delar av trafikens infrastruktur bör förbättras, bl.a. förslag om utbyggnad av två-plus-ett-vägar, fyrfältsvägar, motorvägar, tjälsäkring, höjd bärighet, elektrifiering av bandelar och anläggande av dubbelspår och höghastighetsbanor. Motionärerna lämnar i flertalet fall konkreta förslag på sträckningar och olika projekt, men motionsförslag finns även som mer allmänt pläderar för satsningar på trafikens infrastruktur i vissa regioner eller landsdelar. Utskottet har tidigare i detta betänkande i samband med anslagsredovisningen behandlat de motionsförslag där yrkandena har en utrycklig och direkt innebörd på medelsanvisningen för trafikens infrastruktur för . Det gäller bl.a. motionsförslag om att projektet bör avbrytas och att intäkter från trängselskatten i bör omföras till andra ändamål. Utskottet har också valt att särskilt lyfta fram frågorna om höghastighetsbanor och om Norrbotniabanan. Övriga motionsyrkanden om åtgärder i trafikens infrastruktur redovisas i det följande, sammanställda under rubrikerna Vägprojekt, Banprojekt och Projekt som omfattar både väg- och järnvägsområdet. Den sistnämnda rubriken omfattar främst yrkanden som föreslår regionala åtgärder i trafikens infrastruktur. T257 av och (FP) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för en förbindelse, en Kvarkenbro, mellan och . T259 av (KD) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att tidigarelägga den budgeterade ombyggnaden av på sträckan MullsjöJönköping och att belysa trafiksituationen vid utmed . T272 av (FP) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om infrastruktur för jobb och tillväxt. T278 av m.fl. (FP) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt utreda och ta fram förslag för en fast förbindelse mellan och . T286 av (SD) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bygga ut E20 till motorväg genom . T295 av (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att tidigarelägga byggstarten av sträckan MedeviBrattebro på . T299 av (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att skapa en fast förbindelse mellan och i den så kallade Fårösundsleden. T316 av och (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för upprustning av . T319 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga ut E22 i . T327 av (KD) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utbyggnad av E20-stråket. T334 av (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en förbättrad standard på . T335 av och (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att studera förutsättningarna i infrastrukturplaneringen för att prioritera från och norrut. T339 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för ytterligare investeringar i GävleMalungOslo, EnköpingIdre och Bergslagsdiagonalen. T353 av (KD) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utifrån säkerhetstänkande prioritera utbyggnaden av . T365 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna att prioritera satsningar på . T378 av och (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att studera förutsättningarna för en omdragning av genom och . T389 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga om E20 till fyrfältsväg. T395 av och (FP) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en snabb utbyggnad av . T397 av (FP) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , sträckan mellan och , i sin helhet bör byggas om till motorväg och att den fortsatta sträckningen från till bör byggas om till två-plus-ett-väg. T408 av (FP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Transportstyrelsen i uppdrag att förbereda att får motorvägsstandard också på det vägavsnittet RosenkällaSöderhall och att förbindelsen till av säkerhetsskäl radikalt förbättras. T408 av (FP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en upprustning av . T408 av (FP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Transportstyrelsen i uppdrag att förbereda kapacitets- och säkerhetshöjande åtgärder på på sträckan RimboHallstavik. T408 av (FP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Transportstyrelsen i uppdrag att förbereda kapacitets- och säkerhetshöjande åtgärder på . T408 av (FP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av färjor drivna av Transportstyrelsen för den bofasta befolkningen på öarna i skärgården i och andra kommuner där fasta landförbindelser saknas. T423 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga ut den resterande delen av förbi till motorvägsstandard. T425 av m.fl. (S), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statens ansvar för att skapa ett effektivt och sammanhållet cykelvägnät i hela . T429 av m.fl. (S), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder i storstadsregionerna för trafikinformation och infartsparkeringar. T435 av i (C), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera utbyggnaden av till motorväg. T435 av i (C), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att hela E20 får TEN-klassning av EU (och därmed påskynda projektering och produktion av den återstående delen av E20:s utbyggnad till motorväg mellan och ). T438 av (C) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera väg 55 och väg 56 i län. T443 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att genomföra samtliga delar av Trollhättepaketet när det gäller infrastrukturen och en utbyggnad av och järnvägen genom . T445 av m.fl. (S), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen beakta behovet av medel till bärighets- och tjälsäkring av grusvägar i . T449 av (KD), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera utbyggnaden av till motorväg. T449 av (KD), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att hela E20 TEN-klassas av EU (och därmed påskynda projekteringen och produktionen av den återstående delen av E20:s utbyggnad till motorväg mellan och ). T452 av (FP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera utbyggnaden av till motorväg. T452 av (FP), yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att hela E20 av EU får TEN-klassning och därmed påskynda projektering och produktion av den återstående delen av E20:s utbyggnad till motorväg mellan och . T464 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för motorvägsstandard på sträckan KöpingVästjädra. T202 av (MP) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av utbyggd järnväg till . T205 av (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för åtgärder som underlättar tågstopp på mindre orter. T210 av (SD) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda en satsning på Sydostkustbanan. T216 av (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att överväga en satsning på underhåll och ökad kapacitet i järnvägsnätet i . T220 av och (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att åtgärda de kvarstående flaskhalsarna på och Ostkustbanan. T225 av (MP) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att det planerade dubbelspåret mellan och byggs. T230 av (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för järnvägstrafik från till . T258 av (FP)