bet · GZ01MJU1 · 2011-12-08 00:00:00 — Kemikalieinspektionen genomför olika kommunikationsinsatser kopplade till broschyren Kemikalier i barns vardag samt andra insatser riktade till konsumenter om risker med farliga ämnen i varor, t.ex. leksaker (20122014). Samverkan ska ske bl.a. med andra myndigheter såsom samt med näringslivet och konsumentorganisationer. Åtgärderna beräknas till . 5 Företags eget arbete med att byta ut farliga ämnen Dialoger har genomförts med näringslivet. Prioriterade branscher är leksaks-, kosmetika-, elektronik-, textil- och byggbranscherna. Minst två av branscherna har satt uppföljningsbara mål för sitt arbete med att minska riskerna genom byte av farliga ämnen i sina varor. Det gäller särskilt förekomsten av ämnen som kan orsaka cancer, ärftliga genetiska skador eller skador på fortplantningen, men också ämnen som kan orsaka allergi, misstänks vara hormonstörande eller kan ansamlas i miljön. Kemikalieinspektionen har bra kunskap om biocidanvändning i varor. Kunskapen om när biocider fyller en rimlig funktion är bättre hos företag, kommuner och konsumenter. Onödig användning av biocider har minskat. Konsumenter är mer medvetna om riskerna med egen användning av växtskyddsmedel. Onödig användning har minskat. Kemikalieinspektionen har bättre kunskap om hur växtskyddsmedel används på allmänna platser och har vid behov genomfört åtgärder för att minska användningen. Kemikalieinspektionen och genomför dialoger med näringslivet om kosmetiska och hygieniska produkter, bl.a. om allergiframkallande ämnen och om åldersgräns för hårfärgningsprodukter (20112012). Kemikalieinspektionen genomför dialoger med prioriterade branscher i näringslivet, inklusive branscher som använder biocider i varor. Dialoger genomförs även med kommuner och företag om riskerna med bekämpning av skadedjur i hemmen (20122014). Kemikalieinspektionen ser till att kemiska analyser genomförs för att få underlag till dialoger med näringslivet och för att senare bedöma dialogernas genomslag (20112014). Kemikalieinspektionen genomför en giftfri miljökonferens med inriktning på utbyte av farliga ämnen i varor (2011). Kemikalieinspektionen genomför en kartläggning av biocidanvändningen i varor. Projekt genomförs för att undersöka biocidverkan i varor efter en tids användning, t.ex. i kläder. Kartläggning av bekämpningsmedelsanvändningen på allmänna platser genomförs (20112013). Kemikalieinspektionen genomför kommunikationsinsatser riktade till kommuner och konsumenter. Målgrupp och inriktning bestäms senare bl.a. baserat på genomförda kartläggningar. Det kan t.ex. gälla användning i hemmet av bekämpningsmedel eller säker bekämpning av skadedjur i hemmet (20122014). Samverkan ska bl.a. ske med näringslivet, andra myndigheter såsom , och samt kommuner. Åtgärderna beräknas till . 6 Ökad tillsyn av farliga ämnen i varor Tillsynen över farliga ämnen i varor är kraftigt utökad. Analyser av innehållet i varor visar på en ökad regelefterlevnad när det gäller de ämnen som tillsynen gäller. Kemikalieinspektionen ser till att kemiska analyser genomförs inriktade bl.a. på ämnen i varor som omfattas av informationskrav i EU:s kemikalielagstiftning Reach, bromerade flamskyddsmedel, perfluorerade ämnen, ftalater och tungmetaller. Analyser genomförs både som en grund för planering av tillsynsinsatser och för att följa upp genomförda tillsynsprojekt (20112014). Kemikalieinspektionen genomför varuinspektioner inriktade bl.a. på elektronik, leksaker samt textilier i offentlig miljö (bl.a. skolor och förskolor). Vilka inspektionsinsatser som ska utföras åren 20132014 kommer till viss del att baseras på resultaten från de första årens genomförda kemiska analyser (20112014). Kemikalieinspektionen genomför kommunikationsinsatser och varuinspektioner kopplade till informationskraven om särskilt farliga ämnen i varor (Reach) (20112012). Samverkan ska bl.a. ske med . Åtgärderna beräknas till . 7 Ökat internationellt arbete En global kvicksilverkonvention har beslutats som på ett så heltäckande sätt som möjligt omfattar varor som innehåller kvicksilver. Beslut har fattats om att de kemiska ämnena HBCD, kortkedjiga klorparaffiner och endosulfan ska tas upp i . EU har nominerat minst tre ytterligare ämnen för upptag i konventionen. Kemikalieinspektionen ger stöd till regeringen i arbetet med att åstadkomma en ändamålsenlig kvicksilverkonvention (20112013). Kemikalieinspektionen arbetar aktivt inom ramen för (20112014). Åtgärderna handlar till stor del om att ge regeringen ett bra stöd. Åtgärderna beräknas till . Förutsättningar finns för att bedöma hur EU:s rättsakter kan utvecklas för att ytterligare bidra till det svenska miljömålet Giftfri miljö. Regeringen ger Kemikalieinspektionen i uppdrag att efter samråd med , , och andra berörda centrala myndigheter göra en bred genomgång av EU:s lagstiftning och identifiera en strategi för hur reglerna kan utvecklas och förbättras för att bidra till en giftfri miljö enligt svenska miljömål och till en giftfri vardag. I uppdraget ingår att lämna övergripande förslag till hur lagstiftningen på EU-nivå kan ändras och effektiviseras. Översynen bör omfatta alla lagstiftningsområden med betydelse för kemikaliehantering, dvs. kemikalieregler som Reach och klassificeringsförordningen men även regler om bekämpningsmedel, läkemedel, regler för särskilda produkttyper såsom elektronik, avfallsregler och produktsäkerhetsregler. Genom översynen ska områden identifieras där mer detaljerade förslag till strategier eller lagstiftning behöver tas fram. utreda och identifiera behovet av samordning av lagstiftningsområden för att hantera kemikalier i ett livscykelperspektiv, t.ex. Reach och avfallsregler redovisa förändringar i lagstiftningen som behövs för att säkra skyddet av barns hälsa utreda hur kunskapskraven kan utvecklas, bl.a. vad det gäller s.k. lågvolymämnen bedöma eventuella skillnader i skyddsnivån för hälsa och miljö i olika lagstiftningar, t.ex. i EU-regler för bekämpningsmedel, kosmetiska och hygieniska produkter och livsmedel analysera konsekvenserna av olika alternativ och analysera möjligheten till regelförenklingar. verkar för att få till stånd EU-regler om en hållbar användning av biocider (20112014). Samverkan ska bl.a. ske med , och näringslivet. Åtgärderna beräknas till . 9 Andra styrmedel än lagstiftning Andra styrmedel än kemikalieregler och produktregler ska i ökad omfattning användas för att minska riskerna med farliga ämnen i varor. Kemikalieinspektionen utreder om ekonomiska styrmedel i högre utsträckning kan användas för att skydda konsumenters hälsa och lämnar om så är fallet förslag på metoder (20112012). Kemikalieinspektionen utvecklar sin webbplats så att information riktad till konsumenter blir tydligare och mer omfattande (20122014). Kemikalieinspektionen utvecklar ett närmare samarbete med för att bättre kunna nå ut med information till konsumenter (20112014). Samverkan ska bl.a. ske med och forskare. Åtgärderna beräknas till . Vi ska nu debattera miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 1 om allmän miljö- och naturvård.Jag börjar med att yrka bifall till reservation nummer 2.Fru talman! Vi står här i kammaren och ska debattera miljöfrågor. Det kommer nog att bli mest fokus på klimatfrågor. Det är lite mer än sedan klimattoppmötet i avslutades. Vi kan konstatera att det inte blev tillräckligt. Det blev inte tillräckligt för att skydda mänskligheten och inte tillräckligt för att rädda vår planet. Det blev ett lyckat misslyckande. Vi kan konstatera att det är en process, men innehållet är inte mycket att hänga i julgranen. Det kommer inte att garantera att utsläppen minskar, och det är osäkert vilka mål som gäller framgent. Jag tror att det kommer bli oerhört svårt att uppnå tvågradersmålet - ett mål som egentligen skulle behöva skärpas. Men vi kan inte ge upp. Vi måste tänka globalt men börja agera lokalt. Vi måste jobba vidare på den internationella arenan men framför allt måste vi visa ansvar på hemmaplan, både i och inom EU.Sverige måste återigen bli ett föregångsland. För att vi ska klara det krävs det en hel del av den . Det känns snarare som om vi har gått i helt motsatt riktning . Det räcker inte att plocka bort skatten på handelsgödsel, vilket är ett effektivt instrument för att minska jordbrukets klimatpåverkan. Det räcker inte heller att ta bort stödet för lokala klimatinvesteringar som har fått i gång en omställning lokalt och som har minskat utsläppen med koldioxid . Det duger inte att blunda för de problem som finns inom transportsektorn.I stället behöver vi satsa. Vi måste visa vilja och politiskt mod. må vara ett litet land men våra insatser är viktiga både som ett föredöme för andra och för att minska de totala utsläppen av växthusgaser.Sverige måste ta sin del av miljöansvaret. Jag anser att vi borde gå före. Vi ska vara först med att använda framtidens miljöteknik. Då krävs insatser inom ett antal områden. Vi måste investera i järnväg och kollektivtrafik. Vi måste satsa på förnybar energi och energieffektivisering, och vi måste skapa olika typer av politiska styrmedel för att förändra det svenska samhället till att bli mer hållbart.Jag tror att de offensiva miljöinvesteringarna kommer att tjäna oss . Det kommer att stärka vår konkurrenskraft, bygga broar till jobb och välfärd, och rädda vår planet. Det kommer inte minst att visa de fattiga länderna i världen att vi tar vårt ansvar. Om inte vi tar ansvar, vem ska då göra det? Det är lite synd att vår miljöminister inte närvarar i denna viktiga debatt. Det hade varit spännande att höra hennes reflexioner efter klimattoppmötet. Hur ser hon på och världens utmaningar ? Det hade framför allt varit spännande att höra vad hon anser att regeringen ska göra för att vi ska ta vårt ansvar i miljöfrågorna. Regeringen är passiv och verkar snarare undvika de problem och utmaningar som det svenska samhället står inför. Det tycker jag är oerhört problematiskt.En annan fråga som har aktualiserats är att återigen har fallit på den internationella miljörörelsens rankning av progressiva klimatländer. presenterar organisationerna och German Watch en internationell rankning av klimatskyddet i de länder som tillsammans står för av världens utsläpp, det så kallade Climate Change Performance Index.I kategorin Klimatpolitik, det vill säga en bedömning av landets nationella och internationella politik, har rasat . låg vi på 5:e plats. hamnade vi på en skrämmande 24:e plats. har vi rasat ytterligare tio placeringar och hamnar på chockerande 34:e plats. Det är inte acceptabelt.Som grädde på moset kom den officiella statistiken för utsläppen av växthusgaser 2010. Siffrorna visar på att utsläppen har ökat. Under den socialdemokratiska regeringsperioden lyckades vi minska utsläppen, och trenden har sedan fortsatt under med borgerligt styre.Den trenden är nu bruten. Utsläppsnivåerna i har stigit markant och ligger i paritet med vad de gjorde när borgerligheten tog makten , det vill säga att de styrmedel som den socialdemokratiska regeringen införde delvis har tagits bort. ser vi att utsläppsnivåerna återigen ökar.På punkt efter punkt kan man nu konstatera att regeringens prat om att är ett av de länder i världen som har den mest ambitiösa klimatpolitiken bara är tomma ord. Det går inte att leva på gamla meriter i evighet, utan det krävs faktiskt handlingskraft, och det krävs att man vågar ta ansvar. Det handlar också om att ha lite tempo. Man har inte infört några nya styrmedel, och därför har vi också tappat i olika internationella rankningar och i den faktiska utsläppsstatistiken. Här handlar det om att vi måste ta tag i de problem som finns och inte bara ducka i alla svåra och jobbiga frågor. och världen står inför ett tufft läge, och krävs det handlingskraft. Globalt har vi sett att den finns men kanske inte riktigt i den omfattning som vi skulle vilja. krävs det handlingskraft lokalt.De miljöproblem som vi har kräver investeringar, och det kommer att krävas ett antal tuffa beslut. måste ta ansvar, och då kommer man inte att klara av att ducka i fråga om de många och svåra prioriteringar som vi står inför, utan vi måste våga satsa och utmana.Vi socialdemokrater vill utveckla miljöpolitiken. Vi vill skapa ett sunt system för att energieffektivisera bostads- och fastighetsbeståndet i . Vi vill hitta ett helhetsgrepp kring transportsektorn för att på så sätt lösa dessa miljöproblem. Vi vill också jobba mer med forskning och utveckling eftersom det är ett oerhört viktigt område för att klimatarbetet ska fungera, både regionalt och nationellt. Här finns det ett antal oerhört skickliga och bra aktörer, men här måste det till ytterligare medel och ytterligare stimulans för att skapa nya innovationer. Vi socialdemokrater har, som jag har sagt, en hög ambition på miljöområdet. Vi har byggt upp det svenska samhället till en rättvis välfärdsstat. är utmaningarna större. måste återigen bli rättvist och solidariskt, men det kommer också att krävas en grön profil och ett större ansvarstagande för vår miljö. Inom utgiftsområde 20 finns det ett antal delar som jag tänkte lyfta fram och som jag anser vara extra viktiga.Först och främst vill vi införa ett nytt system med stöd för lokala klimatinvesteringar. Vi vill satsa , det vill säga , för att skapa lokala klimatinvesteringar. Kommuner, företag och ideella organisationer ska ha möjlighet att söka detta. Vi ser nämligen att detta ger och har gett effekt.Huvudinriktningen ska vara energieffektiviseringar. Det handlar om att öka produktion och konsumtion av förnybar energi. Det handlar om att stimulera nya innovationer och skapa arbetstillfällen och ny energi. Ett exempel är biogasproduktion där vi inte når upp till de mål som jag anser att borde ha i fråga om detta. Grundproblemet runt om i landet är att det råder brist på kapital och brist på investeringar. Detta tror jag att ett lokalt klimatinvesteringsprogram kan få fart på.Ett annat område där vi måste hitta nya lösningar gäller förorenad mark. Områden där gamla industrier har lämnat efter sig massor av gifter i marken är oerhört problematiska både för människor och för natur. Här har det bedrivits ett bra arbete för att hitta problemen. har sagt att man behöver mer pengar för att lösa detta. Vi tror att man måste hitta en ny modell för att föra över kostnaderna från staten och kommunen till dem som ansvarar för denna typ av verksamhet. I stället bör man utreda och se över möjligheterna att ta ut någon typ av avgift för dem som bedriver miljöfarlig verksamhet och placera dessa pengar i en fond så att man kan komma åt problemen och se till att förorenaren betalar, även om man inte hittar den ansvariga förorenaren just i det specifika fallet.Ett annat område som är oerhört viktigt gäller biologisk mångfald. I den statliga budgeten sänktes anslaget för skydd av värdefull natur med , vilket är av anslaget. kunde regeringen genom att lägga ihop olika budgetposter och jämföra dem med några andra påstå att man hade ökat anslaget med , trots att det i praktiken handlade om en höjning på . Det som regeringen då kallade för det ojämförligt största steget för skyddande av skog kommer att ta . räknar med att man inte på långa vägar kommer att nå målen när det gäller de bytesprogram som man har byggt upp med och som ska vara genomförda till 2014. Det ser jag som oerhört problematiskt. Regeringen måste ta tag i situationen när det gäller den svenska skogen och den biologiska mångfalden. Vi vill stärka anslaget för skydd av värdefull natur med . Vi föreslår att anslaget ökas med för vart och ett av åren 2012-2015.Nästa fråga som jag tänkte ta upp rör regeringens förslag om en supermiljöbilspremie. Vi tror att denna premie kommer att gynna bara de människor som kommer att köpa mycket dyra bilar. Vi skulle hellre ha sett en bredare reform där man skapar ett omställningstryck. Vi vill i stället satsa under ett nytt anslag, nämligen miljöbilsbonus, som gör att man kan få stöd från och om man köper bil. Det kommer att skapa ett omställningstryck som gör att fler bilar inkluderas och fler människor får möjlighet att efterfråga och köpa en miljöbil. Förutom detta vill vi införa en registreringsskatt på mellan och för bilar som har mycket höga koldioxidutsläpp. Vi bedömer att detta system kommer att bli statsfinansiellt kostnadsneutralt. Men vi tror att det i längden kommer att innebära att vi får ett större omvandlingstryck. På det sättet kommer försäljningen av bilar som har lägre utsläpp av koldioxid att öka. Avslutningsvis: Vi socialdemokrater är frustrerade. har ingen miljöpolitik, och våra utsläpp ökar. Vi tappar i olika internationella undersökningar, och regeringen står handfallen. Ingen verkar ta ansvar. Vi socialdemokrater vill ta ansvar. Vi vill bygga ett rättvist och grönt , ett där alla har råd att vara miljö- och klimatsmarta, och vi vill bli ett föregångsland igen. Därför måste vi våga satsa på infrastruktur och kollektivtrafik, på energieffektiviseringar och förnybar energi och på smarta långsiktiga styrmedel för miljön. Även jag tänkte börja med klimatet. Det är lite svårt att låta bli det med tanke på det stora klimattoppmötet i . Det blev inte totalt fiasko trots lågt ställda förväntningar. Förhandlarna kom hem med någon form av avtal, eller i alla fall en överenskommelse om att komma överens. Så långt var allting gott. Problemet är att för klimatet är detta helt otillräckligt. Gör vi inte mer än det vi lovade i kan vi glömma 2-gradersmålet, för att inte tala om 1 ½-gradersmålet. Då är det snarare en uppvärmning på tre fyra grader vi går emot. Någon grad hit eller dit kan låta som en futtig skillnad, men det kan bli förödande. Det ironiska är att de som drabbas hårdast är de som har minst skuld i det hela: fattiga människor i fattiga länder vilkas utsläpp är långt mycket lägre än våra. Men vi behöver faktiskt inte vänta på att alla andra länder ska göra någonting för att vi ska göra någonting själva. Vi kan faktiskt tillsammans med ansvarskännande länder gå före och visa var skåpet ska stå. Vi kan visa att omställningen till ett mer hållbart samhälle inte är någonting att vara rädd för. Vi kan visa att det tvärtom är en fördel att gå före. Tyvärr är det lite si och så med det . Ni kanske har sett färska siffror . Även om de är färska är de från . Men det har tagit att få fram dem. De visar att utsläppen har ökat med ofattbara i ett läge då utsläppen måste minska. Visst kan man skylla på konjunkturer och det ena och det andra. Men vi kan inte ha en klimatpolitik som funkar bara i finanskris. Vi kan inte ha en klimatpolitik som funkar bara i konjunkturnedgång. Vi måste ha en klimatpolitik som klarar att hantera våra utsläpp, oavsett hur det går med konjunkturen. Klimatet bryr sig inte så mycket om den saken, utan klimatet bryr sig om hur utsläppen utvecklas.För att minska utsläppen krävs det en rad verktyg. Många av dem hanteras inte alls i vårt utskott, utan många av verktygen hamnar på skattepolitikens eller trafikpolitikens område - andra områden än de områden vi ska diskutera här . Det innebär dock inte att de är mindre viktiga. Jag ska försöka vara lite fokuserad. Trots allt har vi en del viktiga frågor att här ta ställning till.Klimatinvesteringsprogrammet, Klimp, till exempel hann bidra till i minskade växthusgasutsläpp innan den borgerliga regeringen lade ned det. Dessutom var det en katalysator för lokalt engagemang i klimatfrågor. Förvisso har man nu ersatt det här programmet med en satsning på hållbara städer - ett program som också innehåller bra saker, men det är ett mycket mindre och smalare program. Vi gröna vill se att Klimp återinförs. I vårt budgetalternativ avsätter vi till det. Vi delar Socialdemokraternas skepsis till supermiljöbilspremien, en premie som kommer att omfatta bara ett fåtal av alla bilar och som inte alls kommer att bidra till den stora omställning av fordonsflottan som vi behöver. I stället föreslår vi en snålbilstrappa som ger incitament till att minska utsläppen över hela skalan - från de största till de minsta och från de snålaste till de törstigaste bilarna. Det skulle sätta fart på omställningen. Vi satsar också de kommande tre åren på att anpassa samhället till ett förändrat klimat. Det är sorgligt att behöva säga det, men vi kommer inte undan ett förändrat klimat även om vi stoppade våra utsläpp. Givetvis ska vi framför allt försöka minska våra utsläpp. Men redan nu ser vi hur stormar, översvämningar, ras, jordskred och allt sådant blir vanligare. Vi måste vänja oss vid det och anpassa vägar, byggnader, slussar och andra delar av samhället till det föränderliga klimatet. Till detta behövs pengar.Ställ för allt i världen inte dessa satsningar på åtgärder mot satsningar utomlands! Vi måste göra både och. Faktum är att vi satsar ännu mer på åtgärder utomlands, i fattiga länder - drygt 1 ½ miljard kronor . Det här är inga åtgärder som vi tänker räkna av för att slippa göra utsläppsminskningar här i , utan det är åtgärder som vi vidtar utöver det vi gör på hemmaplan. Det är inte heller fråga om pengar som vi tar från det vanliga biståndet, som fortfarande mer än väl behövs till fattigdomsbekämpning, utan det gäller nya pengar till klimatet - precis som vi lovat i internationella åtaganden. Som ett rikt land med stora utsläpp har vi i ett dubbelt ansvar både för att minska våra utsläpp här och för att bidra så att fattiga länder kan utvecklas på ett sådant sätt att det blir mindre utsläpp än vi en gång åstadkommit.Jag ska väl ärligt säga att de miljarder som vi kommer dragandes med bara är en mindre del av det som behövs, men en början. Sedan måste vi tillsammans med andra länder hitta internationella finansieringsmekanismer som kan ge ett tryggt och pålitligt flöde av pengar till klimatinsatser utomlands. Det kan handla om bränsleskatter på internationellt flyg och internationell sjöfart. Många olika lösningar kan man tänka sig. Här borde vara mycket mer drivande än som är fallet i dag.Tyvärr är klimatet inte den enda miljöutmaningen vi står inför. Av 16 miljömål är det bara ett mål som bedömer att vi med beslutade eller planerade åtgärder kommer att klara, nämligen målet Skyddande ozonskikt. Ytterligare tio miljömål bedömer man att det finns förutsättningar att klara om regeringens passivitet byts mot handling. För fem mål ser det däremot mörkt ut. Förutom klimatet handlar det om kemikalier, havsmiljö, bebyggd miljö och biologisk mångfald. Låt oss gå igenom målen, ett i taget.På kemikalieområdet ser vi hur alltmer av främmande ämnen sprids i vår miljö - ämnen som vi kanske inte alltid har kunskap om. Vi ser skrämmande exempel på hur de här ämnena kopplas samman med alla möjliga otrevliga effekter, inte minst för små barn och för som är extra känsliga och som redan i mammans mage matas med en kemikaliecocktail vars effekter vi inte riktigt känner till.Här behövs det en mycket tuffare politik både i och inom ramen för EU:s kemikaliepolitik. Detta är kanske inte i första hand en budgetfråga, men vi avsätter ändå 25 miljoner till Kemikalieinspektionen för att de ska kunna jobba med den tuffare kemikaliepolitik som vi vill se. Vi ökar också anslaget till sanering av förorenade områden - i motsats till regeringen som skär ned på området trots att behovet av åtgärder definitivt inte har minskat.På havsmiljöområdet finns det en väldigt ambitiös retorik från regeringens sida - det erkännandet ska ändå ges. Men i praktiken har man mest flyttat runt pengar mellan olika anslag. Pengar som under andra anslag funnits till havsmiljöåtgärder får nu ett eget anslag, Havsmiljö. Det ser bra ut, men detta gör kanske inte så väldigt stor skillnad ute i havet. Dessutom planerar regeringen att dra ned på havsmiljösatsningarna.Vi gröna föreslår i stället 50 miljoner extra till havsmiljöåtgärder . Sedan har vi den bebyggda miljön.