bet · GZ01FöU1 · 2011-12-07 00:00:00 — Jag tror att det är strategiskt väldigt viktigt att har ett bra försvar med en stark marin, en armé och inte minst ett flygvapen. flygplan är säkert inte alltid bäst i varje enskild detalj, men de är bra.Den schweiziska regeringen formulerade det hela ungefär lika väl som den norska regeringen tidigare formulerade sig illa. sade att det är dyrt och dåligt med JAS, vilket ingetdera stämmer. Norrmännen påstod att de amerikanska planen kostade . Det visar sig bli 72 miljarder eller något sådant. borde ha köpt JAS i sitt eget intresse, tror jag.Schweiz säger däremot att JAS är bra. Det är inte i topp i alla enskilda delar, men det är ett mycket prisvärt och effektivt stridsflygplan, så det köper man. har utvecklat detta med en enorm kompetens i landet. Det betyder mycket för vår utveckling på olika sätt att bibehålla denna kompetens, så jag tror att det är tryggt att vi håller oss till det utmärkta alternativ vi har.Sedan får vi diskutera. Att JAS kommer att exporteras och att ska köpa en del E/F tycker jag vore ett bra beslut. Efter debatten om det här betänkandet kommer vi att besluta att regeringen ska återkomma med precisa förslag på detta område. Efter det att Försvarsmakten har lagt fram sina förslag och utrett frågan får vi sedan se om de kommer till samma slutsats som om vilken typ av motor det ska vara i planen eller om de kommer till en annan slutsats. Jag avvaktar det underlaget. Jag vill inledningsvis yrka bifall till SD:s reservation 5 och till förslaget i utskottets betänkande på punkt 4, 6, 7, 8, 9 och 10.För närvarande är det en artskillnad och inte en gradskillnad mellan och regeringens försvarspolitik. Mycket av det jag kommer att nämna är alltså förslag som är inkompatibla med regeringens huvudinriktning för långsiktig försvarsplanering.Sverigedemokraterna motsätter sig den nuvarande inriktningen av det svenska försvaret till ett renodlat insatsförsvar. Vi motsätter oss också all överstatlig inriktning av försvaret. vill bygga ett svenskt försvar i form av ett modernt invasionsförsvar, något vi kallar existensförsvar - existensförsvar, därför att hotbilderna är bredare och ibland mer diffusa. Eftersom vi anser att det svenska försvaret är eftersatt vill vi ha en paus i de internationella insatserna för att kunna ekonomiskt och substantiellt återrusta vår förmåga att värna Sverige.Varje land har en armé, sin egen eller någon annans. Har en egen försvarsmakt kan vi hävda politisk vilja. Har endast skydd av en EU-försvarsmakt eller Nato kan vi inte hävda vår stat eller den svenska nationen. Har vår försvarsmakt avsevärd kapacitet kan vi samverka i Nordefco för ett nordiskt skalskydd men även med Nato i Partnerskap för fred. Om hotas ska kunna bistå och säkra Natos inskeppning sjö- och luftvägen.Sverigedemokraterna anser inte att den dagsaktuella hotbilden är dimensionerande för det svenska försvaret. Vi ska dimensionera oss för faktiska styrkeförhållanden i vår omvärld. Att producera nationell försvarsförmåga tar decennier, medan hotbilder och politiska förskjutningar sker snabbt. Oavsett hotbilder bör försvar ha en lägsta förmågenivå som inte får underskridas.Det kommer att ta att åter bygga upp ett nationellt existensförsvar, och bör under uppbyggnadsfasen ha en preliminär planering med försvar mot strategiska kupper och lågintensiva angreppsformer. Under uppbyggnadsfasen till ett existensförsvar bör vidare prioriteras skydd av särskilt viktiga totalförsvarsobjekt, såsom riksledningen, högsta militärledningen, kärnkraftverk, känsliga infallsportar såsom flygplatser och hamnar samt vissa särskilda områden såsom och Norrbotten.Försvaret bör efter en återuppbyggnad ha en sådan styrka och sammansättning att det skapar en så hög tröskeleffekt att presumtiva angripare i det längsta avhåller sig från ett anfall. Vid ett anfall bör vårt försvar ha en sådan styrka att det kan föra en strategisk defensiv i syfte att vinna den tid som krävs för att planerad hjälp utifrån ska kunna tas emot.Det återuppbyggda försvaret blir en hörnpelare i samhällets hela krisberedskap även mot icke militära hot. Försvaret bör åter listas som en myndighet med delansvar för allmän krisberedskap. Den allmänna krisberedskapen bör till del kunna vara dimensionerande för försvaret.Konflikterna i vår omvärld visar att folklig förankring är en viktig del i försvarsförmågan. Det moderna kriget är en systemkapprustning, där den som ligger efter kan vara chanslös. är det nästan omöjligt att kuva ett folk som gemensamt hävdar sin rätt och som har en inre förankring för ett utdraget försvar.Herr talman! Vi anser att folkhemstanken har en avsättning även i en högre försvarsförmåga. Urholkningen av anslagen till försvaret har lett till en ohållbar situation. Kostnadsökningarna inom försvaret är dessutom större än i det civila samhället. Med ord enbart kan vi inte fylla Försvarsmakten med innehåll. I vår budgetmotion får försvaret 948 miljoner mer och mer än 5 miljarder mer än regeringen ger. Vi hoppas på en större faktisk försvarsvilja och ambition bland fler partier så att vi kan höja försvarsanslagen.I vår stora omställningsplan för ett existensförsvar som initierat kallar vi huvudförbanden för fältarmén och hemvärnet i sin uppgraderade form för territorialarmén. Röstar kammaren för vårt förslag, och vi får Bojeruds plan realiserad med början , kommer 32 500 soldater och officerare att vara krigsplacerade 2020, vilket är sex mekaniserade brigader och militärkommando . Territorialarmén kommer då att bestå av 43 500 soldater. efter 2020 växer personalreserven. Andelen värnpliktiga i fältarmén planeras vara 65 procent.Upplands flygflottilj sätts upp . Marinen ges åter regional indelning i tidigare infrastruktur och Marinbas öst i sätts upp 2014. Marinbas väst och marindetachement sätts upp år 2015.För ett utbyggt existensförsvar saknas utrustning, men mycket av materielen finns dock i förråd, som till exempel stridsvagnar och stridsfordon. Vi ska inte mer sälja av viktig förrådsställd materiel. Vi bör bevara all militär infrastruktur.Kanske är jag väl optimistisk när jag hoppas på kammarens omedelbara stöd för SD:s förslag till ny arméstruktur, men i planeringen för kommande luftförsvar finns en majoritet där SD ingår, i alla fall så långt som till det beslut har fattat om en luftförsvarsutredning.Den utredningen ska inte föregripas, men två saker vet vi redan. har ett modernt stridsflyg i en volym som de flesta anser tillräcklig. Men Gripenplanen bör uppgraderas till den så kallade E/F-versionen. har i sin flerårsbudget, till skillnad från regeringen, budgeterat för en uppgradering av de svenska planen till E/F oavsett om andra länder köper E/F eller inte.Nu vet vi att vår optimism om E/F-versionen var riktig. har en order från på 22 nya Gripen.Även om vi i statens budget inte får räkna in dynamiska effekter i flerårsplanen ska man veta att är lyckligt lottat som till stor del kan materielförsörjas med inhemskt producerat försvarsmateriel. Den ekonomiska återgången i form av skatter, efterfrågan, gynnad export, men framför allt av spin off-effekter är mycket stor.Även vårt luftvärn är till stor del producerat i och av yppersta klass. På luftvärnssidan är problemet för liten volym. Vi kan snabbt flytta vårt luftvärn för att skydda olika delar av landet, men vad händer i ett skymningsläge där vi behöver luftvärn över hela ytan? För full effekt behöver Gripen samverka med luftvärn i hela landet. Inte minst det fast förankrade hangarfartyget behöver ständigt luftvärn.Försvarsstrukturutredningen, , har resulterat i flera stora åtgärdsförslag. Så stora är åtgärderna att genomförs de kommer inte Försvarsmakten att kunna lösa sina uppgifter enligt förordningen. FSU tycks utpeka den väpnade striden som Försvarsmaktens enda egna verksamhet, resten ska lämnas till marknaden.Värt att notera är att de svenska utvecklade försvarsmaterielsystemen internationellt sett har hållit hög kvalitet och är billiga i rådande system. beställer Försvarsmakten en produkt i taget från . Detta föregås av en noggrann långsiktig planering. I FSU föreslås att i stället ska hyra ut materiel till Försvarsmakten. Försvarsmakten skulle då förlora flexibilitet och i stället för att fördela egna anslag för att nå operativa mål få lämna förslag till FMV som FMV inte behöver ta hänsyn till.Statligt finansierad forskning och utveckling är väldigt viktig för industrin. Att utredaren föreslår att FoU-anslagen ska minska betydligt är alarmerande. De produkter vår försvarsindustri ska konkurrera mot på världsmarknaden är så gott som uteslutande initierade med statliga FoU-medel.Förslaget från FSU är en enhet och kan antingen bifallas eller avslås. säger nej till utredningsförslagen. försvarsindustrier och Försvarsmaktens stödresurser är och bör fortsatt förbli komponenter i säkerhets- och försvarspolitiken, liksom det är i andra länder.När det gäller internationella materielsamarbeten instämmer vi i rekommendation att man bör göra en avvägning från fall till fall av vilket tillvägagångssätt som är mest effektivt för att anskaffa materiel: modifiering, upphandling eller utveckling, med eller utan internationellt samarbete.Sverige har av tradition en stark försvarsindustri som stammar från de dagar då vi hade ett invasionsförsvar med strävan efter säker försvarsmaterielförsörjning. är vår egen försvarsmakt en liten beställare och kan alltmer sällan sätta normer för produktion hos vår egen försvarsindustri.Svenska försvarsföretag och internationella försvarsföretag med produktion i kan i längden ha mycket att vinna på att det råder öppen upphandling hos alla medlemsländer. Svåra problem kan dock drabba vår industri om svensk upphandlande myndighet oftast använder öppen upphandling och andra medlemsländer oftast riktad upphandling. Det kan ta år innan tydliga prejudikat växer fram och lika marknader kan bli verklighet.Sverige bör skydda sig på samma sätt som alla andra länder genom att upprätta en försvarsindustristrategi där vi tydligt definierar våra säkerhetspolitiska intressen kopplade till särskilda kompetenser i fråga om tillverkning av eller handel med försvarsmateriel. När upphandlar försvarsmateriel bör vi använda undantagsregeln i artikel 346 i EUF-fördraget på ett liknande sätt som andra medlemsländer gör som har viktig försvarsindustri.Sverige bör ha krav på motköp i syfte att gynna svenska små och medelstora innovationsföretag som då får del av viktiga underleverantörsmarknader.I försvarsupphandlingsdirektivet finns en viktig ingång i artikel 21.4 där som upphandlare kan begära att en kontraktspart inom EU ska lägga ut en del av kontrakten på underentreprenad till tredje part. Även detta gynnar ekonomiskt viktiga innovationsföretag.Försörjningstryggheten bör genomsyra försvarsmaterielförsörjningen av vår försvarsmakt.Jag ser att min talartid har gått ut. Jag får hoppa över sista sidan i mitt manus. När man lyssnar på hör man en lovsång till svensk försvarsindustri. Det är ingen måtta på detta.Du inledde med att säga att hotbilden är bredare utan att egentligen beskriva hur du såg på den hotbilden. Jag var själv mycket noga i mitt anförande med att säga just att hotbilden är bredare och annorlunda. Jag beskrev då hur jag såg på hotbilden. Jag misstänker att det är någon form av Rysslandsskräck som ligger bakom och hotbild. Därför skulle jag vilja att du utvecklade vad du menar med att den är bredare.När man läser synpunkter på materieldelen under 1:3 och 1:4 kan man se att ni lägger nästan 3 miljarder, , på detta. Det är en fruktansvärt stor satsning på materielsidan. Utifrån samma utgångspunkt som jag hade med noterar jag att vi alltså har hela största materielanslag räknat i budgeten och du vill lägga på ytterligare. Ni måste kunna förklara vad ni vill göra med det materielanslaget.Den sista frågan gäller Gripen E/F. Varför är motståndare till att utveckla den motor som finns i Aero ? Den kan komma upp i ungefär samma kapacitet. Det har visat . Varför vill ni slänga den motorn på sophögen och köpa en helt ny för i runda slängar ? En bredare hotbild finns det generellt. Terrorism är en komponent. Datoriseringen av samhället innebär att vi är sårbarare. Att vi säger existensförsvar i stället för invasionsförsvar beror just på att det finns nya hotbilder som inte fanns tidigare.Rysslandsskräck är det inte som ligger bakom det vidgade begreppet. Att har en stark försvarsmakt räknar vi in. Det finns en kapacitet som gör att vi måste sätta en lägsta nivå på vårt försvar för att stå beredda inför att framtiden förändras.På materielsidan är vi lyckligt lottade. Mycket av de materielpengar vi lägger när vi köper inhemska system kommer tillbaka mångfalt i vår samhällsekonomi.Angående motorn till nya vill jag gärna se att vi kan ha en Volvomotor i den, men vi får ta hänsyn till Saabs arbete med planet och vad de säger är lämpligt för att uppgradera effekten av planet, den operativa förmågan. Kan vi i verka för att vi får en Volvomotor i planet och det är rimligt enligt Saabs specifikationer är det jättebra för min del. Det är spännande att höra vad säger om hotbild, terrorism och sårbarhet. Då pratar han om it-hot och cyberhot och så vidare. Frågan är hur alla dessa materielanslag ska hjälpa.Det är fråga om en helt annan hotbild som kräver helt andra former av tänkande. Det var det jag försökte säga i mitt anförande. Då vore det bra om kunde precisera den hotbilden och inte generellt säga att det är en ökad hotbild och sedan lägga 3 miljarder på ökade anslag för försvarsmateriel. Bilden går inte ihop.Mikael säger att har stor kapacitet. Jag tror att det är precis tvärtom just . Alla är väl rätt överens om att ligger otroligt lågt i fråga om den militära kapaciteten, men vi vet också att de har satsat enormt mycket pengar. Deras mål framåt, fram till omkring 2020, är att uppnå en viss nivå. Vi får se hur det går med det för . Men ligger de otroligt lågt. Alla är överens om att den militära hotbilden över huvud taget inte finns från rysk sida. Frågan är hur man ska möta den hotbild vi är överens om.Det är ändå glädjande att kan tänka sig att utnyttja den som finns och den uppgraderade version som eventuellt ska komma. Frågan gällde hotbilder, ökat hot för terrorism samt minskad sammanhållning och folkförankring inom försvaret. Vi lägger en hel del pengar på materielsidan. lägger mer pengar än på försvaret. I vår flerårsplan lägger vi betydligt mer pengar än regeringen och ännu mycket mer än . Det finns utrymme.Vi kan blicka tillbaka på invasionsförsvaret och landskapsregementena. De utgjorde en fantastisk beredskap för kriser som inte finns . I vårt armésystem finns sex brigader med en geografisk indelning. De utgör en möjlighet att möta terrorism, och de kan lösa uppkomna kriser i det civila samhället. Försvaret bör alltmer kunna möta den typen av hotbilder.Vi vill ha mer pengar till försvarsmaterielsidan, en bredare arméstruktur och närmare koppling till krisberedskapen. Vi vill också lista försvarsmyndigheten som en myndighet som på papperet har ansvar för krisberedskapen. Det är alltid intressant att diskutera budget - speciellt försvarsbudget. Jag tycker att det är extra intressant eftersom det faktiskt har hänt en del . Då hade vi en debatt som var mycket mer förutsägbar än vad årets kan vara.Jag ska börja med att yrka bifall till reservationerna 6, 7 och 10 så att jag inte glömmer det.Vänsterpartiet har i sitt budgetförslag en helt annan inriktning än den borgerliga regeringen. Jag antar att ingen är förvånad över det. Det den här regeringen har lyckats med är att dra isär ekonomiskt. Klyftorna ökar, och många människor far illa i landet. Vi hörde till och med statsministern erkänna hur det är. Massarbetslöshet är vardag, och ojämlikheten brer ut sig alltmer. vill i sitt budgetförslag investera i fler jobb, ökad jämlikhet och bättre välfärd. Full sysselsättning är det överordnade målet för vår budget som helhet.Vårt förslag inom utgiftsområde 6 är som sagt en del av vårt budgetalternativ som helhet. Därför gör vi omflyttningar inom området. Vi tänker påbörja en förändrad inriktning av försvarspolitiken i stort. vill ha ett starkt försvar uppbyggt på värnplikt och samhällsplikt, kompletterat med frivilliga insatser och en mindre del heltidsanställda som insatsstyrkor.Vi tror att förbandsverksamheten går att genomföra till lägre kostnad än . Ett tidigare tillbakadragande från och ett läge där avstår från att leda eller delta i EU:s stridsgrupper kommer att innebära lägre kostnader på denna post. Jag vill poängtera att är angeläget om att vi ska delta i helt FN-ledda aktioner internationellt. Det är en svensk tradition, men det innebär att vara fredsbevarande och att upprätthålla skydd för civilbefolkning och skapa förutsättningar för en rättvis och demokratisk utveckling med humanitärt bistånd. Vi menar att detta inte är vad som händer i i dag.Vi menar också i vårt förslag att det går att spara pengar på materielsidan, inte minst när det gäller exportfrämjande åtgärder. Vi menar att svensk vapenexport, som har ökat, måste trappas ned och minskas för att till slut upphöra.Vi vill i stället lägga mer pengar på att återupprätta ett försvar där värnplikten är central. Det innebär bland annat mer pengar för att påbörja ett mönstringsförfarande igen och för att förbereda upprättandet av värnpliktsförband.Vi anser också i vårt budgetförslag att vi behöver öka beredskapen för eventuella kriser och katastrofer i samhället och vill därför öka detta anslag också.Fru talman! Det finns några saker som jag vill ta upp som jag tycker är problematiska när det gäller regeringens budgetförslag. Där har vi en annan syn på saken.EU:s stridsgrupper är en sak som vi är kritiska till från sida. Att regeringen har lagt fram förslag om deltagande och att vi ska leda en sådan grupp igen är anmärkningsvärt. De tidigare nordiska stridsgrupper som vi har deltagit i och lett har visat sig vara väldigt kostsamma. Nordic Battlegroup 2008 blev till exempel 3 miljarder dyrare än beräknat. Dessutom innebär dessa åtaganden en starkare koppling till EU:s militarisering och ett ännu mer centralstyrt EU. ska vara officiellt alliansfritt, men genom deltagande i bland annat Nordic Battlegroup har vi frångått vårt gamla krav på att internationella insatser från vår sida alltid ska ha FN-mandat och ledas på ett sådant sätt att vi kan acceptera det.Vi bör avstå samtliga åtaganden i organisationer som EU:s stridsgrupper med mera. Det finns kanske fler exempel. Att man nu tillsammans med övriga partier utom föreslår ett deltagande så långt fram som 2015 gör inte saken mer acceptabel. Stridsgrupperna har egentligen aldrig använts mer än i mycket begränsade delar, vilket gör att man också kan ifrågasätta behovet av dem. I betänkandet föreslås tillsättandet av en luftförsvarsutredning. Det är vi i positiva till. Hur det framtida luftförsvaret ska se ut och utformas är en angelägen fråga för hela försvaret. Vi menar också att dagens situation, med JAS Gripen som det fungerar , ska vara utgångspunkt för denna utredning. Eventuella uppgraderingar av JAS, om regeringen tar initiativ till det, kommer då att behöva tillföras som en förutsättning. Men dagens situation ska tills vidare vara utgångspunkten när det gäller just JAS. Vi vill också att andra delar ses som viktiga, till exempel ett framtida luftvärn och andra delar som behövs för ett komplett luftförsvar. Man har talat om helikoptrar och så vidare. Vi anser därför att det är viktigt att alla partier i är med och drar upp riktlinjerna och förutsättningarna för utredningen den dag som den tillsätts. När nu förändringen från ett värnpliktsförsvar till ett så kallat insatsförsvar genomförs kommer det att finnas ett antal stora problem att övervinna. Ett av dem som redan har börjat synas är personalförsörjningen. När de kullar som har gjort värnplikt relativt försvinner som rekryteringsunderlag kommer det att bli betydande svårigheter att hitta nya. Att konkurrera på en öppen arbetsmarknad med de förutsättningar som ges är inte det lättaste. Det kräver att man lockar med något rejält extra. Dessutom måste man ha en kraftig satsning på reklam och marknadsföring. Vi har redan i olika medier sett hur man gör. Det kostar också pengar. Dess värre, vill jag påstå, finns det också kritik mot det sätt som man bland annat har använt sig av i reklam och marknadsföring i olika gymnasieskolor. Anklagelser om att man på något sätt förhärligar soldatlivet för att locka ungdomar att intressera sig för soldatyrket har förekommit. I gymnasieskolorna är det dessutom många som inte har fyllt . Detta är naturligtvis en komplikation. Det finns också uppenbara risker med att det blir problem med att rekrytera rätt personal, rätt pojkar och flickor till Försvarsmaktens olika delar, inte minst till de stridande enheterna. Det går alltså att kraftigt ifrågasätta hur personalförsörjningen ska fungera både när det gäller att fylla förbanden och när det gäller sammansättningen. Omdaningen av försvaret påverkar också den folkliga förankringen av försvaret. Det är en av de springande punkterna för oss i . Det som tidigare på ett naturligt sätt påverkade de flesta medborgare med värnpliktssystemet finns inte kvar. För är den folkliga förankringen en av kärnfrågorna för det svenska försvaret. Den förändring som genomförs menar vi påverkar detta till det sämre. Vi anser att en satsning på de delar av försvaret som kan upprätthålla åtminstone delar av den folkliga förankringen blir ännu viktigare. Det innebär att hemvärnet och frivilligorganisationerna blir viktiga att satsa på även i budgeten. Därför vill vi i ge dessa organisationer egna budgetposter, vilket visar hur viktiga de är och också höjer statusen när det gäller rekrytering. Just hemvärnet blir extra viktigt. Det står för av budgeten men är väldigt kostnadseffektivt eftersom det bygger på en ideell och frivillig grund. Dessutom tar man vara på den ovärderliga kompetens som finns hos dem som har genomgått värnpliktsutbildning och hos dem som har tjänstgjort inom Försvarsmakten på andra ställen. ska det finnas 40 bataljoner och 22 000 soldater. Vi menar att detta egentligen är en miniminivå och kan tänka oss att utöka hemvärnet . Viktigast är nog att hemvärnet finns i alla delar av landet. Jag vill avsluta med att lyfta fram frågan om vapenexport. Vi har i sett en stadigt ökande vapenexport . Vi i tycker att det finns stor anledning att vara kritisk till den vapenexport som ägnar sig åt . Vi vill att huvuddelen av landets vapenexport stoppas. inrättades en statlig myndighet, , som har till uppgift att främja export från försvarsindustrin, vilket innebär en skattefinansiering till delar av vapenexporten. Vi anser att detta bör avvisas. Vi anser att det är orimligt att skattepengar ska användas för att stödja vapenexport. Vi menar att neddragningar bör göras på myndigheten för att den ska kunna avskaffas helt. Dessa pengar kan användas till andra mycket nyttigare verksamheter. Dagens debatt om försvaret, säkerhetspolitik och krishantering är angelägen eftersom detta rör vid de centrala frågorna om att kunna upprätthålla vår demokrati. debatterade vi situationen i och Kosovo, vilket påminner oss om att varken fred eller demokrati kan tas för givna. Vi strävar också efter långsiktiga överenskommelser om försvarspolitiken som stäcker sig över blockgränserna. Därför är jag glad över att vi har kunnat enas i många frågor även om det givetvis finns meningsskiljaktigheter. Precis som det sägs i propositionen ska försvar stå starkt rustat för att kunna försvara landet men också för att kunna bidra till fred och säkerhet i omvärlden. Det kräver ett försvar som är anpassat till dagens hotbild och till snabba omvärldsförändringar. har en realistisk syn på såväl hot som försvar. Vi tror inte på ideologiska utopier som talar om ett politiskt fredsrike på jorden. Den kristdemokratiska människosynen talar inte bara om alla människors lika värde utan också om ofullkomlighet och även om förmåga till ondska.