bet · GY01SfU6 · 2011-04-11 00:00:00 — , som haft i uppdrag att utvärdera den nya ordningen, har i slutbetänkandet Den nya migrationsprocessen (SOU 2009:56) bl.a. funnit att det förhållandet att skyddsgrunderna på ett tydligt sätt skilts från andra grunder för uppehållstillstånd har lett till mer ordning och reda i asylprocessen och till att reformen i detta avseende fyllt sitt syfte. Beträffande tillämpningen av bestämmelsen om andra svåra motsättningar i hemlandet gör utredningen bedömningen att praxis ännu inte är helt utvecklad men att Migrationsöverdomstolen dock konstaterat att det ska finnas ett orsakssamband mellan de övergrepp som utlänningen riskerar att utsättas för och de svåra motsättningar som finns i hemlandet. Utskottet anser inte att det finns fog för att ändra den nuvarande lagstiftningen. Inte heller föreligger något behov för att ta initiativ till att ytterligare precisera begreppet väpnad konflikt eller att föranstalta om en översyn för att tydliggöra begreppet andra svåra motsättningar i hemlandet. Det ankommer i stället på Migrationsöverdomstolen att som praxisbildande instans vägleda de lägre instanserna, vilket som redovisats ovan också skett i fråga om begreppet väpnad konflikt. Av den överenskommelse om den samlade migrationspolitiken som regeringen ingått med de gröna framgår emellertid att beslut och domar i migrationsärenden i vissa avseenden kommer att bli föremål för utredning i syfte att ge tillämpande myndigheter och andra bättre vägledning . Med det anförda får motionerna Sf4 yrkande 1 i denna del, Sf394 yrkande 3 i denna del och Sf368 yrkandena 7 och 8 anses delvis tillgodosedda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. barns asylskäl, omsorgscenter för ensamkommande barn utomlands, åldersbestämning av ensamkommande barn och begreppet synnerligen ömmande omständigheter i ärenden som rör barn. Jämför reservationerna 4 (MP, V), 5 (MP), 6 (SD) och 7 (S, V). Enligt den s.k. portalparagrafen i 1 kap. 10 § UtlL ska i fall som rör barn särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. När frågor om tillstånd enligt utlänningslagen ska bedömas och ett barn berörs av ett beslut i ärendet ska enligt 1 kap. 11 § UtlL barnet höras, om det inte är olämpligt. Vidare ska den hänsyn tas till det barnet har sagt som barnets ålder och mognad motiverar. Enligt 5 kap. 6 § UtlL får uppehållstillstånd, om det inte kan ges på annan grund, beviljas en utlänning om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation föreligger sådana synnerligen ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i . Vid bedömningen ska särskilt beaktas utlänningens hälsotillstånd, anpassning till och situation i hemlandet. Barn får beviljas uppehållstillstånd även om de omständigheter som kommer fram inte har samma allvar och tyngd som krävs för att tillstånd ska beviljas vuxna personer. I motion Sf4 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 1 i denna del ett tillkännagivande om förändringar av migrationsprocessen och utlänningslagen för att säkerställa att barns asylskäl tas på allvar. m.fl. (MP) begär i motion Sf205 yrkande 6 ett tillkännagivande om omsorgscenter för ensamkommande barn utomlands. Motionärerna motsätter sig planerna på att bygga barnhem i syfte att skicka tillbaka barn till länder som UD avråder svenskar från att resa till. m.fl. (MP) begär i motion So543 yrkande 34 ett tillkännagivande om att förbättra de asylsökande barnens situation i asylprocessen. Barns asylskäl måste utredas separat och inte som en del av föräldrarnas ärende, och barnkompetensen hos måste förbättras. Motionärerna påpekar dessutom att portalparagrafen inte beaktas på ett tillfredsställande sätt. I motion Sf5 av (SD) begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om att utreda åldern på s.k. ensamkommande barn i syfte att säkerställa rättssäkerheten och tillse att inga barn får stå tillbaka för vuxna som missbrukar systemet. Enligt motionären har våra grannländer efter kontroller kunnat konstatera att många av barnen är . m.fl. (SD) begär i motion Sf385 yrkande 12 ett tillkännagivande om att uppdra åt att med vetenskapliga metoder åldersbestämma immigranter som påstår sig vara under men som kan misstänkas vara äldre. Undersökningar från bl.a. har enligt motionärerna visat att en relativt stor andel av de ensamkommande barnen är . I motion Sf355 av (M) begärs ett tillkännagivande om att utlänningslagen bör förtydligas vad gäller barnspecifika skäl för olika former av förföljelse. Motionären, som hänvisar bl.a. till utredningsbetänkandet Flyktingskap och könsrelaterad förföljelse (SOU 2004:31), anser att regeringen bör utveckla ett regelverk liknande det som utvecklades för förföljelse på grund av kön och sexuell läggning för att ge myndigheter och domstolar vägledning. I motion Sf202 av (KD) begärs ett tillkännagivande om forskning i flyktingrätt med fokus på barnfrågor. Sådan forskning kommer i ett längre perspektiv att ge bättre beslutsunderlag och ge asylprocessen samma transparens och rättssäkerhet som andra delar av det svenska rättsväsendet. I motion Sf322 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om vikten av en skyndsam förändring av begreppet synnerligen ömmande omständigheter och vikten av att stärka barnens perspektiv i asyl- och flyktingpolitiken. Begreppet synnerligen ömmande omständigheter har kommit att tolkas restriktivt och en alltför hård tillämpning har utvecklats. m.fl. (MP) begär i motion Sf268 yrkande 1 ett tillkännagivande om att tydliggöra lagstiftningen kring prövningen av migrationsärenden som rör barn så att praxis följer intentionerna i portalparagrafen. Praxis när det gäller de apatiska barnen måste ändras så att den överensstämmer med socialförsäkringsutskottets uttalande om en mildring av praxis och portalparagrafen får det genomslag som avsågs redan när bestämmelsen infördes. m.fl. (MP) begär i motion Sf394 yrkande 3 i denna del ett tillkännagivande om en översyn av utlänningslagen. Synnerligen ömmande omständigheter bör enligt motionärerna ändras till särskilt ömmande omständigheter och nuvarande praxis mildras i ärenden som rör barn. m.fl. (V) begär i motion Sf368 yrkande 10 en översyn av utlänningslagen i syfte att ändra begreppet synnerligen ömmande omständigheter till särskilt ömmande omständigheter. Den nuvarande bestämmelsen har kommit att tolkas restriktivt och en alltför sträng praxis har utvecklats vad gäller bl.a. apatiska barn och andra med livshotande sjukdomstillstånd. I samma motion yrkande 11 begärs en översyn av utlänningslagen för att mildra nuvarande praxis i ärenden som rör barn och unga så att apatiska barn inte avvisas. I motion Sf201 av (KD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om lägre beviskrav i utlänningslagen för barn genom att begreppet synnerligen ömmande omständigheter byts mot särskilt ömmande omständigheter. I motion Sf203 av och (KD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om apatiska flyktingbarn. De utvisningar man genomfört och till viss del fortfarande genomför är enligt motionärerna inte acceptabla, särskilt mot bakgrund av att vården för dessa barn är mycket bristfällig i deras hemländer. I samma motion yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att en flyktingbarnskommission bör tillsättas. En sådan behövs för att bringa klarhet i vad som har hänt med de apatiska barn som har utvisats. Ansvaret för människor slutar enligt motionärerna inte vid nationsgränsen. Med anledning av förslaget att fr.o.m. införa portalparagrafen i utlänningslagen uttalade regeringen i propositionen Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv (prop. 1996/97:25, s. 247248) bl.a. att barn över lag har det bra i och att många barn i andra inte minst fattiga länder troligen i viss mening skulle få det bättre om de kom hit. Prövningen av barnets bästa kan dock inte ges en så långtgående innebörd att det nästan blir ett kriterium för uppehållstillstånd att vara barn. Utan att barnets bästa generellt tar över samhällsintresset att reglera invandringen ansåg regeringen att införandet av en portalbestämmelse om barnets bästa i utlänningslagen ändå får en stark och meningsfull innebörd både vid bedömningen av om det finns humanitära skäl för uppehållstillstånd och i hela asylprocessen. I sitt av godkända betänkande 1996/97:SfU5 (s. 92) framhöll utskottet att prövningen av barnets bästa visserligen inte får tillåtas att generellt ta över samhällsintresset att reglera invandringen men att det väsentliga var att man i alla de fall där barn berörs behandlar dem i enlighet med vad som föreskrivs i portalbestämmelsen. Utskottet anser att nu redovisade ställningstaganden i fråga om synen på barns bästa i asylärenden alltjämt äger giltighet men vill erinra om att barn kan ha sina egna asylskäl. De kan t.ex. ha flytt sina hemländer för att undgå könsstympning eller tvångsrekrytering av barnsoldater. Barns egna asylskäl liksom förekomsten av barnspecifika former av förföljelse, dvs. allvarliga kränkningar av barnets rättigheter som riktar sig till barn , måste därför beaktas i asylprocessen. Det är således inte bara viktigt att barn får komma till tals utan också att deras asylskäl efterfrågas. Det åligger att vidta åtgärder för att säkerställa att barn kommer till tals och att deras situation redovisas i ärendena. Om det inte är möjligt att höra barnet direkt ska barnets situation klarläggas genom föräldrasamtal. Det är också viktigt att barnärenden prioriteras och handläggs av särskilt utbildad personal. Som framgår av regeringens skrivelse har flera insatser gjorts inom när det gäller att förstärka barnperspektivet och för att den personal som handlägger ärenden som rör barn ska ha förutsättningar att utreda och bedöma barnens asylskäl. Vidare genomför verket kontinuerligt utbildningar om utredning av barn och barns utveckling. fick i uppdrag att särskilt redovisa hur myndigheten säkerställer att barns egna asylskäl utreds, bedöms och redovisas i besluten. har därefter i årsredovisningen bl.a. angett att verket har fattat ett antal klargörande beslut som gäller både barn i familj och ensamkommande barn för att understryka vikten av att alla barns individuella skäl utreds och prövas. Vidare har man tagit fram ett stödmaterial om att utreda barn och gjort ett arbete för att förbättra den barnspecifika landinformationen. Sedan regeringen i regleringsbrevet uppdragit åt att verka för ett organiserat mottagande i hemlandet för de ensamkommande barn som avvisas eller utvisas har verket i en delrapport sammanfattningsvis anfört följande. arbetar med att finna lösningar och metoder för att säkerställa en återförening av ensamkommande barn med sina föräldrar inom ramen för ett självmant återvändande. Verket anser att en återförening med föräldrar eller nära släktingar i de allra flesta fall är det bästa organiserade mottagandet för det ensamkommande barnet i hemlandet. Verket fokuserar på ett utvecklat samarbete, bl.a. vad gäller efterforskning av föräldrar, med främst och . I enstaka fall kan det bli aktuellt att ett barn behöver återvända till ett barnhem eller omsorgscenter när verket inte kan återfinna föräldrarna eller om föräldrarna inte klarar av att ta hand om sitt barn. Detta under förutsättning att erforderlig omsorg kan säkerställas för barnet. Av regleringsbrevet framgår att ska verka för ett välfungerande mottagande i hemlandet för de ensamkommande barn som ska avvisas eller utvisas och att verkställighet ska ske med beaktande av . En delredovisning av vidtagna åtgärder ska lämnas . Mot bakgrund av det nu anförda anser utskottet att motionerna Sf4 yrkande 1 i denna del och So543 yrkande 34 får anses åtminstone delvis tillgodosedda. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Även motionerna Sf205 yrkande 6, Sf355 och Sf202 avstyrks med det anförda. Frågan om åldersbedömning av ensamkommande barn har tagits upp i för ensamkommande barns bästa (4:2010). Rapporten visar bl.a. att huvuddelen av de barn som söker asyl i är . Om den asylsökande saknar identitetshandlingar, kan det uppstå oklarheter om hans eller hennes ålder stämmer. tjänstemän ska bedöma om den ålder som en ung person uppger verkar sannolik. Åldersbedömningar sker genom ett eller flera åldersorienterade samtal med den sökande. kan ta in uppgifter om åldersobservationer från en god man och personalen från barnets boende eller skola. I undantagsfall erbjuder ett barn möjligheten att styrka sin ålder genom en medicinsk bedömning. Den är frivillig och är ett komplement till de åldersorienterade samtalen. ändrar åldern uppåt i uppskattningsvis av de ärenden där den sökande uppger sig vara under . Med hänsyn till vad nu anförts finner utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna Sf5 yrkande 5 och Sf385 yrkande 12. Genom utlänningslag ersattes bestämmelsen om uppehållstillstånd på grund av humanitära skäl utlänningslag av en möjlighet att ge uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter. Vid prövningen ska en samlad bedömning göras, särskilt av den sökandes hälsotillstånd, anpassning till och situation i hemlandet. Beträffande prövningen av ärenden som rör barn är syftet med den nya bestämmelsen att mildra tidigare praxis så att portalparagrafen om barnets bästa får det genomslag som avsågs redan när den infördes. Bestämmelsen är avsedd att vara en undantagsbestämmelse för de situationer som inte omfattas av någon av huvudgrunderna för uppehållstillstånd. , som bl.a. haft i uppdrag att utvärdera hur rekvisitet synnerligen ömmande omständigheter har tillämpats, har i slutbetänkandet SOU 2009:56 funnit att praxis tyder på att bestämmelsen fått den undantagskaraktär som avsetts men att en kartläggning förefaller motiverad mot bakgrund av att det från flera håll har framförts att bedömningen av vissa omständigheter vid tillståndsprövningen skärpts i den nya ordningen. Därefter har statsrådet tagit initiativ till en kartläggning av tillämpningen av bestämmelsen om synnerligen ömmande omständigheter som grund för uppehållstillstånd, särskilt när barn är berörda. I ett pressmeddelande anges att om det skulle visa sig att bestämmelsen fått en annan effekt än lagstiftaren avsett är regeringen beredd att vidta nödvändiga åtgärder. Uppdraget ska redovisas . Utskottet, som ser mycket positivt på att tillämpningen av bestämmelsen i fråga ska kartläggas, förutsätter mot bakgrund av regeringens överenskommelse med de gröna att regeringen vid behov återkommer till med förslag till lagändring eller i övrigt vidtar de åtgärder som krävs. För det fall att den pågående kartläggningen visar att bestämmelsen tillämpats på ett annat sätt än vad lagstiftaren avsett är regeringen och de gröna beredda att hitta en långsiktigt hållbar lösning som möjliggör att uppehållstillstånd beviljas de kategorier som enligt kartläggningen oavsiktligt hamnat utanför tillämpningsområdet för bestämmelsen. Motionerna Sf322, Sf268 yrkande 1, Sf394 yrkande 3 i denna del, Sf368 yrkande 10 och Sf201 yrkande 1 får därmed anses delvis tillgodosedda. Motionerna Sf368 yrkande 11 och Sf203 yrkandena 1 och 3 avstyrks med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. kristna asylsökande från . m.fl. (MP) begär i motion U312 yrkande 1 ett tillkännagivande om att leva upp till de folkrättsliga förpliktelser åtagit sig. Motionärerna anser att det är ett problem att inte kan garantera att irakier som skickas tillbaka inte utsätts för tortyr vid hemkomsten. I motion U261 av och (FP) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att bör ta hänsyn till den rådande situationen för kristna minoriteter i när asylärenden behandlas. Motionärerna påpekar att det i finns ett hat mot kristna eftersom de anses stå på västmakternas sida. Detta har bl.a. lett till att kristna präster kidnappats och mördats. I motion Sf391 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att den rådande situationen för religiösa minoriteter i behöver uppmärksammas mer när asylärenden hanteras. Kristna irakier utsätts enligt motionären för mord, kidnappningar och våldtäkter, och närmare 70 kyrkor har attackerats. ses många kristna som förrädare i sitt eget land. Enligt utlänningslagen har flyktingar, alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande som befinner sig i rätt till uppehållstillstånd. Bedömningarna görs utifrån de individuella förutsättningarna i det enskilda fallet. Det är och migrationsdomstolarnas uppgift att ta ställning till om det finns skäl för uppehållstillstånd, t.ex. på den grunden att den asylsökande vid ett återvändande skulle löpa risk att straffas med döden eller utsättas för tortyr eller annan omänsklig behandling. Med hänsyn härtill är utskottet inte berett att föreslå något tillkännagivande med anledning av motionerna U312 yrkande 1, U261 yrkande 3 och Sf391. Motionsyrkandena avstyrks därför. Utskottet vill tillägga att det av regleringsbrevet framgår att ska redovisa hur myndigheten arbetar med att bibehålla och vidareutveckla kompetensen rörande religiös tillhörighet samt analysera om det finns ytterligare kompetensbehov. Redovisningen ska också innehålla en beskrivning av om det finns behov av ytterligare åtgärder för att säkerställa att relevant information finns tillgänglig om situationen för religiösa minoriteter och konvertiter. Uppdraget ska redovisas . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. flyktingstatus för hbt-personer, hbt-skäl som framförs sent i processen och om s.k. hedersrelaterat våld. Jämför reservation 8 (V). I motion Sf389 av m.fl. (S) begärs i yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om att även transpersoner som förföljs i sitt hemland på grund av könsidentitet eller könsuttryck ska omfattas av flyktingdefinition och om behovet av en tillämpning av hbt-personers skyddsskäl som står i bättre överensstämmelse med beslut. Det finns enligt motionärerna stora brister i migrationsmyndigheternas syn på hbt-flyktingar, och kunskapen om situationen i många länder är starkt begränsad. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att bedömningen av hbt-skäl som framförs sent i asylprocessen påverkar den asylsökandes trovärdighet och därmed också asylskälens trovärdighet. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om tydliggörande av skyddsskälen för hbt-flyktingar från eftersom trots omfattande rapportering om övergrepp mot hbt-personer fortsätter att meddela avslagsbeslut. I yrkandena 6 och 7 begärs tillkännagivanden om en utvärdering av hur bestämmelserna om hbt-flyktingars asylskäl tillämpas och om möjligheterna att föreskriva att asylärenden där förföljelse av hbt-personer åberopas ska utredas under medverkan av personal som har hbt-kompetens. Enligt motionärerna är det i praktiken väldigt få beslutsfattare hos som har deltagit i den utbildning som anordnats för att höja personalens hbt-kompetens. I motion U317 av m.fl. (S) begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om behovet av en tillämpning av hbt-personers skyddsskäl som står i bättre överensstämmelse med beslut. I avvaktan på att förtryckarländerna förändrar sin syn på hbt-personer bör hbt-flyktingar beredas en i . I motion Sf4 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 1 i denna del ett tillkännagivande om förändringar av migrationsprocessen och utlänningslagen för att säkerställa att hbt-personers situation tas på allvar. I motion Sf270 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att utlänningslagen bör förtydligas så att också transidentitet explicit utgör grund för asyl. m.fl. (MP) begär i motion Sf394 yrkande 3 i denna del ett tillkännagivande om en översyn av utlänningslagen. Tillämpningen av utvidgningen av flyktingbegreppet till att omfatta förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning bör granskas och nödvändiga förtydliganden i utlänningslagen göras. hänvisas i beslut till att en person kan avvisas bara han eller hon inte öppet visar sin läggning. Detta är inte acceptabelt. Ett liknande yrkande finns i motion Sf368 yrkande 9 av m.fl. (V). m.fl. (V) begär i motion Ju401 yrkande 11 ett tillkännagivande om att utlänningslagen ska tillämpas i enlighet med lagstiftarens intentioner. Asylsökande hbt-personers fruktan bör anses som välgrundad så länge deras hemländer avrättar, bestraffar eller på andra sätt underlåter att skydda de personer som utsätts för brott eller trakasserier på grund av sin sexuella läggning eller könsidentitet. Motionärerna anser att tillämpningen av utlänningslagen avviker från intentioner. I motion U232 av (FP) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om ett tilläggsprotokoll till . Konventionen ger inte flyktingstatus åt personer som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av bl.a. kön, könsidentitet eller sexuell läggning. bör därför internationellt verka för ett tilläggsprotokoll till konventionen. I samma motion yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om kunskapen om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation i de länder som människor flyr från. Kunskapen måste enligt motionären förbättras och en utvärdering göras av rättspraxis. I motion Sf266 av (KD) begärs ett tillkännagivande om en utvärdering för att säkerställa att förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning ger flyktingstatus i enlighet med lagstiftarens intentioner. Motionären anser att det fortfarande finns mycket som tyder på att lagstiftarens intentioner inte efterlevs. I motion Ju287 av (KD) begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om att hot om hedersrelaterat våld bör skrivas in som giltigt asylskäl i utlänningslagen. Om det finns risk för att en kvinna kommer att utsättas för hedersrelaterat våld såsom tvångsäktenskap, misshandel, könsstympning eller hedersmord, bör detta ge rätt till asyl. I samband med att utskottet behandlade regeringens proposition 2005/06:6 Flyktingskap och förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning klargjorde utskottet i sitt av godkända betänkande 2005/06:SfU4 att begreppet kön avser såväl biologiskt som socialt kön. Utskottet välkomnade även propositionens ställningstagande att samtliga transpersoner kan omfattas av begreppet kön men framhöll att det liksom för övriga asylsökande när det gäller samhällsgruppsrekvisitet krävs att förföljelsen har sin grund i just personens kön eller förhållningssätt till könsidentiteten. Utskottet konstaterade därutöver att också s.k. könsspecifik förföljelse omfattades av förslaget och att bl.a. könsstympning är ett tydligt exempel på könsspecifik förföljelse riktad mot kvinnor samt att detsamma gäller tvångssteriliseringar och aborter som utförs under tvång. Rättschefen vid har i ett rättsligt ställningstagande beskrivit en metod för utredning och prövning av den framåtsyftande risken för personer som åberopar skyddsskäl på grund av sexuell läggning (RCI 03/2011). Då metoden enligt rättschefen är avsedd att ge ett stöd för att göra en framåtsyftande prövning blir de centrala frågorna hur den sökande kommer att manifestera sin tillhörighet till gruppen vid ett återvändande och hur andra (både privat och offentligt) kommer att agera på grund av detta förhållningssätt. får i sin bedömning inte kräva att den person som gör sannolikt att han eller hon vid ett återvändande offentligt visar sin sexuella läggning i stället väljer ett diskret levnadssätt. Om personen själv anför att han eller hon kommer att välja ett diskret levnadssätt vid ett eventuellt återvändande, är den avgörande frågan vad orsaken till detta val är. Om orsaken är att det är så han eller hon önskar att leva eller att det är på grund av socialt tryck, ska ansökan avslås. Om å andra sidan orsaken är att han eller hon riskerar en konkret skyddsgrundande förföljelse, ska detta godtas. Av ett rättsligt ställningstagande (RCI 04/2009) framgår det sammanfattningsvis att det inte är ovanligt att förföljelse på grund av homo- eller bisexuell läggning åberopas sent i en asylprocess eller först när avvisnings- eller utvisningsbeslutet vunnit laga kraft. Rättschefen gör bedömningen att om sexuell läggning åberopas först i en senare del av handläggningen eller processen av ett grundärende bör inte enbart detta faktum minska uppgiftens trovärdighet.