bet · GY01FiU20 · 2011-06-15 00:00:00 — Utskottet anser också att det kan behövas ytterligare åtgärder för att möta kvarvarande brister inom utbildningssystemet och ställer sig bakom regeringen bedömning att det även fortsättningsvis är angeläget att stärka lärarnas kvalitet och höja statusen på läraryrket, exempelvis genom att pröva olika sätt att premiera duktiga lärare. Det är också viktigt att följa upp den nya gymnasieskolan som införs . Den friskolereform som genomfördes har enligt utskottet varit lyckosam. Elevers och föräldrars valfrihet har ökat. Skolans personal har fått fler arbetsgivare att välja bland, och möjligheter finns att förverkliga egna pedagogiska idéer och utveckla skolans arbete. Friskolereformen har också främjat god kvalitet i utbildningen, inte minst genom att stimulera till ökad kvalitet och effektivitet i de kommunala skolorna. Socialdemokraterna framhåller i sin motion att pensionssystemet behöver utvärderas. Enligt utskottet är det viktigt att pensionssystemet kontinuerligt följs upp, vilket också görs av den s.k. pensionsgruppen inom pensionsöverenskommelsen. Utskottet kan också notera att utredningen av pensionsrelaterade åldersgränser och möjligheter för ett längre arbetsliv (dir. 2011:34) har tillsatts. Dessutom bereds inom ett uppdrag till pensionsmyndigheten för att se över tekniska beräkningar i pensionssystemet. Vidare planerar pensionsgruppen att ge i uppdrag att se över den finansiella stabiliteten i systemet och om det finns skäl att förstärka systemet. Utskottet har tidigare ställt sig bakom regeringens reformering av sjukförsäkringen (bet. 2007/08:FiU1). Flera av motionärerna vill se förändringar i sjukförsäkringen. Enligt utskottet är det viktigt att följa tillämpningen för att säkerställa att det nya regelverket fungerar som avsett och därmed säkra försäkringens kombination av trygghet och goda drivkrafter att komma tillbaka till arbetslivet. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens arbete med kvalitetssäkring av reformen bl.a. genom uppföljningar och utvärderingar som t.ex. regeringens promemoria Översyn av sjukförsäkringen, där vissa justeringar föreslås för att försäkringen ska fungera som avsett. Vidare kan utskottet notera att frågan är föremål för utredning i den parlamentariska kommittén om hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet (dir. 2010:48). Utskottet kan konstatera att effekterna av den ekonomiska krisen på kommunsektorn bedöms bli kortvarigare och mindre omfattande jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen . Den förväntade starka konjunkturuppgången medför dessutom att kommunernas och landstingens ekonomiska förutsättningar stärks ytterligare. Vidare kan utskottet notera att sysselsättningen i kommunsektorn bedöms öka 2011 till följd av de tillfälliga statsbidrag som tillförts kommunsektorn 2011 och ökade skatteintäkter. Den långa perioden med en nedgång i antalet sysselsatta bryts därmed. Enligt utskottet är den enskilt viktigaste faktorn för att på lång sikt finansiera en offentlig välfärd som omfattar alla hur många människor som arbetar och därmed ges möjlighet att bidra till den gemensamma välfärden. Regeringens politik har enligt utskottet bidragit till en högre sysselsättning än vad som annars hade varit fallet. framhåller i sin motion att kommuner och landsting behöver långsiktiga förutsättningar för sin verksamhetsplanering. framhåller i sin motion att balanskravet ska gälla över en konjunkturcykel. Utskottet anser att krisen har visat att det finns behov av att skapa stabilare ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting över konjunkturer. Den kommunala verksamheten finansieras till stor del med kommunalskatter som är starkt beroende av konjunkturen. För att uppfylla balanskravet kan kommuner och landsting därmed tvingas till skattehöjningar alternativt nedskärningar. Kommunsektorns inkomster behöver få en ökad stabilitet över konjunkturcykeln. Utskottet välkomnar därför regeringens pågående utredning om att se över de kommunala finansernas konjunkturkänslighet med förslag till ett system för stabilisering av kommunsektorns intäkter över en konjunkturcykel. Uppdraget ska redovisas . Förändringar som leder till ökad stabilitet i kommunsektorns ekonomi måste enligt utskottet ske med utgångspunkt i att de omfattas av tydliga regler, att de är förutsägbara samt att de är förenliga med de budgetpolitiska målen. Invandrare utgör en stor resurs för ekonomi och för mångfalden i vårt samhälle. Det finns en bred enighet i riksdag om att ska ha en human asylpolitik och vara en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck. Utskottet delar regeringens bedömning att migrationspolitiken ska vara human, rättssäker och ordnad. Att ge familjer möjlighet att återförenas är en viktig del i en sådan politik. Särskild hänsyn ska i detta sammanhang tas till barns bästa. Som regeringen framhållit är det angeläget att en lösning hittas på problematiken kring kravet på pass och styrkt identitet i familjeåterföreningsfall. Antalet ensamkommande barn som söker skydd i har ökat kraftigt . Det är viktigt att mottagandet av dessa barn fungerar väl. Utskottet välkomnar vidare regeringens ambition att bl.a. utvidga rätten till subventionerad hälso- och sjukvård till vissa grupper som uppehåller sig i landet och som inte har tillgång till sådan vård. förslag till inskränkningar i asylrätten och anhöriginvandringen går enligt utskottet inte att förena med en human migrationspolitik. Inskränkningarna är inte heller förenliga med EU-medlemskap och ingångna internationella konventioner. Mångkulturalism är inte som påstår samhällsupplösande; tvärtom är det genom influenser från andra länder och andra kulturer, samt genom de nya erfarenheter och den nya kunskap som dessa influenser medför, som utveckling sker. Samhället måste bli bättre på att ta vara på dessa influenser och inte stänga dem ute. Det finns inte heller som antyder en mängd jobb i samhället, som ska fördelas på en bestämd mängd individer; tvärtom skapas det nya jobb när fler kommer till . Den som vill komma till för att arbeta ska därför kunna göra detta. Utan öppenhet för andra människor samt för handel och samverkan över gränserna hade inte genomgått den ekonomiska utveckling som landet gjort. Den migrationspolitik som står för skulle därför enligt utskottet vara direkt skadlig för utveckling som land. 2.9.6 Klimat, energi och infrastruktur Klimatfrågan är enligt utskottet en av vår tids största utmaningar. Dess globala omfattning kräver breda internationella överenskommelser om radikalt minskade utsläpp av växthusgaser för att framgångar ska nås. Utskottet välkomnar regeringens miljöambitioner, kombinerat med en framsynt och kostnadseffektiv klimat- och energipolitik, som skapar förutsättningar för ett fortsatt starkt svenskt ledarskap i de pågående internationella klimatförhandlingarna. I framhålls att klimatpolitikens internationella inriktning är en kostnadseffektiv åtgärd för att uppnå minskade utsläpp. Flera av oppositionspartierna framhåller i sina motioner att ska gå före på miljöområdet och visa vägen samt kraftigt minska utsläppen av växthusgaser. Utskottet anser också att ska visa ledarskap genom att agera både här hemma och internationellt. Med nationella åtgärder kan gå före och visa vägen för den omställning som är nödvändig i världen. Utskottet välkomnar därför regeringens ambitionshöjning för att minska utsläppen i . Utsläppen av växthusgaser för de verksamheter som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem ska minska till 2020 jämfört med nivå. ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Det är de mest ambitiösa målen inom hela EU. pekar på vikten av att ytterligare effektivisera klimatpolitiken genom arbete inom EU. Genom detta arbete kan driva på för ett nytt klimatmål. Utskottet kan också notera att nationella klimatpolitik i hög grad bygger på samarbetet inom EU. Motionärerna vill se ökade satsningar på investeringar i klimatsmart teknik och förnybar energi samt förbättrade förutsättningar för vindkraftsindustrin och solenergibranschen. Enligt utskottet har regeringen i sin energi- och klimatöverenskommelse 2009 lagt grunden för en långsiktig, hållbar och kostnadseffektiv klimat- och energipolitik. Viktiga inslag är att få en ökad energieffektivisering och en fossiloberoende transportsektor samt att främja förnybar energi. Visionen är att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Genom satsningar på förnybar energi och effektivare energianvändning stärks den svenska konkurrenskraften. Satsningarna ger svensk forskning och svenska företag en ledande roll i den globala klimatomställningen. Utskottet välkomnar regeringens handlingsplan som omfattar såväl skatteförändringar som förnybara drivmedel och utveckling av alternativa tekniker. För att främja bilar med låg miljöbelastning föreslås bl.a. förlängd nedsättning av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar. Enligt utskottet är skatter på energi och utsläpp effektiva styrmedel för att nå målen inom klimat- och energiområdet. Genom att sätta ett pris på utsläpp som påverkar klimatet visar regeringen att utsläpp har en kostnad som måste betalas, som energieffektiviseringar och utfasning av omodern teknik stimuleras. Syftet är också att låta de som förorenar i större utsträckning betala för sin miljöpåverkan. framhåller i sin motion att beslut att tillåta nya kärnkraftsreaktorer är ett steg i fel riktning. Utskottet anser att kärnkraften kommer att vara en viktig del av svensk elproduktion . Med ett ökande fokus på klimatförändringarna uppfyller kärnkraften ett av de viktigaste krav som ställs på dagens energikällor, nämligen att den endast innebär låga utsläpp av växthusgaser. beslutade om förutsättningarna för ett generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet, vilket bl.a. innebar att förbudet mot att uppföra nya reaktorer skulle tas bort som det skapades förutsättningar för ett generationsskifte genom att eventuella nya reaktorer ska ersätta de befintliga reaktorerna. Utskottet står bakom det beslut fattade om kärnkraften. Socialdemokraterna framhåller i sin motion att en oberoende granskning behöver göras om rimligheten i den nya nättariffmodell som Energiinspektionen föreslagit. Denna fråga har behandlats av näringsutskottet (bl.a. i bet. 2010/11:NU2) som hänvisade till att den nämnda modellen ännu inte har tillämpats och att det därför saknas underlag för att kunna bedöma dess effekter på nätavgifterna. När Energimarknadsinspektionen under kommande höst beslutar om nätbolagens intäktsramar för den tillsynsperiod som inleds fr.o.m. går det att få en första fingervisning om den nya modellens effekter på nätavgifterna. noterade dessutom att näringsminister avsåg att mycket noga följa tillämpningen av modellen samt att vidta lämpliga åtgärder om modellen leder till omotiverade höjningar av elnätsavgifterna. har ingen annan uppfattning. Flera motionärer framhåller behovet av ökade investeringar i järnvägen. Förslag om ökade investeringar i järnvägen har behandlats i trafikutskottet (bl.a. i bet. 2010/11:TU13). framhöll bristerna i det svenska järnvägssystemet mot bakgrund av bl.a. de två senaste vintrarna. såg det därför som positivt att i en rapport om situationen i det svenska järnvägsnätet (TRV 2011/10161 A) redovisat behovet av åtgärder . kunde konstatera att regeringen uppdragit åt att med den nu gällande nationella planen för utvecklingen av transportsystemet som grund utreda behovet av ökad kapacitet i det svenska järnvägssystemet och lämna förslag till effektiviserings- och kapacitetshöjande åtgärder som kan vidtas för att tillgodose kapacitetsbehovet. Uppdraget ska i sin helhet redovisas . Vidare framhöll trafikutskottet att de också var väl medvetna om att bristerna i järnvägssystemet inneburit svåra påfrestningar för bl.a. resenärer, transportföretag och anställda. förutsatte att de ökade resurser som redovisats, planerade åtgärder som aviserats och resursöverväganden som uppkommit i det fortsatta arbetet kommer att utgöra den kraftansträngning som skapar ett robust järnvägssystem i landet. har ingen annan uppfattning. Socialdemokraterna anser att avregleringarnas effekter bör utvärderas. Denna fråga har tidigare behandlats i näringsutskottet (bl.a. i bet. 2009/10:NU24). Enligt näringsutskottet är det viktigt att marknader som regelreformeras följs upp, framför allt ur ett konsumentperspektiv, och utskottet ansåg att med prioritet bör analysera elmarknaden ur ett konsumentperspektiv. har ingen annan uppfattning. Utskottet kan också notera att frågan på nytt behandlas av näringsutskottet i betänkande 2010/11:NU23. 2.9.7 tillstyrker regeringens riktlinjer I likhet med skatteutskottet och arbetsmarknadsutskottet, som yttrat sig med anledning av vårpropositionens riktlinjer, och mot bakgrund av vad som anförts ovan, tillstyrker finansutskottet regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De alternativa förslagen till riktlinjer i motionerna avstyrks. 3 Utvärdering av jobbskatteavdraget Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening att jobbskatteavdraget behöver utvärderas. Därmed bifaller delvis ett motionsyrkande från . I motion Fi12 yrkande 12 anför motionärerna bl.a. att effekterna av ytterligare jobbskatteavdrag är ifrågasatta och att kostnaden för fortsatta reformer behöver utvärderas och prövas mot andra reformer som ger liknande effekter. Enligt vad skatteutskottet skriver i sitt yttrande bör jobbskatteavdraget utvärderas i grunden och dessutom prövas mot andra reformer som ger liknande effekt. Flera olika studier av jobbskatteavdragets effekter har gjorts . Flertalet av dessa visar på väsentliga effekter på arbetskraftsutbudet och sysselsättningen, men också på att osäkerheten i beräkningarna är stor. har exempelvis konstaterat att vi inte vet i vilken utsträckning jobbskatteavdraget faktiskt har påverkat arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningen. Man framhåller att samtliga studier bygger på teoretiska mikrosimuleringsmodeller och anser att man bör avvakta med ytterligare förstärkningar av jobbskatteavdraget tills vi vet mer om dess faktiska effekter. Ytterligare synpunkter har lämnats av som i sin senaste rapport sätter ett frågetecken för jobbskatteavdragets effektivitet. gör i sitt yttrande över regeringens promemoria om ett femte jobbskatteavdrag bedömningen att sänkningen av skatten på förvärvsinkomster har små positiva effekter på arbetsutbudet. Effekten bedöms vara mindre än vid tidigare jämförbara steg av jobbskatteavdraget och mindre än enligt regeringens egna beräkningar. bedömning baseras på att arbetskraftsreserven nu är mindre och består av individer som är mindre känsliga för ekonomiska incitament samt på att effekten bedöms vara försumbar. De redovisade bedömningarna talar enligt utskottets mening delvis emot regeringens beräkningar att ytterligare jobbskatteavdrag kommer att ha betydande positiva effekter på arbetsutbudet och sysselsättningen och att ytterligare satsningar inte har en avtagande effekt på arbetsutbudet. I likhet med skatteutskottet anser finansutskottet att jobbskatteavdraget bör utvärderas och dessutom prövas mot andra reformer som ger liknande effekt. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. 2010/11:Fi9 av m.fl. (S) yrkandena 17 och avslår proposition 2010/11:100 punkt 1 och motionerna 2010/11:Fi10 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 36, 2010/11:Fi11 av m.fl. (SD) yrkandena 19, 2010/11:Fi12 av m.fl. (MP) yrkandena 111 och 1318, 2010/11:A342 av m.fl. (S) och 2010/11:A386 av m.fl. (V). Det övergripande målet med den ekonomiska politiken ska vara full sysselsättning. ska möta den allt hårdare internationella konkurrensen med stabila villkor för basindustrin och investeringar i ny klimatsmart teknik. Skatternas utformning är en viktig del i en politik för fler jobb och konkurrenskraftiga villkor för näringslivet. En översyn bör göras av skattesystemet. Konkreta insatser för ökad sysselsättning och stärkt konkurrenskraft är bl.a. ett forskningsprogram och en bättre fungerande riskkapitalförsörjning. Aktuella för gemensamma forskningsinvesteringar är exempelvis fordonsindustrin, gruvindustrin, läkemedels- och bioteknikbranschen, branschen för förnybar energi samt tjänstesektorn. Näringslivets behov ska vara styrande för prioriteringarna. Exportstödet till viktiga tillväxtekonomier bör stärkas och särskilt inriktas mot viktiga svenska framtidsbranscher. Den svenska arbetsmarknaden präglas av en omfattande matchningsproblematik. En kompetenskommission bör tillsättas. Dess syfte ska vara att föreslå åtgärder som gör att företag och branscher hittar rätt kompetens vid rätt tillfälle. Kommissionen ska även analysera vad som kan göras för att öka söktrycket till utbildningar som bedöms som strategiska för näringslivet och den offentliga sektorn. ska konkurrera med höga förädlingsvärden, högt kunskapsinnehåll, forskning och innovationskraft inte med låga löner och billiga produkter. Kvaliteten i undervisningen ska höjas, bl.a. genom att läraryrkets status och karriärmöjligheterna inom skolan stärks samt att skolundervisningen utvecklas mer utifrån evidensbaserad forskning. Kvaliteten på de yrkesinriktade gymnasieutbildningsprogrammen behöver öka så att de leder till jobb. Investeringar bör göras i ett brett kompetenslyft som ger fler utbildningsplatser och nya möjligheter till kompetensutveckling i arbetslivet. Alltför många unga i är utan arbete. Arbetslösa ungdomar ska mötas av aktiva insatser. Grunden för en fungerande arbetsmarknad är att fler väljer en gymnasieutbildning med goda möjligheter till framtida studier och jobb. Fler unga bör också skaffa sig en eftergymnasial utbildning. Alla som läser in en examen på högskolan ska få en praktikperiod i arbetslivet. I syfte att ge ungdomar praktiska arbetslivserfarenheter och referenser bör en satsning göras för att erbjuda gymnasie- och högskolestudenter sommarjobb. Högskolorna bör erbjuda fler sommarkurser. Vidare bör sommarundervisning erbjudas ungdomar utan grundläggande behörighet till högskolor eller gymnasium. Arbetslösa behöver rustas för de lediga jobben i stället för att placeras i passiva garantier. Fas 3 måste avskaffas. Långtidsarbetslösa ska ges möjlighet till studier, kompetensutveckling och starta-eget-stöd. Vidgade arbetsregioner skulle bidra till ökad sysselsättning. behöver ökade investeringar och ökat underhåll i fråga om såväl vägar och järnvägar som bostäder. Regeringen bör återkomma med ett program för att säkerställa att trafiken på järnvägarna uppfyller rimliga kvalitetskrav även . För att klara personalförsörjningen inom välfärden krävs breda insatser. Arbetsvillkoren för anställda inom vården och omsorgen måste förbättras, och ökade möjligheter måste ges till vidareutbildning i yrket. Regeringen bör återkomma med ett samlat program för att säkerställa personalförsörjningen inom välfärdens verksamheter mot bakgrund av de kommande pensionsavgångarna. Man bör ta bättre vara på kvinnors kompetens och vilja till arbete, genom att t.ex. införa barnomsorg på obekväm arbetstid, avskaffa vårdnadsbidraget och verka för ett mer jämställt uttag av föräldraledighet. Regeringen bör återkomma med ett förslag till bonus för kommuner som lyckas minska det ofrivilliga deltidsarbetet i sina verksamheter. För att förbättra villkoren för dem som överväger att studera omvårdnad bör sommarjobb erbjudas till de studerande. Sjukförsäkringen ska inriktas på att ge människor chansen att komma tillbaka till arbete. Den ska vara en omställningsförsäkring som både ger rätt till snabb rehabilitering och skapar ekonomisk trygghet. Det bidrar till tillväxten. Det är viktigt att hjälpa utsatta familjer att få ordning på sin ekonomi, bl.a. genom att ge fler möjlighet till skuldsanering. har flera stora avregleringar genomförts (av bl.a. elmarknaden, järnvägen och flyget). Flera frågetecken finns om vilka effekter avregleringarna egentligen har fått. Regeringen bör återkomma med en översyn av de avregleringar som genomförts i . Den demografiska utvecklingen innebär att de som förvärvsarbetar måste försörja allt fler. har vi en hög långtidsarbetslöshet som riskerar att bita sig fast, vilket försämrar förutsättningarna att långsiktigt finansiera pensionerna. Regeringen bör återkomma med en redovisning av hur den statliga ålderspensionen påverkas av framväxten av en låglönemarknad och den högre arbetslöshetsnivå som etablerats , där stora grupper ställts utanför arbetsmarknaden och de gemensamma trygghetssystemen. Barnfattigdom är oacceptabel och ovärdig ett modernt samhälle. Den absolut viktigaste insatsen för att motverka barnfattigdom är att bekämpa arbetslösheten. Andra åtgärder kan handla om att se till att det finns fritidsgårdar, att det råder avgiftsfrihet inom barnsjukvården eller att kommunerna anordnar sommarlovsaktiviteter. Skolan är särskilt viktig för att motverka i övrigt ojämlika uppväxtvillkor. Andra möjliga åtgärder är höjt underhållsstöd, införande av barnomsorg under obekväm arbetstid, höjt tilläggsbidrag för studenter med barn, kulturinsatser för barn i utsatta områden, förbud mot frivilliga avgifter inom skola och förskola och rätt till heltid inom offentlig sektor. Satsningar bör göras för att fler ska få del av kulturen. Fri entré bör införas på alla statliga museer. Avgifterna i den kommunala kultur- och bör sänkas. För att stimulera kommunerna att sänka avgifterna bör ett stimulansbidrag införas. bör anta förslagen i Socialdemokraternas motion om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Förslaget till riktlinjer i regeringens proposition avstyrks. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. 2010/11:Fi12 av m.fl. (MP) yrkandena 111 och 1318 samt avslår proposition 2010/11:100 punkt 1 och motionerna 2010/11:Fi9 av m.fl. (S) yrkandena 17, 2010/11:Fi10 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 36, 2010/11:Fi11 av m.fl. (SD) yrkandena 19, 2010/11:A342 av m.fl. (S) och 2010/11:A386 av m.fl. (V). har en annan vision för än regeringen. Vi vill se ett hållbart där människor känner sig delaktiga och trygga, ett som är öppet mot omvärlden och där alla kan utvecklas och ges möjligheter till ett gott liv. Ett eventuellt kommande reformutrymme ska i första hand användas för att stärka den svenska ekonomins långsiktiga hållbarhet genom investeringar i en resurseffektiv och ekologiskt hållbar ekonomisk utveckling och inte för att fortsätta att sänka skatter. Vi vill investera i människor och göra investeringar för en grön omställning. En förutsättning för långsiktigt hållbara statsfinanser är att ekosystemet inte utarmas och att dess långsiktiga bärkraft inte överskrids. Vi vill därför införa indikatorer som följer den ekonomiska politikens lång- och kortsiktiga effekter på ekologisk hållbarhet, liksom indikatorer som följer upp naturresursutnyttjandet i den svenska ekonomin. Vår gröna ekonomiska politik är långsiktig och ansvarstagande och tar sin utgångspunkt i kreativitet och skaparlust. Marknadsekonomi och handel är grundläggande i vår moderna ekonomi, men vi vill också vidga och modernisera synen på vad som är ekonomisk utveckling, hur vi mäter välståndet och vad som utgör resurser.