bet · GZ01UbU1 · 2011-12-09 00:00:00 — I syfte att garantera en utbildning till lärare och förskollärare av hög kvalitet som lever upp till skolans och förskolans behov beslutade om en genomgripande reformering av lärarutbildningens struktur och utformning. Gruppen menar att det vore värdefullt om regeringen väljer att särskilt redovisa effekterna av att införa fyra nya examina, förskollärar-, grundlärar-, ämneslärar- och yrkeslärarexamen i budgetpropositionen.30[ I (2009:12 R) hade regeringen begärt en särskild redovisning av lärarutbildningen.] På kort sikt vore det enligt gruppen intressant om regeringen särskilt redovisar uppgifter om lärarutbildningen, t.ex. söktryck och examina, samt på huruvida förändringen har inneburit en kvalitetshöjning av utbildningen. Regeringen noterar att antalet sökande till lärarutbildningen med höga betyg eller höga resultat på högskoleprovet har sjunkit . För att vända utvecklingen har medel avsatts 2011 och 2012 till en informationskampanj för att locka nya studenter till lärar- och förskollärarutbildningarna. Gruppen menar att regeringen bör överväga att i nästa års budgetproposition särskilt redovisa om antalet sökande har ökat till lärarutbildningarna samt om de sökande har högre betyg. För att möjliggöra för utskottet att följa utvecklingen av reformen att införa ett legitimationssystem för lärare och förskollärare menar gruppen att regeringen bör överväga att i kommande års budgetpropositioner redovisa t.ex. antalet ansökningar respektive antalet legitimerade lärare. På menar gruppen att regeringen bör överväga att i redovisningen inkludera en utvärdering av den förändrade lärarrollen och om målet att elever och barn har rätt till en såväl god som trygg utbildning har säkerställts genom reformen. Enligt gruppens mening är det viktigt att den statistik som kommer att redovisas är tillräcklig för att kunna beskriva detta. En brist enligt gruppen är att statistiken inte kan redovisas på regional nivå, vilket innebär att bristyrken endast kan identifieras på nationell nivå. En annan brist enligt gruppen är att det inte går att få fram uppgifter om huruvida en lärare med legitimation undervisar i de ämnen som läraren har behörighet i. Gruppen menar att regeringen bör överväga att vidta åtgärder för att få en kompletterad statistik över lärarutbildningen och lärarlegitimationen. 5 Resultatindikatorer för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Nedan följer en uppräkning av de indikatorer som regeringen använder i sin resultatredovisning för utgiftsområdet. Regeringen redovisar följande resultat utifrån de indikatorer som har angetts: Antal barn i förskoleverksamhet. Andel barn i åldern som var inskrivna i förskola och i pedagogisk omsorg ökade. Dessutom redovisas statistik som rör följande: Personalsituationen inom förskolan (t.ex. antal barn per anställd, genomsnittlig gruppstorlek, antal årsarbetare, andel personal med pedagogisk högskoleutbildning, andel personal med barnskötarutbildning och könsfördelning bland de anställda). Andel barn i förskolor med enskild huvudman uppdelat på bl.a. stads- och kommunstorlek. Antal barn i pedagogisk omsorg. Antal öppna förskolor. Total kostnad för förskolan samt genomsnittlig kostnad per barn. Regeringen redovisar statistik över andel av det totala antalet barn i olika ålderskategorier som är inskrivna i någon form av skolbarnsomsorg andel barn i enskilda fritidshem personalsituationen inom skolbarnsomsorgen (t.ex. antal barn per årsarbetare i fritidshemmen, genomsnittlig gruppstorlek och könsfördelning bland de anställda) total kostnad för fritidshem samt genomsnittlig kostnad per barn. Resultatredovisningen innehåller statistik över andel sexåringar i förskoleklass, varav andel med fristående huvudman personalsituationen inom förskolan (antal årsarbetare per 100 barn och könsfördelning bland de anställda) total kostnad för förskola samt genomsnittlig kostnad per elev. Regeringen kommenterar resultatet för följande indikatorer: Meritvärde (genomsnittligt meritvärde samt uppdelat på kön, skillnader mellan elevgrupper och kommuner). Andel grundskoleelever som uppnådde behörighet till gymnasieskolans nationella program samt uppdelat på kön. Andel elever som klarade av målen i de obligatoriska ämnesproven i engelska, matematik, svenska/svenska som andraspråk samt i de naturorienterande ämnena. Svenska elevers medelpoäng i 20002009. Svenska elevers resultat i ICCS 2009. Dessutom redovisas annan information om utveckling: Antal elever i . Andel elever som går i fristående grundskolor samt fördelat på skolornas inriktning. Andel elever som läste ett modernt språk. Antal elever berättigade till samt andel elever som deltog i modersmålsundervisning. Antal tjänstgörande lärare samt uppdelat på kön. Andel lärare med pedagogisk högskoleexamen samt samma statistik för andel tillsvidareanställda lärare och andel lärare i skola respektive fristående grundskola. Antal lärare per 100 elever samt information om lärartäthet i fristående respektive kommunala skolor. Total kostnad för grundskola samt genomsnittlig kostnad per elev. Regeringen redovisade bl.a. följande statistik rörande sameskolan: Antal elever i sameskolan, varav i förskoleklass. Antal elever som deltog i integrerad samisk undervisning i kommunala grundskolor. Personalsituationen inom sameskolan (antal anställda lärare uppdelat på kön samt personalomsättning). Total kostnad för sameskolan, förskola och skolbarnsomsorg samt kostnaden per elev i sameskolan. Regeringen redovisar följande resultat som är relevant utifrån de valda indikatorerna: Andel elever som var behöriga till gymnasieskolans nationella program. Följande statistik rörande specialskolan redovisades antal elever i specialskolan samt uppdelat på kön personalsituationen inom specialskolan (t.ex. antal tjänstgörande lärare, antal heltidstjänster per 100 elever, andel lärare med pedagogisk högskoleexamen samt specialpedagogisk utbildning) total kostnad samt kostnad per elev i specialskolan. Följande statistik redovisas: Antal elever i den obligatoriska särskolan uppdelat på kön samt fördelning elever som gick i tränings- eller grundsärskolan. Andel elever i grundsärskolan som var integrerade i . Andel elever i den obligatoriska särskolan som gick i fristående särskolor. Personalsituationen inom specialskolan (t.ex. antal lärare, antal lärare per 100 elever, andel lärare med pedagogisk högskoleexamen samt specialpedagogisk högskoleexamen). Total kostnad samt kostnad per elev för obligatorisk särskola i regi. Följande statistik redovisas: Antal elever i gymnasiesärskolan samt uppdelat på kön. Andel elever fördelat på olika huvudmän och inriktningar eller program. Personalsituationen inom gymnasiesärskolan (t.ex. antal heltidsanställningar per 100 elever, andel lärare med pedagogisk högskoleexamen samt specialpedagogisk högskoleexamen uppdelat på kön). Total kostnad samt kostnad per elev för den kommunala gymnasiesärskolan. Nedan följer regeringens redovisning av de indikatorer som har angetts: Andel elever som fått slutbetyg , uppdelat efter kön och programform. Andel elever med slutbetyg som uppnådde grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå samt uppdelat på kön. Andel elever som uppnådde grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå samt uppdelat på kön. Genomsnittlig betygspoäng samt uppdelat på kön. Resultat på de nationella proven kopplat till socioekonomisk bakgrund. Andel elever som fått slutbetyg . Förutom de resultatmått som specifikt utpekas ska bidra till måluppfyllelsen redovisas också följande statistik: Antal elever i gymnasieskolan. Antal elever i kommunala respektive fristående gymnasieskolor. Andel elever som går i en skola som tillhör hemkommunen. Antal kommunala och fristående gymnasieskolor. Personalsituationen inom gymnasieskolan (t.ex. antal lärare, antal heltidsanställningar per 100 elever, andel lärare med pedagogisk högskoleexamen samt uppdelat på huvudman och kön). Statistik om studievägar. Statistik om byte av program, avbrott och studieuppehåll. Andel elever som påbörjar högskolestudier efter avklarad gymnasieskola samt direktövergången till högskolan. Andel elever med slutbetyg som gick över till komvux påföljande läsår. Andel ungdomar som efter avslutad gymnasieutbildning har etablerat sig på arbetsmarknaden, uppdelat på programform. Total kostnad samt kostnad per elev för gymnasieskolan med huvudman. Regeringen redovisar följande resultat för de indikatorer som den lyfter fram som centrala för att följa hur den kommunala vuxenutbildningen utvecklas: Antal personer som deltog i komvux verksamhet samt information om genomsnittligt antal kurser som en studerande läste. Andel av befolkningen i åldersgruppen som deltog i komvux verksamhet. Information om vanligaste kursformen på grundläggande och gymnasial nivå. Andel elever som är födda utomlands. Personalsituationen inom komvux (t.ex. antal heltidsanställda lärare, andel lärare med högskoleexamen med pedagogisk inriktning uppdelat på kön). Total kostnad för komvux samt kostnad per helårsplats för grundläggande och gymnasial vuxenutbildning. Andel kursdeltagare inom grundläggande och gymnasial vuxenutbildning som har avbrutit sina studier samt kopplat till utrikes födda respektive födda i . Andel kursdeltagare på gymnasial nivå som fick lägst Godkänt i betyg. Annan statistik som regeringen redovisade omfattade andel av komvuxutbildningen som har lagts ut på entreprenad hos enskilda utbildningsanordnare. Antal studerande i särvux samt antal deltagare per undervisningsgrupp. Medelålder hos de studerande. Personalsituationen inom särvux (t.ex. antal heltidsanställda lärare, andel lärare med högskoleexamen med pedagogisk inriktning). Total kostnad samt kostnad per elev i särvux. Nedan följer regeringens redovisning av de indikatorer som har angetts: Antal elever i sfi varav uppgift om kön och antal nybörjare. Uppgift om utbildningsbakgrund hos eleverna. Personalsituationen inom sfi (t.ex. antal heltidsanställda lärare, antal heltidsanställda lärare per 100 elever, andel lärare med högskoleexamen med pedagogisk inriktning hos olika utbildningsanordnare). Total kostnad samt kostnad per heltidsstuderande för sfi. Studieresultat hos eleverna. Genomsnittligt antal elevtimmar och antal veckor mellan start- och slutdatum för att uppnå godkänt resultat. Annan statistik som regeringen redovisade omfattade antal kommuner som anordnade sfi antal utbildningssamordnare samt uppdelat på huvudman. Regeringen kommenterar resultatet för följande indikatorer: Antal studerande i eftergymnasial yrkesutbildning uppdelat efter kön och utbildningar (inklusive folkhögskolans utbildningar). Genomsnittlig kostnad per årsstudieplats fördelat på utbildning. Nedan följer regeringens redovisning av de indikatorer som har angetts: Antal studerande inom varav andel födda utomlands. Medelålder hos de studerande uppdelat efter kön. Antal sökande per utbildningsplats. Utbetalt statsbidrag samt genomsnittskostnad för en utbildningsplats i . Andel examinerade som efter avslutad utbildning har arbete som sin huvudsakliga sysselsättning. Kvalitativ information om utbildningens kvalitet. Antal personer som påbörjade uppdragsutbildning uppdelat efter kön. Annan statistik som regeringen redovisade omfattade antal pågående yrkesutbildningar efter län. Regeringen redovisar följande resultat som är relevant utifrån de valda indikatorerna: Statens kostnader för kompletterande utbildningar. Antal personer som deltog inom kompletterande utbildningar, uppdelat efter kön och utbildningsområde. Antal olika utbildningar. Medelålder hos de studerande samt uppdelat efter utbildningsområde. Antal studerande som fullföljde sin utbildning uppdelat efter kön. Antal årsstudieplatser för utbildning till tolk för döva, dövblinda och hörselskadade samt antalet som slutförde sin utbildning. Disponerat belopp för tolkutbildningar samt förbrukat belopp. Övergripande om universitet och högskolor samt kvalitet Regeringen redovisar följande resultat för de indikatorer som den lyfter fram: Kvalitativ information om det nya kvalitetssäkringssystemet för den högre utbildningen. Antal fördjupade granskningar av olika ämnen och program, varav antal med godkänd kvalitet. Antal lärosäten som ansökt om tillstånd att utfärda förskollärar-, grundlärar-, ämneslärar- och yrkeslärarexamen samt andel som beviljats tillstånd. Antal ansökningar om tillstånd att utfärda generell doktorsexamen inom ett område och konstnärlig examen på forskarnivå samt antal som beviljats tillstånd. Annan statistik som regeringen redovisade omfattade antal universitet och högskolor total kostnad för verksamheten vid universitet och högskolor samt uppgifter om de direkta statlig anslagen och medel som fördelas via olika statliga myndigheter avsättning till högskolesektorn i förhållande till BNP total kostnad för kvalitetsutvärderingar, prövningar och granskningar. Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Regeringen redovisar följande resultat som är relevanta utifrån de valda indikatorerna: Andel disputerade lärare samt uppdelat på högskolorna och universiteten. Antal professorer, varav andel kvinnor. Prestationsgrad, dvs. kvoten mellan avklarade poäng och helårsstudenter. Prestationsgrad uppdelat mellan olika studieformer och utbildningsinriktningar. Antal registrerade helårsstudenter som inte tog några poäng samt ersättning till universitet och högskolor för dessa studenter. Antal examinerade personer och antal utfärdade examina samt uppdelat efter examensform och kön. Andel arbetslösa efter utbildningsnivå. Andel med avlagd examen som etablerat sig på arbetsmarknaden samt uppdelat efter examensinriktning och kön. Andel examinerade som var etablerade på arbetsmarknaden som egna företagare. Annan statistik som regeringen redovisade omfattade totalt anslag till universitet och högskolor för utbildning på grundnivå och avancera nivå, varav medel avsatta för ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer respektive särskilda åtaganden antal helårsstudenter och antal registrerade studenter i grundutbildning (per hösttermin), takbelopp och forskningsanslag fördelat på olika universitet och högskolor medianålder för samtliga studenter och information om val av kurser totalt utfall i förhållande till takbeloppet för universitet och högskolor totalt antal sökande till utbildningsprogram och kurser samt uppdelat efter kön och andel sökande 19-åringar antal sökande per utbildningsplats för ett urval olika utbildningar antal behöriga förstahandssökande till lärarutbildningen antal personer som påbörjade högskolestudier samt medianålder och annan statistik rörande högskolenybörjare andel studenter som är registrerade på fristående kurser antal studenter som är registrerade på kurser på avancerad nivå samt information om ämnesområden könsfördelning inom olika ämnesområden antal distansstudenter samt annan statistik om studentgruppen och lärosätena antal utländska studenter som påbörjar studier samt uppdelat efter kön, andel av högskolenybörjarna, antal s.k. free mover-studenter respektive inom ramen för utbytesprogram, information om ursprung och läsinriktning statliga anslag till stipendier till studenter som inte är medborgare i EES eller i antal svenskar som studerade utomlands samt fördelning utbytesstudenter och fritt utresande studenter och val av studieland andel svenska studenter som avlade examen som hade studerat utomlands under sin utbildning samt information om utbildningsinriktning antal anställda lärare, varav andel som arbetade med undervisning och forskning samt uppdelat efter kön statistik rörande kompletterande utbildning för personer med utländsk examen antal studenter inom den särskilda utbildningssatsningen för vidareutbildning av lärare. Forskning och utbildning på forskarnivå Regeringen redovisar följande resultat för de indikatorer som den lyfter fram: Direkta statsanslag och externa medel från nationella och internationella forskningsfinansiärer för forskning och utbildning på forskarnivå. Omfördelning av forskningsmedel till olika lärosäten baserat på resultatindikatorer. Antal doktors- och licentiatexamina, uppdelat efter kön. Genomsnittlig studietid för att erhålla doktors- eller licentiatexamen, uppdelat efter kön. Annan statistik som regeringen redovisade omfattade antal beslutade tillstånd av att utfärda examina på forskarnivå diverse statistik rörande forskarskolor antal aktiva doktorander samt antal doktorandnybörjare, varav licentiatnybörjare, uppdelat efter kön. Regeringen kommenterar resultatet för följande indikatorer: Antal vetenskapliga artiklar i vissa mindre och medelstora europeiska länder. Antal vetenskapliga artiklar i , , , och vissa större europeiska länder. Genomsnittligt antal citeringar per artikel och land. Medelciteringar för olika vetenskapsområden för . Annan statistik som regeringen redovisade omfattade totala statliga medel till FoU inom statens budget investeringar i FoU från forskningsstiftelser som bildades med löntagarfondsmedel samt medel från andra finansiärer statens och övriga offentliga investeringar i FoU som andel av BNP, samt företagens investeringar i FoU medel från statsbudgeten till forskning efter mottagare beräknade medel för FoU till övriga myndigheter, utgiftsområde och anslag forskningsstiftelsernas investeringar i FoU samt övriga stiftelsers och organisationers bidrag till svensk forskning totalt lämnade bidrag av samt fördelning av medel på olika stödformer medel inom det nationella forskningsprogrammet för rymdverksamhet och rymdforskning statistik om svenskt deltagande i EU:s 7:e ramprogram för forskning diverse information och statistik om forskningsinfrastruktur. Det blev en dramatisk start på debatten - brandvarning. ska debattera utbildningsbudgeten , utbildningsutskottets betänkande UbU1. Det är en viktig debatt om prioriteringar och färdriktningar för skolpolitiken . Jag skulle vilja gå så långt som att påstå att ungdomars rätt till en förstklassig och likvärdig utbildning är vår tids kanske viktigaste politiska fråga. Vi vet att utvecklingen på många sätt fortfarande går åt fel håll. Kunskapsresultaten sjunker i skolan. Skolsegregationen växer som går. Det blir allt viktigare vem som är ens föräldrar för vilka resultat man får i skolan. Ungdomsarbetslösheten är fortsatt overkligt hög i , och tillhör den europeiska bottenligan.Herr talman! Mot denna bakgrund är det faktiskt lite obegripligt att skolministern inte är här . Det är nämligen stora sparkrav på gymnasieskolan vi kommer att debattera . Det är neddragningar på Lärarlyftet 2 vi kommer att debattera . Det är och regeringens låga utbildningsambitioner vi från oppositionen kommer att kritisera i dagens debatt, och det är uppenbara misslyckande i förhandlingen med om investeringar i utbildningssystemet vi kommer att diskutera i kammaren i dag.Jag tycker att det är viktigt med ordning och reda både i skolan och i skoldebatten. På samma sätt som elever förväntas vara på plats när skoltimmen ringer in hade jag förväntat mig och hoppats på att skolministern skulle vara på plats åtminstone när vi diskuterar hans egna budgetförslag här i riksdag. Jag kommer i dagens debatt att presentera en annan skolpolitisk väg för . Det är en politik och en budget som investerar mest i det vi tror är viktigast för att bygga starkt . Vi investerar i kunskap och kreativitet, inte bara för att kunna behålla konkurrenskraften internationellt utan också för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Vi lever i när ekonomi skakar. Regeringen gjorde en bedömning i budgeten att reformutrymmet för var . I det läget valde regeringen att göra sin prioritering. Regeringen valde att göra den största satsningen i sin budget på sänkt krogmoms - . I ett läge där vi har skyhög ungdomsarbetslöshet, ser sjunkande resultat och en gymnasieskola som är i behov av investeringar gör regeringen valet att lägga 5,4 miljarder på en krogmomssänkning som statsministern inte vet om den skapar några nya jobb eller sänker priset på krogen.Då måste man som politiskt ansvarig ställa sig frågan: Vad är viktigast att göra här för att stärka konkurrenskraft ?Vi socialdemokrater har gjort en helt annan prioritering. De som regeringen satsar på krogmomssänkningen väljer vi att investera i utbildningssystemet. Det kommer vi att redovisa här i dagens debatt.Det handlar framför allt om investeringar i utbildningsmöjligheter för unga människor, i kvalitet i skolan och gymnasieskolan. Men framför allt handlar det om att investera i det som är absolut viktigast för att nå resultat, att investera i landets lärare.Vi vet att lärare gör ett storartat arbete. De jobbar med elever, lyfter deras resultat och inspirerar dem. Men de jobbar i en ganska tuff tid. Många lärare känner att deras arbete inte värdesätts, vare sig i debatten eller i lönekuvertet. Vi vet att många lärare känner att de inte får tid och möjlighet att sätta in det stöd och den hjälp som de skulle vilja kunna göra till de elever som hamnar efter i skolan.Att i det läget avstå från att investera stort i lärarna tror jag är kortsiktig politik. Vi väljer att investera i lärarna på alla nivåer och i fråga om chefskapet, för vi vet att bra lärare behöver bra chefer, bra pedagogiska ledare, rektorer som lyfter och kan coacha lärarna till bättre resultat. Vi ser i internationella jämförelser att i de bästa skolsystemen i världen använder skolledarna av sin arbetstid till det pedagogiska ledarskapet. Vi gör en satsning i vår budget på det pedagogiska ledarskapet för att frigöra tid och möjligheter för lärarna att utveckla sig i sitt arbete.Vi investerar i karriärvägar för lärare. Regeringen har presenterat en satsning på karriärvägar. Vi lägger till karriärvägar i skolan, därför att vi ser att en av de viktigaste uppgifterna för lärarna är att bidra till ökad likvärdighet i skolan, att bekämpa den växande skolsegregationen. Då lägger vi pengar för att skapa en karriärväg för att också ge mer pengar i plånboken till de lärare som tar sig an de tuffaste skolorna, så att vi kan få ett system i som innebär att de bästa lärarna också vill jobba på skolor som innebär de tuffaste utmaningarna. Det är en viktig investering.Men den absolut största investeringen vi gör i lärarna är på lärarnas fortbildning. Att regeringen i det här läget, när vi nu har beslutat gemensamt i riksdag om en lärarlegitimation, väljer att dra ned på statens insatser för fortbildning av lärare med i en situation där landets lärare står inför en stor omställning med lärarlegitimation är felaktig och kortsiktig politik.Jag tror snarare att vi skulle behöva tänka till mer när det gäller fortbildning. Vi skriver att vi måste hitta system för att garantera alla lärare kontinuerlig fortbildning, eftersom vi vet att lärare kan behöva både ämneskunskaper och utbildning i det ledarskap som är så viktigt i klassrummet för att lyfta resultaten. Här investerar vi ½ miljard mer på både förskollärare och lärare runt om i för att de ska kunna få en fortbildning som gör att de kan bli ännu bättre i sin lärarmission.Den stora frågan i svenskt utbildningssystem, vid sidan av investeringarna i lärarna, handlar om att garantera likvärdigheten. Vi ser nu ett skolsystem som håller på att dra isär. Skillnaderna växer mellan olika skolor, men också elevernas föräldrars utbildningsbakgrund betyder alltmer för studieresultaten. Det är en skola som inte jag vill se, för det är en skola som inte ger alla elever likvärdiga chanser och möjligheter att möta framtiden. Och gör man ingenting , snabbt, kommer det svenska skolsystemet att brytas isär.Jag menar att regeringen är alldeles för passiv på det här området. Regeringen har också fått kritik. Regeringens eget finanspolitiska råd skrev på det här området i en rapport som granskade regeringens politik på ett antal områden att regeringen har gjort väldigt lite, inom parentes "om ens något", för att motverka den växande skolsegregationen i .