bet · GY01FiU20 · 2011-06-15 00:00:00 — Inte heller motiverar regeringen om den eventuella säkerhetsmarginalen är en följd av asymmetriska BNP-gap, allmän osäkerhet om den framtida utvecklingen eller osäkerhet i beräkningen av det strukturella sparandet. Rådet konstaterar att det s.k. reformutrymmet spelar en central roll för finanspolitikens utformning och anser att det bör förklaras bättre hur det uppstår. Även om regeringen inte redovisar någon siffermässig precisering av reformutrymmet talar t.ex. de förslag som presenteras i regeringens s.k. skattepromemoria för att reformutrymmet reviderats upp avsevärt jämfört med det preliminära utrymme som presenterades i budgetpropositionen . Eftersom osäkerheten är mycket stor menar rådet att det finns starka skäl att inte utnyttja det beräknade budgetutrymmet fullt ut förrän det finns tydligare indikationer på att arbetsmarknadens funktionssätt verkligen förbättrats. Rådet ser en risk att reformutrymmet överintecknas eftersom det kan bli en svår utmaning för det politiska systemet att, i en situation som präglas av stor optimism, avstå från alltför stora kostnadskrävande reformer. konstaterar att budgeteringsmarginalen är . har regeringen aviserat skattesänkningar 2012 på mer än . Om ytterligare skattesänkningar på genomförs och hela budgeteringsmarginalen skulle utnyttjas, innebär det budgetförsvagningar på . Rådet konstaterar att detta kraftigt överstiger det tidigare uppskattade reformutrymmet 20112014. betonar att det inte tar ställning till avvägningen mellan skatter och offentliga utgifter, men menar att det finns starka skäl att revidera ned utgiftstaket om regeringen genomför de aviserade skattesänkningarna. Om regeringen vill behålla de stora budgeteringsmarginalerna, bör inte så stora skattesänkningar som ställts i utsikt genomföras, anser rådet. prognos över statens finanser och upplåning 2011 och 2012 I sin rapport, som publicerades , redovisar sin prognos över statens finanser och upplåning 2011 och 2012. Statsfinanserna stärks och prognosen visar överskott i statsbudgeten på 99 miljarder och 68 miljarder . Av detta antas försäljningar av statliga tillgångar ge inkomster på 38 respektive 2011 och 2012. En stark ekonomisk tillväxt får genomslag på statsfinanserna och främst genom stigande skatteinkomster men också genom en måttlig ökning i statens utgifter. I prognosen ligger ett antagande om att reformer på totalt genomförs , varav aviserats tidigare av regeringen. Statsskulden beräknas vara och , vilket motsvarar 30 respektive av BNP. (2011) konstaterar i sin rapport att en central lärdom av den senaste krisen är att systemriskerna i den finansiella sektorn krävde större uppmärksamhet . Enligt rådet fokuserar dagens debatt därför på en makroorienterad tillsyn och reglering, som syftar till att minska systemriskerna. Huvuddelen av de gällande finansiella regleringarna är dock av mikrokaraktär, dvs. de är inriktade på enskilda företag, instrument eller marknader. Enligt finns vidare en svaghet med det nuvarande ramverket för finansiell stabilitet såtillvida att det inte finns någon myndighet med huvudsakligt ansvar för att övervaka riskerna för finansiella obalanser, och med huvudsaklig uppgift att föreslå åtgärder när obalanserna närmar sig en kritisk nivå. Rådet föreslår mot denna bakgrund att ges ett större ansvar för makrofinansiell stabilitet eller att en ny myndighet, ett finansiellt stabilitetsråd, inrättas, med uppgift att identifiera systemrisker och föreslå åtgärder. 2.8.3 Arbetsmarknad och tillväxt (2011) anser att regeringens totalbedömning av de sysselsättningspolitiska reformernas effekter på den långsiktiga sysselsättningen och arbetslösheten inte är orimlig. Betydande nedgångar i arbetslösheten har skett i andra länder som genomfört liknande reformer. är osäkerheten mycket stor. Det gäller både effekternas storlek och i vilken takt de kan uppstå. anser vidare att jobbskatteavdraget, genom att förstärka drivkrafterna att arbeta, sannolikt har ökat effektiviteten i skattesystemet. Dessutom har jobbskatteavdraget en relativt jämn fördelningsprofil. Ett problem är att jobbskatteavdragets konstruktion är svårbegriplig, vilket minskar effektiviteten. En förändring av grundavdraget skulle öka genomskinligheten. Rådet välkomnar att regeringen i vårpropositionen tydligt klargör att jobbskatteavdraget kan antas ha en betydande tillbakahållande effekt på lönerna före skatt som bidrar till högre sysselsättning och lägre jämviktsarbetslöshet. Ytterligare jobbskatteavdrag har enligt sannolikt positiva sysselsättningseffekter. Det är svårt att bedöma om sysselsättningseffekterna är avtagande, dvs. blir mindre ju fler avdrag som genomförs. Det samhällsekonomiska värdet av lägre arbetslöshet kan dock antas bli mindre ju lägre arbetslösheten antas bli. Argumenten för ytterligare jobbskatteavdrag blir därmed rimligen svagare ju fler avdrag som införts, menar rådet. Även om ytterligare jobbskatteavdrag och en höjd skiktgräns för statlig skatt sannolikt leder till ökade drivkrafter att arbeta är ett avskaffande av värnskatten sannolikt den förändring av inkomstskatterna som skulle ge den största samhällsekonomiska effektivitetsvinsten. Den skulle leda till fler arbetade timmar och förstärka drivkrafterna att utbilda sig, enligt rådet. Enligt (LU 2011) har jobbskatteavdraget minskat tröskeleffekterna avsevärt, något som kan förväntas öka arbetskraftsdeltagandet. För att denna ökning faktiskt ska äga rum krävs dels att den grupp som inte arbetar påverkas av finansiella incitament, dels att skattesystemet är transparent så att individerna förstår de finansiella incitamenten. LU anser att man bör avvakta med ytterligare förstärkningar av jobbskatteavdraget tills vi vet mer om dess faktiska effekter. Både skattesystemets komplicerade struktur och det faktum att få personer faktiskt säger sig känna till jobbskatteavdraget antyder att effekterna kan vara mindre än förväntat. För att göra incitamenten tydligare föreslår LU att skattesystemet förenklas genom att grundavdraget görs enhetligt. Det innebär att formeln för jobbskatteavdraget kan förenklas. Ett enkelt och transparent system är en grundförutsättning för att personer ska kunna reagera på de ekonomiska incitament som systemen ställer upp. () bedömer att effekten på arbetskraftsdeltagandet av ett femte jobbskatteavdrag är mindre än vid de föregående stegen, eftersom de personer som lättast kan etablera sig på arbetsmarknaden redan har påverkats av de föregående stegen remissyttrande dnr 6-10-11. KI gör även bedömningen att de som arbetar inte kommer att arbeta mer, vilket leder till lägre effekter på arbetsutbudet än vad regeringen beräknar. KI har tidigare analyserat hur jobbskatteavdragets fyra steg tillsammans med höjningen i skiktgränsen för statlig inkomstskatt påverkat ekonomiska drivkrafter för arbete (Konjunkturläget ). Enligt KI har både marginaleffekterna för dem som arbetar och tröskeleffekterna för arbetslösa minskat markant (med 4,7 respektive ). KI har även studerat nuvarande jobbskatteavdrags effekter på arbetsutbudet i olika hushållskategorier (specialstudie nr 24, ). Studien indikerar att ensamboende kvinnor utan barn är den grupp som ökar sitt arbetsutbud mest som en följd av jobbskatteavdragets fyra steg. Den parlamentariska arbete ska slutredovisas (Hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet, dir. 2010:48). Av direktiven framgår att kommittén ska överväga förändringar som kan leda till mer hållbara sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar. Samspelet mellan sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna ska belysas. Även samspelet mellan dessa försäkringar och ekonomiskt bistånd och aktivitetsstöd ska klarläggas. Dessutom ska samspelet mellan de allmänna, de kollektivavtalade och de privata försäkringarna belysas. Kommittén ska även analysera och pröva möjligheterna att utveckla samhällets stöd för en återgång i arbete eller studier. Som utgångspunkt för kommitténs arbete gäller att sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna ska ge god ekonomisk trygghet och utformas så att arbetslinjen understöds. Båda försäkringarna ska även i fortsättningen ha karaktär av omställningsförsäkringar. Enligt (2011) har de flesta av de senaste årens stora förändringar av arbetslöshetsförsäkringen förstärkt drivkrafterna för hög sysselsättning. Men reformerna har också skapat nya problem. Det finns enligt rådet starka principiella skäl för en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Exempelvis finns det starka teoretiska skäl till varför en avtrappning av stödet till den som är arbetslös efter arbetslöshetstidens längd innebär en lämplig kombination av försäkring och incitament att snabbt finna jobb. Men i dagens system möter bara en minoritet av de arbetslösa en potentiell sådan avtrappning. Ett skäl är att många står utanför den inkomstberoende försäkringen. Ett annat skäl är att allt fler arbetstagare ligger över taket. bör pröva avgiftsdifferentiering, obligatorium, kvalificeringskraven för arbetslöshetsersättning och nivån för taket i a-kassan, anser rådet. En ytterligare fråga som bör utredas är om arbetslöshetsförsäkringen kan göras konjunkturberoende. Enligt (2011) innehåller den svenska arbetslöshetsförsäkringen i princip alla de element som forskningslitteraturen rekommenderar för att minska risken för alltför stora negativa beteendeeffekter. Det finns t.ex. en karensperiod, en fallande ersättningsprofil, obligatoriska program, ett system för kontroll och sanktioner samt en finansiering av ersättningen som påverkar de sysselsattas ekonomi via deras avgifter till a-kassorna. Den huvudsakliga bristen i systemet är enligt LU att dessa mekanismer i flera avseenden har en ganska blygsam omfattning i realiteten. Många av de arbetslösa omfattas exempelvis inte av den nedtrappade ersättningen eftersom de antingen får grund- eller takersättningen. En stor del av de arbetslösa saknar ersättning eller får försörjningsstöd. LU:s viktigaste rekommendation är att systemet för försörjningsstöd avlastas eller görs om i grunden. Enligt LU finns starka skäl för att göra arbetslöshetsförsäkringen obligatorisk. lämnade tillkännagivanden till regeringen om dels att regeringen bör återkomma till med lagförslag som ger arbetslösa rätt att begränsa sitt arbetssökande , dels att regeringen ser över arbetslöshetsförsäkringens regelverk så att det inte diskriminerar deltidsarbetslösa. Regeringspartierna reserverade sig på båda dessa punkter (bet. 2010/11:AU9, rskr. 2010/11:279). I en debattartikel i framhåller arbetsmarknadsminister att fas 3 ska följas upp och kontrolleras bättre. Arbetsförmedlingen har bl.a. fått i uppdrag att analysera jobb- och utvecklingsgarantin med särskilt fokus på fas 3. beslutade regeringen att deltagare i jobb- och utvecklingsgarantins tredje fas ska ha möjlighet till arbetsmarknadsutbildning om de bedöms kunna få ett arbete i anslutning till avslutad utbildning. Ett pressmeddelande från Arbetsförmedlingen från tar upp kvalitet och uppföljning av fas 3. Av detta framgår att myndigheten har kontroll på vilka brister som finns och att man agerar för att generellt öka kvaliteten på platserna. Arbetsförmedlingen genomför just nu en granskning av samtliga fas 3-anordnare, och en sammanställning kommer att vara klar . Enligt ett utskottsinitiativ i arbetsmarknadsutskottet vill utskottet att beslutar om ett tillkännagivande om att stoppa nya anvisningar av långtidsarbetslösa personer till jobb- och utvecklingsgarantin (bet. 2010/11:AU11). Regeringspartierna reserverade sig mot förslaget. (2011) anser att den sammantagna bilden inte tyder på att krisen skulle ha lett till någon kraftig försämring av matchningen på arbetsmarknaden. Dock förvärrades under krisen situationen för vissa grupper av långtidsarbetslösa ytterligare. Den försvagade arbetsmarknadssituationen för personer med endast förgymnasial utbildning är särskilt besvärlig. Finanspolitiska rådets analys visar att arbetslösa ungdomar inte har sämre, utan tvärtom bättre, chanser att hitta jobb än arbetslösa i allmänhet. Det är ett skäl till att arbetslöshet kan vara ett mindre problem för unga än för äldre. I analyseras matchningen på den svenska arbetsmarknaden. Den samlade bilden från de indikatorer som presenteras tyder på att bristen på arbetskraft inte är anmärkningsvärt hög med tanke på den senaste tidens kraftiga tillväxt i sysselsättningen. Det är också svårt att hitta tydliga tecken på att matchningseffektiviteten på arbetsmarknaden har försämrats , enligt KI. Sänkt skatt på tjänster (2011) framhåller att hög beskattning av tjänster som lätt kan göras av hushållet självt eller i svart sektor leder till större snedvridningar än beskattning av andra tjänster och varor. Detta är ett starkt argument för RUT-avdraget, som innebär skattelättnader vid köp av hushållsnära tjänster. Argumenten för skattelättnader för ROT-arbeten är svagare eftersom dessa kräver mer specialistkompetens. De samhällsekonomiska effektivitetsargumenten för lägre moms på restaurang- och cateringtjänster är inte heller särskilt starka, enligt rådet som i stället förordar en återgång till en enhetlig moms. delar utredningens syn att förslaget om sänkt restaurang- och cateringmoms kan ge varaktiga sysselsättningsökningar (dnr 6-8-11). Det är enligt KI dock orimligt att anta att det inte sker någon undanträngning inom andra branscher då efterfrågan på restaurang- och cateringtjänster ökar. Enligt KI blir därför effekterna mindre än de 3 500 årsarbetskrafter som antas av utredningen. Regeringen har tillsatt en kommitté med uppdraget att se över beskattningen av bolag (dir. 2011:1). Syftet är att beskattningen utformas så att företagande, investeringar och sysselsättning gynnas. I uppdraget ligger bl.a. att kommittén ska undersöka olika möjligheter att minska beskattningen av riskkapital i bolagssektorn och göra villkoren mer lika för finansiering med eget kapital och med lån. I ett första delbetänkande, som ska lämnas , ska kommittén lämna förslag på skatteincitament för att stimulera tillgången på riskvilligt kapital. I ett andra delbetänkande, som ska lämnas , ska kommittén belysa de svenska reglerna om avdrag för forskning och utveckling (FoU) och lämna förslag på skatteincitament för FoU. Det slutliga uppdraget ska redovisas . 2.8.4 Välfärden och kommunernas ekonomi Kommunernas ekonomi och balanskrav Mot bakgrund av den utredning som regeringen har tillsatt om det kommunala balanskravet skriver i sin senaste rapport att man är förvånad över att utredningen inte fått i uppgift att också utreda ett regelsystem som låter statsbidragen till kommunerna variera över konjunkturcykeln. Detta förefaller vara det enklaste systemet att införa, eftersom det både är ändamålsenligt och inte riskerar att komma i konflikt med det kommunala självstyret. En av uppgifterna som utredningen ska analysera är att analysera om enskilda kommuner kan ges större frihet att variera budgetutfallen mellan åren. En annan uppgift är att utreda möjligheten att inrätta en kommunstabiliseringsfond dit kommunerna kan göra avsättningar i högkonjunkturer som sedan kan användas i lågkonjunkturer. I ekonomirapporten från Kommuner och Landsting framhålls den starka ekonomin i kommunsektorn. Den ekonomiska situationen i kommuner och landsting blev betydligt bättre än förväntat. Även 2011 och 2012 blir år med ekonomiska överskott enligt ekonomirapporten. Vidare framhålls att det är viktigt att kommuner och landsting ges möjlighet att spara överskotten för att använda under magrare år, vilket kräver att regeringen ändrar reglerna kring balanskravet. I Finanspolitiska rådets rapport framgår att rådet anser att regeringens utbildningsreformer sannolikt inte är tillräckliga. Enligt rådet har regeringen identifierat rätt utmaningar med har alltför stor tilltro till effekten av normbildande signaler. Mer behöver göras för att de utbildningspolitiska målen ska nås. Enligt finns en betydande förbättringsmarginal både inom ramen för den gymnasiala yrkesutbildningen och för den högre utbildningen. Den grupp av ungdomar som har svårast att etablera sig på arbetsmarknaden är de som inte har avslutat gymnasiet. Det är därför viktigt att se till att en så hög andel som möjligt av alla ungdomar dels kommer in på gymnasiet, dels lyckas avsluta sina studier. Det minskade inslaget av obligatoriska kurser på yrkesprogrammen kan förväntas leda till att fler klarar av sina studier. Men detta bör kompletteras med att kraven för behörighet till gymnasiets yrkesinriktade program inte sätts så högt att stora grupper inte har en möjlighet att uppnå dem. För att uppnå en bättre övergång från den gymnasiala yrkesutbildningen till arbetslivet är det viktigt att alla anordnare av gymnasieskolans yrkesinriktade program har ett tydligt uppdrag att underlätta övergången till arbetsmarknaden. Relevanta styrdokument bör klargöra att utbildningen syftar till en direkt övergång till arbete efter avslutade studier för de ungdomar som önskar detta. Mängden arbetsplatsförlagd utbildning på gymnasieskolans yrkesinriktade program bör öka. Vad gäller den högre utbildningen bör utbildningssystemet bl.a. utformas så att det premierar en snabb genomströmning. I regeringens promemoria Översyn av sjukförsäkringen förslag till förbättringar (S2011/4725/SF) redovisas resultatet av en översyn av regeringens sjukförsäkringsreformer. Arbetsgruppen anser att den svenska sjukförsäkringen nu i de flesta avseenden fungerar väl. har den totala sjukfrånvaron liksom de regionala skillnaderna minskat kraftigt. Arbetsgruppens samlade bedömning är att rehabiliteringskedjan och de andra reformer som genomförts kraftfullt bidragit till den positiva utvecklingen i sjukfrånvaron. I promemorian förslås större justeringar för att sjukförsäkringsreformen ska fungera som avsett. En justering av undantagsreglerna vid den bortre tidsgränsen är nödvändig. Sjukpenning på fortsättningsnivån ska kunna betalas ut för ytterligare dagar om det på grund av den försäkrades sjukdom skulle vara oskäligt att inte göra så. En ny ersättning, sjukpenning i särskilda fall, bör införas för dem som lämnat tidsbegränsad sjukersättning och som inte kan återvända till sjukförsäkringen (s.k. nollklassade). Ersättningen ska motsvara den ersättning de haft under arbetslivsintroduktionen (). Vid övergång till arbetslivsintroduktionen () ska även ett bostadsstöd kunna erhållas som också tar hänsyn till försörjningsbörda. Stödet ska kunna utgå i och även kunna bibehållas om dessa personer beviljas sjukpenning i särskilda fall. Vidare behövs förstärkta insatser för att underlätta återgång i arbete samt förstärkta rehabiliteringsinsatser. Det behövs också åtgärder som kan understödja det långsiktiga arbetet att stärka tilltron till sjukförsäkringen. I promemorian föreslås också ett antal mindre förändringar som rör reglerna kring sjuklön, sjukpenning vid arbetsskada och sjukresor. 2.8.5 Klimat, energi och investeringar I , Klimatpolitikens utmaningar , behandlas klimatpolitikens utmaningar fördelade på tre områden med förslag på hur utmaningarna kan bemötas. Institutet anser bl.a. att ska fortsätta med klimatpolitikens internationella inriktning, renodla koldioxid- och energiskatter samt undvika subventioner men stärka incitamenten till forskning och utveckling. Några viktiga punkter som nämns är bl.a. att inte gå längre med nationella mål för energieffektivisering och förnybar energi än vad som krävs, eftersom sådana mål fördyrar klimatpolitiken, arbeta inom EU för att nå ett nytt klimatmål till 2030, fortsätta med internationell klimatpolitik, överväga att göra en större andel av utgiftsminskningarna utomlands och minska koldioxidskattens nedsättningar. I framförs att haft och har en ambitiös klimatpolitik. Enligt rådet har det skett förbättringar av den svenska klimatpolitiken i och med klimatpropositionen 2009. Ett ökat fokus på det globala och borttagandet av sektorspecifika mål är de förbättringar som enligt rådet främjar effektiviteten mest. Rådet anser att en sammanblandning av klimatpolitik med andra politikområden är ett stort problem. Specifika satsningar på förnybar energi, infrastruktur och satsningar på energieffektiviseringar i klimatpolitiska syften är enligt rådet ineffektivt. För att ytterligare effektivisera klimatpolitiken föreslår rådet bl.a. att fortsätter med att driva på för att få till stånd internationella avtal med betydande globala utsläppsreduktioner och arbetar mer aktivt för att bredda och fördjupa det europeiska utsläppshandelssystemet EU ETS. Vidare anser rådet att bör ta bort och inte införa någon subvention på miljöbilar, då det enligt rådet inte finns några miljöbilar. behandlar två motioner 2010/11:N269 (S) och 2010/11:N334 (S) med önskemål om utvärdering av genomförda om- och avregleringar. Dessa behandlas i betänkande 2010/11:NU23 som justeras . 2.9 ställningstagande till riktlinjerna Utskottet kan konstatera att har en internationellt sett fördelaktig position med hög tillväxt, starka offentliga finanser och sjunkande arbetslöshet. Som IMF uttalat har återhämtning från den ekonomiska krisen varit unikt framgångsrik jämfört med andra EU-länder. Utskottet välkomnar regeringens fortsatta inriktning på politiken mot full sysselsättning och minskat utanförskap. Det handlar framför allt om att ta ansvar för jobben genom att säkra en trygg tillväxt. Målet är en politik som ger jobb utan att ekonomin överhettas och som säkrar att tillväxten kommer alla till del. Politiken ska förhindra att grupper med svag förankring på arbetsmarknaden lämnas därhän. ska om det krävs för en trygg tillväxt kunna gå före andra länder i att säkra ett robust finansiellt system. Utskottet konstaterar att den starka utvecklingen i ekonomin innebär en snabbare återhämtning av de offentliga finanserna än väntat. vänds underskottet till ett överskott som sedan successivt stiger. senaste prognos från pekar i samma riktning. Krisen har alltså inte påverkat på det sätt som befarats. Utskottet anser att det goda utgångsläget med överskott när krisen bröt ut gjorde det möjligt att motverka den kraftiga konjunkturnedgången med finanspolitiska stimulanser utan att äventyra de offentliga finanserna. Även menar att förklaringen till det bättre utfallet för de offentliga finanserna i jämfört med omvärlden är det starka utgångsläget. Till skillnad från många andra länder, som pressades in i en svår finanspolitisk konsolidering, kunde möta krisen med kraftfulla åtgärder men också vårda återhämtningen och därmed fortsätta med en politik för att förbättra ekonomins funktionssätt, minska utanförskapet och varaktigt öka arbetsutbudet och sysselsättningen. Utgångspunkten för att kunna genomföra reformer för ökad tillväxt, höjd sysselsättning och förbättrad välfärd är alltså en ansvarsfull hantering av de offentliga finanserna. Finanskrisen har visat att ordning och reda i de offentliga finanserna är en avgörande förutsättning för att hantera de utmaningar som finanspolitiken ställs inför i en svår ekonomisk kris. Eftersom det alltid är svårt att bedöma varaktigheten och djupet i en ekonomisk nedgång anser utskottet att det finns skäl att ha resurser kvar för att kunna möta en sämre utveckling än väntat. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens bedömning att även nästa lågkonjunktur ska kunna mötas utifrån överskott i de offentliga finanserna. Återgången till överskott i de offentliga finanserna har därför högsta prioritet. Utskottet delar regeringens bedömning om att risken för att återhämtningen försenas på grund av finansiell marknadsoro kvarstår. Risken är kopplad till osäkerhet kring många länders offentliga finanser och att nästa lågkonjunktur därför återigen kommer att innebära svåra prövningar för dessa länder. Under dessa förhållanden kan utskottet inte nog understryka värdet av att kan möta nästa nedgång med starka offentliga finanser. Endast då kan den ekonomiska politiken vara trovärdig, expansiv och effektiv även i nästa finanskris.