bet · GZ01FiU1 · 2011-11-15 00:00:00 — Bakgrunden till ettårsproblematiken är att nya försäkringsprodukter vuxit fram med friare villkor för återköp än vad som gällde när avkastningsskatten i dess nuvarande form infördes för kapitalförsäkring . Detta skattefria sparande kan åstadkommas genom att försäkringstagaren återköper försäkringen och sedan gör en ny premiebetalning med samma belopp . Eftersom värdet av försäkringen vid ingången av beskattningsåret minskar i den utsträckning som försäkringstagaren gör återköp minskar underlaget för schablonavkastningen i motsvarande utsträckning, vilket innebär att även skatten som belöper på försäkringen minskar. Ett av de grundläggande kraven på ett sparande som schablonbeskattas är att skatt faktiskt ska kunna tas ut på sparandet. Den skattskyldige ska inte via uttag eller liknande kunna disponera sitt sparande så att skatt inte kan tas ut. Ettårsproblematiken måste därför åtgärdas. För att lösa frågan om ettårsproblematiken förslår regeringen att förutom värdet av den skattskyldiges tillgångar vid beskattningsårets ingång respektive värdet av försäkringen vid beskattningsårets ingång ska ett värde motsvarande summan av de som har betalats in under beskattningsåret ingå i kapitalunderlaget. Vid beräkning av detta belopp ska dock som har betalats in under den andra halvan av beskattningsåret beräknas till halva värdet. Nivån på schablonavkastningen är en annan fråga som bör övervägas. Utgångspunkten bör av neutralitetsskäl vara att schablonavkastningen på kapitalförsäkringar ska ligga i nivå med schablonintäkten på investeringssparkonton. Målsättningen är att både kapitalförsäkring och investeringssparkonto ska vara attraktiva sparformer. Schablonavkastningen (skatteunderlaget) för sparande i kapitalförsäkring och avtal om tjänstepension som är jämförbart med kapitalförsäkring, ska beräknas som kapitalunderlaget multiplicerat med statslåneräntan vid utgången av november under föregående kalenderår. Skattesatsen (avkastningsskatt) för kapitalförsäkring och avtal om tjänstepension som är jämförbart med kapitalförsäkring höjs från . Den effektiva skattesatsen för tillgångar på investeringssparkonto förväntas uppgå till . Beräkningen av den effektiva skattesatsen bygger på antaganden om tillgångarnas sammansättning och den förväntade avkastningen för respektive tillgångsslag. På lång sikt förväntas förslaget få till följd att skatteuttaget för sparande i kapitalförsäkring, som andel av tillgångarnas värde, ökar från till . För en kapitalförsäkring med en sammansättning av de underliggande tillgångarna motsvarande det som förväntas inom ramarna för investeringssparkontot innebär detta en höjning av den effektiva skattesatsen från till . Förslaget om investeringssparkonto innebär att skattskyldiga fysiska personer inte längre ska redovisa löpande kapitalinkomster och kapitalutgifter respektive kapitalvinster och kapitalförluster på tillgångar som förvaras på ett investeringssparkonto i självdeklarationen. I stället ska investeringsföretaget beräkna och lämna kontrolluppgift till om schablonintäktens storlek för varje enskilt konto. Genom att faktiska kapitalinkomster hänförliga till tillgångar på ett investeringssparkonto inte ska redovisas i självdeklarationen ska investeringsföretaget inte heller lämna kontrolluppgifter om ränta, utdelning eller annan avkastning på sådana tillgångar som innehas av obegränsat skattskyldiga personer. För innebär detta en stor förenkling jämfört med dagens kapitalbeskattning, en förenkling som också leder till lägre kostnader för hantering av kapitalbeskattningsfrågor hos . I propositionen föreslås också att schablonintäkten avseende innehav på ett investeringssparkonto ska undantas från deklarationsskyldighet. Förslaget innebär att i stort sett ingen, som inte är deklarationsskyldig för andra intäkter, ska deklarera för schablonintäkt. Det bör således inte uppstå några kostnader hos för deklarationshantering på grund av förslaget om investeringssparkonto. För domstolarna innebär detta att antalet mål som rör konventionell beskattning av finansiella instrument kommer att minska. Sammantaget innebär de nya reglerna att förslagen sannolikt inte kommer att medföra någon ökad, utan möjligen minskad, arbetsbörda för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget om investeringssparkonto innebär att investeringsföretagen ska lämna kontrolluppgift om schablonintäkten för alla kontoinnehavare. Detta innebär naturligtvis en administrativ börda för instituten. Å andra sidan slipper instituten i de allra flesta fall att lämna uppgifter om avkastning, inklusive avyttring, på finansiella instrument enligt de regler som gäller . Själva administrationen av investeringssparkontot innebär också en ökad administrativ börda för investeringsföretagen. Bestämmelserna som reglerar investeringssparkontot blir dock med nödvändighet omfattande eftersom det schablonbeskattade systemet inom investeringssparkontot ska existera sida vid sida med det konventionella beskattningssystemet. Regeringen bedömer därför att den ökade börda som dessa regler medför får accepteras. Regeringen gör bedömningen att de offentligfinansiella effekterna av ett investeringssparkonto uppgår till och av de ändrade skattereglerna för kapitalförsäkringar till . De nya reglerna avses träda i kraft . avvisar i motion Fi243 yrkande 2 i denna del regeringens förslag. Den nu gällande huvudregeln är att kapitalvinster på aktier, fondandelar och andra finansiella instrument ska tas upp till beskattning det år avyttringen sker, dvs. redovisas i deklarationen året efter avyttringen. Beskattning sker av vinstens nominella belopp oberoende av innehavstidens längd. Vid beräkning av vinster på finansiella instrument tillämpas en s.k. genomsnittsmetod. Metoden tillämpades års skattereform på aktier som innehafts eller längre. Denna innebär att en genomsnittlig anskaffningsutgift beräknas för andelar av samma slag och sort som ingår i innehavet. Under utredningsarbetet inför skattereformen undersöktes ett antal olika metoder för beskattning av kapitalvinster på finansiella instrument, bl.a. olika s.k. saldometoder som i den enklaste versionen skulle innebära full återinvesteringsrätt utan att detta utlöser beskattning. Någon tillfredsställande lösning gick dock då inte att finna. I budgetpropositionen redovisade regeringen ett antal reformambitioner för mandatperioden på skatteområdet (prop. 2010/11:1 Förslag till statsbudget , finansplan och skattefrågor m.m. avsnitt 1.7.4). Bland dessa reformambitioner nämndes införandet av en ny schablonbeskattad sparform benämnd investeringssparkonto. Regeringen bedömde vidare att det även borde göras vissa justeringar i beskattningen av kapitalförsäkring för att effektivisera beskattningen av en sådan försäkring och för att upprätthålla den skattemässiga neutraliteten. Genom de föreslagna reglerna införs nu ett investeringssparkonto, och bestämmelserna om beskattning av kapitalförsäkringar m.m. ändras för att uppnå neutralitet i systemet. Utskottet anser det angeläget att skattereglerna är utformade så att de underlättar ett aktivt sparande också i aktier och andra värdepapper. De nuvarande reglerna för beskattning av aktier och andra finansiella instrument är komplicerade. Inte sällan leder detta till misstag och felaktigheter men också till inlåsningseffekter och andra effektivitetsförluster. Utskottet ser därför positivt på regeringens förslag att införa en ny frivillig sparform, ett investeringssparkonto, med syftet att göra det enklare att spara. För att effektivisera beskattningen och upprätthålla neutraliteten i skattesystemet bör även de förändringar som regeringen föreslår i beskattningen av kapitalförsäkringar genomföras. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen och avstyrker motionsyrkandet om avslag på propositionen i denna del. Ändrade skatteregler för investeringsfonder och deras delägare Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Ändringarna i skattereglerna innebär att investeringsfonder inte längre ska vara skattskyldiga för inkomst av tillgångar som ingår i fonden. I stället ska den som är delägare i en investeringsfond, svensk eller utländsk, ta upp en schablonintäkt som beräknas på grundval av värdet på delägarens fondandelar vid kalenderårets ingång. För att beräkna schablonintäktens storlek ska underlaget multipliceras . och rådet antog direktiv /65/EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag). Dessa fondföretag kallas Ucits, vilket står för Undertakings for in . Direktivet, kallat Ucits IV-direktivet, har genomförts i svensk lagstiftning (prop. 2010/11:135, bet. 2010/11:FiU38). Detta betyder bl.a. att reglerna lag om investeringsfonder har anpassats till det nya direktivet. Direktivet innebär bl.a. att det blir lättare för svenska värdepappersfonder att flytta ut från . De nya reglerna i kombination med att fonder utomlands beskattas lägre än här medför en risk för att den svenska skattebasen, när det gäller beskattningen av investeringsfonder, eroderar om inte skattereglerna för investeringsfonder förändras. Med anledning av detta har regeringen låtit analysera förutsättningarna för att överföra beskattningen av investeringsfonder till delägarnivå samt lämna förslag till de lagändringar som krävs för en sådan överföring (förslag i promemoriorna Fi2010/688 och Fi2010/5532). Båda promemoriorna har remissbehandlats. De förslag till ändrade skatteregler för investeringsfonderna och deras delägare som läggs fram i budgetpropositionen bygger på förslag. Svenska investeringsfonder är enligt lagen (2004:45) om investeringsfonder inte juridiska personer. I skattesammanhang ska dock bestämmelserna om juridiska personer tillämpas också på investeringsfonder. Investeringsfonder är egna skattesubjekt och därigenom skattskyldiga för inkomst av de tillgångar som ingår i fonden. I 39 kap. 14 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, finns särskilda regler för beräkning av inkomst av en svensk investeringsfond, dvs. en i registrerad fond. Enligt dessa regler ska fonden inte ta upp kapitalvinster på delägarrätter (bl.a. aktier och aktierelaterade finansiella instrument) till beskattning. På motsvarande sätt får kapitalförluster på sådana tillgångar inte dras av. Bakgrunden till bestämmelsen är att fonden ska kunna avyttra värdepapper och investera vinsten i nya värdepapper utan skattekonsekvenser. Den förmån som ett indirekt ägande genom en fond därigenom får i förhållande till ett direkt ägande är tänkt att elimineras genom den schablonmässigt beräknade intäkt som läggs till grund för beskattningen av fonden. Som intäkt ska fonden ta upp ett belopp som motsvarar av värdet på fondens delägarrätter vid beskattningsårets ingång (schablonintäkt). I övrigt gäller vanliga regler om inkomstberäkning, vilket bl.a. innebär att löpande kapitalavkastning och räntor ska tas upp som intäkt av näringsverksamhet medan förvaltningskostnader och ränteutgifter ska dras av. Utdelningar som fonden mottar är skattepliktiga och utdelningar som fonden lämnar ska dras av som kostnad. Den schablonintäkt på som påförs investeringsfonderna beskattas antingen hos fonden eller, om ett belopp motsvarande schablonintäkten delas ut, med 30 respektive hos andelsägare som är en fysisk eller juridisk person. Fonder som uteslutande innehåller fordringsrätter påförs inte någon schablonintäkt. Med fordringsrätter förstås fordran i svenska kronor eller i utländsk valuta. Hit hör också terminer, optioner eller liknande vars underliggande tillgångar kan hänföras till fordran i svenska kronor eller utländska valuta. Som en konsekvens av att investeringsfonder i den svenska lagstiftningen behandlas som egna skattesubjekt lämnar en svensk investeringsfond normalt utdelning motsvarande det skattepliktiga överskottet. Genom utdelningen kan skatt undvikas på fonden. Eftersom fondandelsägarna är skattskyldiga för erhållen utdelning innebär förfarandet för fysiska personer att kan återinvesteras i fonden efter skatt. I flera av EU:s medlemsländer beskattas inte investeringsfonder. Det saknas därför skäl för sådana fonder att av skatteskäl ge utdelning till andelsägarna, vilket i sin tur innebär att av vinsten kan återinvesteras. Till följd härav är det vanligt förekommande att svenska företag startar förvaltningsbolag och fonder utomlands, även om fonderna enbart är avsedda för försäljning i . har andelen utlandsregistrerade fonder på den svenska marknaden ökat stort. Fusion eller delning av investeringsfonder leder inte till uttagsbeskattning (39 kap. 20 § IL). Den eller de nya fonderna inträder i den eller de upphörda fondernas skattemässiga situation när det gäller tillgångarnas anskaffningsutgift och annat som påverkar kapitalvinstberäkningen. Skattemässig kontinuitet ska alltså gälla vid en sammanläggning eller delning. Detsamma gäller numera även vid gränsöverskridande fusioner (prop. 2010/11:131, bet. 2010/11:SkU35). Vid en fusion eller delning av investeringsfonder övergår rättigheter och skyldigheter när det gäller skatt som avser tiden före ombildningen till den eller de nybildade fonderna. Vid delning fördelas rättigheterna och skyldigheterna mellan de nybildade fonderna i förhållande till fondernas värde vid delningen. Bestämmelserna om detta återfinns i skattebetalningslagen (1997:483). En utländsk investeringsfond (dvs. en fond som inte är registrerad i ) är endast skattskyldig för inkomst av fastighet i och tillgångar som är hänförliga till det fasta driftstället i och som ingår i fonden. Enligt kupongskattelagen (1970:624) föreligger skattskyldighet för en utländsk juridisk person som tar emot utdelning från under förutsättning att den utländska juridiska personen inte har ett fast driftställe här. Exempel: Om en utländsk investeringsfond får utdelning från ett svenskt aktiebolag, ska det svenska bolaget innehålla kupongskatt. Skatten uppgår till av utdelningens belopp. I vissa fall kan skattesatsen sättas ned enligt överenskommelser i skatteavtal. Beskattningen av svenska andelsägare För andelsägare i en svensk eller utländsk investeringsfond kan skattekonsekvenser uppstå dels vid utdelning från fonden, dels vid försäljning av fondandelar. Svenska fysiska och juridiska personer är skattskyldiga enligt vanliga regler för utdelning från en investeringsfond och för vinster som uppkommer när fondandelar avyttras. Avdrag medges för kapitalförluster. Skattereglerna gäller oavsett om en fond är en svensk eller en utländsk investeringsfond. Fysiska personer ska ta upp utdelningar och kapitalvinster som intäkt av kapital. Utdelning ska tas upp när den kan disponeras. Med avyttring avses försäljning, byte eller liknande överlåtelser av tillgångar. Vidare gäller att om en investeringsfond upplöses anses varje delägare ha avyttrat sin andel. Fusion, gränsöverskridande fusion eller delning av investeringsfonder ska inte leda till att kapitalvinster ska tas upp hos delägarna. Någon beskattning utlöses således inte på delägarnivå. Ersättning i pengar ska dock tas upp som kapitalvinst det beskattningsår fusionen eller delningen sker. Av 44 kap. 2 § IL framgår att vad som sägs om kapitalvinster i 48 kap. IL på motsvarande sätt gäller för kapitalförluster. En förlust som uppkommer vid en sammanläggning eller delning får således inte dras av. Uppkommer en förlust när en andel i en investeringsfond avyttras gäller följande. En förlust på en marknadsnoterad andel ska i sin helhet först kvittas mot vinster (48 kap. 20 § IL). Det som inte kan dras av genom kvittningen får dras av till (48 kap. 20 a §). Detta gäller inte kapitalförluster på marknadsnoterade andelar i investeringsfonder som bara innehåller svenska fordringsrätter (räntefonder). Sådana förluster får dras av i sin helhet i inkomstslaget kapital enligt 48 kap. 21 § IL. I fråga om kapitalinkomster gäller för juridiska personer i princip samma regler som för fysiska personer, men inkomsterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet. När det gäller behandlingen av kapitalförluster vid avyttring av andelar i investeringsfonder finns särskilda regler i 48 kap. 25 och 26 §§ IL. Dessa regler innebär sammanfattningsvis att förluster på delägarrätter bara får dras av mot vinster på delägarrätter. Vad som inte kan dras av på det sättet får sparas till och behandlas då som en under det året uppkommen förlust. Beskattningen av utländska andelsägare Utländska andelsägare som är begränsat skattskyldiga i betalar, med vissa undantag, kupongskatt på utdelning från andel i svensk investeringsfond. Kupongskatten uppgår till av utdelningen. Den som är begränsat skattskyldig i är skattskyldig för kapitalvinst på vissa delägarrätter om han under det kalenderår avyttringen sker eller under de föregående tio kalenderåren har varit bosatt i eller stadigvarande vistats här. Avskaffad beskattning av svenska investeringsfonder För att undvika att det nya Ucitsdirektivet leder till att den svenska skattebasen i form av tillgångar investerade i investeringsfonder försvinner, föreslår regeringen att investeringsfonder inte längre ska vara skattskyldiga enligt inkomstskattelagen för inkomst av tillgångar som ingår i fonden. Förslaget omfattar alla slags investeringsfonder. Förslaget innebär att investeringsfonder även i fortsättningen ska tillämpa de regler som gäller för juridiska personer i IL men att inkomster av tillgångarna i fonden ska vara skattefria. Skattefriheten ska utöver de svenska investeringsfonderna också gälla sådana utländska fonder som är begränsat skattskyldiga i . Den slopade beskattningen av investeringsfonder ska enligt propositionen åtföljas av nya regler om beskattning på delägarnivå. Förslaget innebär att den som äger andelar i en investeringsfond ska schablonbeskattas i förhållande till värdet på de egna andelarna. Beskattningen ska omfatta andelar i såväl svenska som utländska investeringsfonder. Ingen ändring föreslås när det gäller beskattning av utdelning och kapitalvinster. Delägarna ska på samma sätt som beskattas för utdelning från fonden och för kapitalvinster när fondandelar avyttras. Kapitalunderlaget ska utgöras av värdet vid kalenderårets ingång på de fondandelar som ägs av den skattskyldige. För att beräkna schablonintäktens storlek ska underlaget multipliceras . Schablonintäkten har bestämts till för att skatteintäkterna från schablonbeskattningen av delägarna i stort sett ska kompensera den minskning av skatteintäkterna som bli följden av att den effektiva skattesatsen sänks. Enligt förslaget ska schablonintäkten tas upp i inkomstslaget kapital när det gäller obegränsat skattskyldiga fysiska personer som äger andelar i investeringsfonder. Obegränsat skattskyldiga juridiska personer som äger andelar i investeringsfonder ska ta upp schablonintäkten i inkomstslaget näringsverksamhet. Ingen schablonintäkt ska tas upp när det gäller fondandelar som utgör lagertillgångar och som tas upp till beskattning till det verkliga värdet. Schablonintäkten avseende innehav av andelar i en investeringsfond ska inte ingå vid beräkningen av en stiftelses, en ideell förenings eller ett registrerat trossamfunds avkastning vid tillämpningen av det s.k. fullföljdskravet i 7 kap. 6, 7, 10 och 14 §§ IL. Schablonintäkten ska inte betraktas som inkomst av kapital vid beräkning av bidragsgrundande inkomst gällande bostadsbidrag och bostadstillägg, inte heller vid beräkning av betalningsskyldighet för underhållsstöd för den bidragsskyldige föräldern. Motsvarande ska gälla vid beräkning av äldreförsörjningsstöd och bilstöd. Som en konsekvens av att svenska fonder inte beskattas för inkomster från fondtillgångarna föreslås att utländska investeringsfonder ska undantas från skyldighet att betala kupongskatt på utdelning. Undantaget ska dock begränsas till utländska investeringsfonder som motsvarar fondföretag enligt lagen om investeringsfonder och som hör hemma i en stat inom EES-området eller i en stat med vilken har ingått ett skatteavtal som innehåller en artikel om informationsutbyte eller ett avtal om informationsutbyte i skatteärenden. Fondbolag, förvaltningsbolag och förvaringsinstitut föreslås bli befriade från deklarationsskyldighet för de investeringsfonder de förvaltar. Som redogjorts för ovan innebär regeringens förslag att innehavare av andelar i en investeringsfond ska ta upp en schablonintäkt i deklarationen. För att undvika att en stor mängd fondsparare, framför allt barn som inte måste deklarera , blir deklarationsskyldiga föreslås att schablonintäkt vid innehav av andelar i en investeringsfond inte ska medföra skyldighet att deklarera i de fall den skattskyldige saknar andra deklarationspliktiga intäkter och kontrolluppgift har lämnats för intäkten. Beloppsgränsen för när fysiska personer, med vissa undantag, ska lämna allmän självdeklaration på grund av intäkter i inkomstslaget kapital höjs till . Samma beloppsgräns ska gälla när det gäller skyldighet att lämna särskild självdeklaration för vissa juridiska personers intäkter i inkomstslaget näringsverksamhet. Den som är skyldig att lämna kontrolluppgift om avyttring av fondandelar genom inlösen ska också lämna uppgift om den schablonintäkt som en andelsägare i en investeringsfond eller i ett fondföretag som driver verksamhet här i landet ska ta upp. Kontrolluppgift ska lämnas för fysiska personer och dödsbon. Kontrolluppgiftsskyldigheten ska även omfatta begränsat skattskyldiga fysiska personer. Detta för att ska kunna uppfylla sina åtaganden om informationsutbyte med andra länder. Kontrolluppgift om schablonintäkt ska också lämnas i de fall när förvaltaren och investeringsfonden alternativt fondföretaget finns i olika länder. Regeringen har lämnat en proposition till om en ny lag, skatteförfarandelagen, för i stort sett hela skatteförfarandet. Lagen ska ersätta bl.a. lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter, förkortad LSK. Skatteförfarandelagen föreslås träda i kraft . När det gäller kontrolluppgifter och informationsuppgifter tillämpas dock lagen första gången på uppgifter som avser . Det innebär att bestämmelserna i alltjämt ska tillämpas när det gäller uppgifter som avser medan bestämmelserna i skatteförfarandelagen ska tillämpas för uppgifter som avser 2013 och senare kalenderår. De förändringar och nya bestämmelser avseende deklarationer och kontrolluppgifter som föreslås i denna proposition ska införas både i LSK och skatteförfarandelagen. Höjt gränsbelopp för beräkning av statlig inkomstskatt En höjning av gränsbeloppet för beräkning av statlig inkomstskatt från dagens till föreslås. Åtgärden motiveras bl.a. av att schablonintäkten annars skulle medföra att ett stort antal fondsparare, främst barn, bli skyldiga att betala in skatt avseende schablonintäkt enbart på grund av små fondinnehav. En sådan höjning av gränsbeloppet kommer att medföra att den absoluta majoriteten av fondsparande barn inte kommer att behöva betala skatt för någon schablonintäkt, eftersom schablonintäkten understiger gränsbeloppet. De föreslagna ändringarna i IL som rör slopad beskattning av investeringsfonder och beskattning av schablonintäkt avseende innehav av fondandelar träder i kraft . Detsamma gäller i huvudsak även de övriga ändringar som föreslås i IL, kupongskattelagen och socialförsäkringsbalken m.fl. lagar som berörs. Kostnaden av att slopa skattskyldigheten för fonder uttrycks som att den effektiva skattesatsen sänks med . Sänkningen av den effektiva skattesatsen beräknas motsvara en varaktig minskning av skatteintäkterna med . Intäkterna från schablonbeskattningen av andelsägarna beräknas uppgå till , vilket medför att förslaget är i det närmaste offentligfinansiellt neutralt i termer av den varaktiga effekten . beräknar den årliga kostnaden för att hantera schablonintäkten till ca . Engångskostnaden för att bygga upp ett nytt IT-system och informationsinsatser beräknas uppgå till .