· GY01SfU6 · 2011-05-04 12:11:45 — Som lulebo och norrbottning är kanske inte fotboll den sport som ligger mig varmast om hjärtat. , LF Basket och är väl mer lagen jag följer, gläds och sörjer med. Men läste jag en krönika i med rubriken har ingen . Den fick mig att fundera över vilket genomslag politiken får i vardagen.Det intressanta med är inte bara att han är en av världens bästa och största fotbollsspelare utan att han är en produkt av svensk invandringspolitik kompletterad med den viktiga ingrediensen folkrörelse. Krönikören skriver att han är en produkt av , lika mycket svenskt kulturarv som en midsommarstång i Rättvik.Hade bott i hade han aldrig fått chansen. Då hade han aldrig kunnat spela i landslaget, för så märklig är invandringspolitiken i ett av våra närmaste grannländer. Då hade fotbollen varit en stjärna fattigare. Men mycket viktigare är att tusentals unga tjejer och killar hade berövats en förebild. Den danska politiken är brutal och exkluderande. Därför har ingen Zlatan.Herr talman! Utanför denna kammare har migrationspolitiken reell betydelse. Besluten vi tar och debatterna vi för får konsekvenser för många kvinnor och män och inte minst för barn. För mig som socialdemokrat handlar migration om människor och möjligheter. När människor flyttar sprids kunskap, nätverk växer och nya möjligheter uppstår. Den demografiska utvecklingen visar att behovet av arbetskraft kommer att öka . Det innebär att vi kommer att konkurrera med andra europeiska länder om att få arbetskraft till vårt land.Vi socialdemokrater välkomnar arbetskraftsinvandring som en naturlig del av rörligheten över gränser. Det är en viktig del för svensk ekonomi och tillväxt. Men den ska vara reglerad för att man ska kunna ha ordning och reda på arbetsmarknaden, och den förutsätter respekt för gällande villkor och kollektivavtal. Arbetskraftsinvandringen får aldrig skyla över brister inom asylsystemen runt om i . Arbetskraftsinvandring är inte heller någon lösning för den som söker skydd undan förföljelse och kan aldrig ersätta, och får inte tillåtas urholka, asylrätten.Ett lands asyl- och flyktingpolitik kan sägas vara en värdemätare för dess inställning till försvaret av mänskliga rättigheter. För att försvara dessa grundläggande rättigheter krävs ett tydligt politiskt ansvarstagande. I svensk flyktingpolitik ska ledorden alltid vara solidaritet, humanitet och rättvisa.Herr talman! Med anledning av den skrivelse och de motioner från allmänna motionstiden som vi behandlar vill jag särskilt nämna tre områden.Det första området är synnerligen ömmande omständigheter. En ny utlänningslag med en ny instans- och processordning för utlännings- och medborgarskapsärenden trädde i kraft . Det är en förändring som vi socialdemokrater själva genomförde och står bakom. Men det finns områden i den som måste förbättras och ändras.Under förra mandatperioden förde vi ofta debatter och diskussioner kring begreppet synnerligen ömmande omständigheter och den hårdare tolkning som vi är många som har uppfattat att det har blivit. redovisades en kartläggning som regeringen begärt och som majoriteten så ofta gömt sig bakom. Hur verkligheten ser ut vet vi alla. Vill man få en påminnelse behövde man bara lyssna på när de rapporterade att har beslutat att en psykiskt sjuk mamma som har tankar på att döda sina egna barn ska utvisas ensam med barnen, trots att har bedömt att hon är farlig och inte får vara ensam med barnen i Sverige.Om man nu från anser sig ha utnyttjat det utrymme som finns och det ändå är så här, då måste det väl vara fel på praxis eller på den lagstiftning som vi har? Jag hoppas att jag här i kammaren kan få ett tydligt besked: När kommer en ändring av begreppet synnerligen ömmande omständigheter?Vår uppfattning är att begreppet synnerligen ömmande omständigheter har kommit att tolkas alltför restriktivt och bör ändras till särskilda omständigheter och att nuvarande praxis mildras i ärenden som rör barn. Det andra området är väpnad konflikt. Begreppet väpnad konflikt tolkas mer restriktivt än den praxis som varit, och det blir svårare för människor som flyr undan krig och konflikter i hemlandet att få stanna. Vi anser att utlänningslagen bör ses över vad gäller begreppet väpnad konflikt och andra svåra motsättningar. motsvarar inte begreppet väpnad konflikt fullt ut den folkrättsliga innebörden och bör därför tydliggöras så att det ger den som flyr från krig skydd i . Likaså bör begreppet andra svåra motsättningar i hemlandet tydliggöras i syfte att göra det mindre restriktivt.Det är beklagligt att regeringen inte har tagit någon som helst hänsyn till den kritik som bland annat framförts av , vars uppdrag just är att tolka och informera om den internationella humanitära rätten.Det tredje området är anhöriginvandring. blev jag pappa för i mitt liv - en helt obeskrivlig känsla. när jag lämnade pussade jag min familj och viskade att jag älskar den. Jag visste att vi kommer att ses kväll. Går allt bra med resan hem och annat kommer jag också att få möjlighet att läsa godnattsaga för min fyraåriga dotter med hennes i famnen. Jag klarar inte av att tänka mig ett liv utan dem vid min sida. Att leva tillsammans med sin familj är en mänsklig rättighet. Ändå växer många barn i upp utan sina föräldrar, och åtskilliga mammor och pappor kämpar förgäves för att få återförenas med sina barn. Röda Korset gör ett fantastiskt arbete med att hjälpa tiotusentals splittrade familjer att återförenas men pekar också på den utveckling som vi socialdemokrater med allvar ser: "Möjligheterna till familjeåterförening har drastiskt beskurits , till exempel på grund av orimliga krav på styrkt identitet. Trots dna-tester kan barn och föräldrar inte återförenas ." Så säger , rådgivare i migrationsfrågor hos Röda Korset.Nätverket för rätten till familjeåterförening, som några av oss träffade och som har demonstrerat utanför - många har fyllt läktaren här för att följa debatten - pekar på samma sak och kräver att det ska räcka med att göra sin identitet sannolik vid familjeåterförening på ett sätt motsvarande vad som sker i asylprocessen. Detta är en fråga som måste lösas, inte senare utan . Problemet har redan funnits , och tiotusentals barn och föräldrar tvingas leva åtskilda. Regelverket måste ändras så att familjeåterförening garanteras bland annat för barn från länder som inte utfärdar godtagbara passhandlingar. Om det inte finns myndigheter som kan utfärda identitetshandlingar bör kunna utfärda främlingspass. Jag och många andra vill ha besked . När ska Istaahil, och alla andra kunna återförenas med sina barn och på samma sätt som du och jag kunna säga godnatt i vetskap om att ses igen ? Det finns även annat kring familjeåterförening och anhöriginvandring som måste förändras. De regler som gäller för familjeanknytning omfattar makar, sambopar, registrerade partner och barn . I undantagsfall kan även en nära anhörig beviljas uppehållstillstånd av familjeanknytningsskäl. Dessa regler har inneburit en rad problem. Det gäller tillämpningen av 18-årsregeln avseende barn som uppnått den åldern under ärendets hantering. Dessutom saknas en så kallad sista-länken-bestämmelse som kan ge åldrade föräldrar möjlighet att återförenas med sina vuxna barn. Mot bakgrund av detta bör regeringen genomföra en översyn av reglerna för anhöriginvandring med utgångspunkt i den tidigare anhörigkommitténs förslag.Herr talman! I min inledning nämnde jag fotbollen. Senast skakades den sporten av nyheten om att det franska fotbollslandslagets nye förbundskapten i hemlighet vill kvotera bort svarta och arabiska spelare. Han ska enligt uppgift vilja gynna spelare av "vår kultur och historia" - i praktiken vita franska män. Agerandet är naturligtvis fruktansvärt och oacceptabelt men också en väckarklocka för oss. I arbetet med att harmonisera migrations- och asylpolitiken i EU måste röst för människors lika värde vara stark. Vi sätter ribban för den här typen av agerande. Vårt sätt att förhålla oss till våra medmänniskor - oavsett om de kommer från , eller - får konsekvenser. Därför måste vi tänka efter före. Vill vi ha fler , mer tillväxt och en bättre välfärd kan vi inte bygga höga murar mot omvärlden. Tvärtom behöver vi mer utbyte av idéer och kunskap!Herr talman! Jag vill avsluta med att säga att vi står bakom alla våra reservationer i betänkandet men väljer att yrka bifall till reservationerna 3, 7, 21 och 26. Vi är samlade här i kammaren för att diskutera gränser. Det är ett av demokratins och humanismens plågsammaste områden att diskutera eftersom väldigt mycket av det vi ser som ont eller ociviliserat i världen symboliseras av gränser - järnridån och under det , taggtråden och minfälten mellan två , den mur som byggs mellan israeler och palestinier .Det känns inte naturligt för oss som demokrater att själva ha gränser och stängda grindar mellan oss och dem som vill söka skydd i vårt land. Det strider mot våra humanistiska reflexer. Därför är den här typen av debatt smått obehaglig. Nästan alla här tror i grunden på en öppen värld och skulle helst se en värld där det inte fanns gränser, där alla hade en möjlighet att fly men där ingen givetvis behövde fly. Där är vi inte ; den världen finns inte . Människor tvingas fly undan krig, tortyr, förföljelse eller naturkatastrofer. Familjer splittras.Vissa av dessa människor flyr till , men de allra flesta människor som tvingas fly lyckas inte ta sig till utan befinner sig i länder som ligger nära konfliktområden. Och här står vi med vår gräns. diskuterar vi alltså socialförsäkringsutskottets betänkande 6 med anledning av regeringens skrivelse Migration och asylpolitik. de gröna och regeringen har ingått en överenskommelse om migrationspolitik som kommer att sträcka sig över mandatperioden. Många frågor som har motionerat om kommer att tas upp inom ramen för samarbetet, och flera migrationspolitiska reformer kommer att genomföras . I då främlingsfientliga vindar blåser över - något som yttrar sig i burkaförbud i , medborgargarden mot romer i , kritik mot det svenskspråkiga i och allt högre murar runt EU:s gränser - är det viktigt att just står upp för öppenhet. Vi har gått in i migrationssamarbetet med regeringen för att kunna genomföra reformer som gör politiken mer human. Det finns många stora utmaningar framöver vad gäller migrationspolitik och även utvecklingen inom EU. Därför välkomnar jag samarbetet med regeringen och den gemensamma plattform som vi har för att ta oss an dessa utmaningar.Överenskommelsen innehåller ett antal förbättringar och innebär att fler människor kommer att kunna bygga sin framtid i . Vi har till exempel kommit överens om att förbättra landinformationen, om att inrätta en fjärde migrationsdomstol, om att papperslösa ska få tillgång till hälso- och sjukvård och om att papperslösa barn ska ha rätt att gå i skola. Flera av de reformer som vi har kommit överens om omnämns också i detta betänkande och är sådant som kommer att behandlas i det fortsatta samarbetet. Ett exempel är den djupt allvarliga situationen vad gäller kraven på styrkt identitet för familjeåterförening som omöjliggör familjeåterförening för vissa grupper.Kravet på ur svensk synpunkt godtagbara passhandlingar leder till att barn förvägras att komma till sina föräldrar i och att makar hålls separerade trots att alla kriterier i övrigt för beviljande av uppehållstillstånd är uppfyllda. Inte heller dna-analyser anses av och domstolarna vara tillräckliga bevis på släktskap, vilket tycks märkligt med tanke på dna-analysers bevisvärde i många andra sammanhang.Att få en med svenska mått mätt godtagbar passhandling är omöjligt i vissa länder. I till exempel har det inte funnits fungerande myndigheter och därmed ingen som utfärdar "riktiga" identitetshandlingar. Detta är ingen nyhet, inte heller för som uttryckt att "det är allmänt känt att det i inte funnits någon fungerade central regering . Det finns inte något enhetligt rättssystem och inte heller någon fungerande folkbokföring. Dokument som innehåller identitetsuppgifter är därför normalt utfärdade utifrån muntliga uppgifter från den person eller de personer som handlingarna avser. "Det torde alltså stå uppenbart för envar att den enda identitetskontroll som finns att tillgå bygger på muntliga uppgifter. Det kan vi i vårt välordnade land naturligtvis ha synpunkter på som vi också måste förhålla oss till den verklighet som faktiskt råder i andra länder. Vi kan inte tvinga myndigheterna i att utfärda pass enligt svensk standard.Miljöpartiet och regeringen har kommit överens om att med utgångspunkt i principen om barnets bästa och rätten till familjeåterförening en lösning ska hittas på problematiken med kravet på pass och styrkt identitet i familjeåterföreningsfall. Det kan ske exempelvis genom dna-test, men andra lösningar kan också komma i fråga.Det finns många förändringar som behöver göras för att på allvar ska få en öppen och human migrationspolitik där människor i behov av skydd får stanna och där reell hänsyn tas till barns bästa. Vi kommer i samarbetet med regeringen att ta steg i rätt riktning, och jag ser fram emot att vara med och genomföra positiva förändringar.Avslutningsvis vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 2, 6, 16, 18, 23, 25, 29, 30, 34 och 35.Människan är inte perfekt. begår mänskligheten, medvetet eller omedvetet, onda handlingar. En tydlig konsekvens av detta faktum är alla de flyktingar vi ser runt om i världen. Tiotals miljoner människor är på flykt över hela världen, och även om flyktingvågorna sällan har skapats i närhet är det rimligt att vi om inte annat så av ren medmänsklighet tar på oss ett solidariskt ansvar att hjälpa dem som med risk för livet flyr från krig och tortyr.Sverigedemokraternas utgångspunkt för flyktingpolitiken är att bör hjälpa så många flyktingar som möjligt för de resurser vi har till förfogande. Ett tydligt exempel på effektiv flyktinghjälp är den verksamhet som ägnar sig åt. För inte mer än några per flykting och år hjälper UNHCR en stor del av världens flyktingar. Men UNHCR kan göra mer. Bara har flyktingorganet bett och bönat om ytterligare anslag för att kunna hantera de humanitära katastroferna i , men även i där uppenbarligen har råd att bedriva krig, sida vid sida med islamistiska grupper, men inte hjälpa flyktingar. Trots att man inom UNHCR kan axla ett så stort humanitärt ansvar med de små medel man får sig tilldelade motsvarar stöd till UNHCR ändå bara en bråkdel av de resurser vi lägger ned på invandring till Sverige.Medan UNHCR, som sagt, klarar sig på några per flykting och år lägger ned per flykting och år bara i direkta kostnader för svensk flyktingmottagning. Varför, kan man fråga sig, anser övriga partier i denna kammare att det är viktigare att få invandrare från , och att flytta till än att faktiskt göra skillnad för världens flyktingar. För varje flykting vi tar emot hade vi i stället kunnat hjälpa tusentals ytterligare flyktingar genom FN:s försorg.Dessutom ser vi hur den svenska flyktingmottagningen leder till långsiktiga konsekvenser och kostnader eftersom vi i , till skillnad från andra länder, som regel delar ut permanenta uppehållstillstånd, vilket gör att flyktingmottagningen i regel fortsätter att belasta det svenska samhället även efter det att flyktingskälen tagit slut. Detta gör så klart att våra resurser för att kunna hjälpa ytterligare flyktingar minskar, vilket beror på den misslyckade och havererade flyktingpolitik vi har i Sverige.Vi ser också hur invandringen, såväl av flyktingar som av anhöriga, segregerar . Den skapar utanförskap, motsättningar, främlings- och svenskfientlighet, arbetslöshet, ökad kriminalitet och så vidare. Utöver att detta gör till ett sämre land riskerar det också att minska stödet för den internationella solidaritet som en fungerande flyktingpolitik innebär.Herr talman! Migration och invandring handlar om mer än bara flyktinghjälp. Om svensk flyktingmottagning har varit ineffektiv och kostsam har kanske anhöriginvandringen till varit än värre. Medan andelen invandrare som varit flyktingar varit har anhöriginvandringen varit vår största invandringskategori.Vi har bara kunnat se hur ytterligare hundratusentals anhöriginvandrare fått uppehälle i . Ofta har de bosatt sig i redan segregerade områden där de har sina landsmän. Vi ser hur man i dessa segregerade områden bygger parallella samhällsstrukturer med egna - i regel skattefinansierade - skolor, dagis, kulturföreningar, idrottsklubbar, restauranger, butiker, trossamfund och så vidare.Konsekvensen blir att nya generationer barn och ungdomar växer upp i med mycket liten kontakt med det svenska samhället. Detta får i regel till följd att de saknar de språkkunskaper och sociala nätverk som behövs för att kunna ta för sig och bli en del av majoritetssamhället. Alltför ofta blir följden också att de ser majoritetssamhället som fienden. Konsekvenserna av detta ser vi i form av svenskfientlighet såsom personrån, trakasserier, våld och våldtäkter. Vi ser kollektiva uttryck för det i form av upplopp. Vi har i förorterna till våra större städer sett hur man kastat sten på dem man upplever som myndighetspersoner - inom polis, ambulans, kollektivtrafik och brandkår. Det är en konsekvens av den segregationspolitik som övriga partier har bedrivit.Vi sverigedemokrater tror inte på den mångkulturella splittringspolitiken. Därför vill vi begränsa den utomeuropeiska invandringen kraftigt, vi vill strypa skattesubventionerna till segregerande verksamhet och vi vill verka för ett enande av igen. Vidare vill vi kraftigt öka insatser för världens flyktingar genom att i första hand flerfaldiga biståndet till talman! De andra partierna har bedrivit en samhällssplittrande och destruktiv politik . Till skillnad från vad vi kunde höra tidigare från talarstolen delar vi inte Socialdemokraternas syn att en bra fotbollsspelare till uppväger hundratusentals människor i utanförskap. Jag kan också nämna att jag inte heller delar uppfattning att det i skulle bedrivas en politik för att öka motsättningarna mellan finska och svenska. De enda som hetsar och skapar den motsättningen är och hennes politiskt korrekta kolleger i såväl som den svenska och finlandssvenska journalistkåren.Vi sverigedemokrater är beredda att ta ansvar och reda ut den röra som de andra partierna har skapat. Vi må stå marginaliserade i med utopiska svenskfientliga globalister både till höger och till vänster om oss, men vi har ett starkt folkligt stöd och mandat i dessa frågor. är bollen i rullning och det är bara en tidsfråga innan vår politik för en ansvarsfull invandring och en stärkt samhällsgemenskap är regeringspolitik.Herr talman! Låt oss gå från rödblå röra till blågul enighet.I detta anförande instämde (SD). Jag skulle vilja inleda med att fråga hur tänker när de säger att de vill hjälpa flyktingar på plats, att man på det sättet skulle kunna hjälpa betydligt fler personer än de som tvingas fly till . Det kan låta som en fin tanke att vill hjälpa människor på det sättet, men det blir svårt att förstå när de i motsatt sig sådana insatser och sänker biståndet.Även om man ger mer resurser till UNHCR är det pengar som går till att hjälpa människor i flyktingläger efter att de redan tvingats fly. Det är inte pengar som går till att försöka förebygga konflikter eller förebygga att människor tvingas fly på grund av katastrofer, konflikter, fattigdom eller liknande. Därför är det oerhört viktigt att inte sänka biståndet på det sätt som föreslår.Dessutom ska man hjälpa människor i . Enligt de studier jag har sett kan det späda på konflikter ytterligare om det är en mängd personer som befinner sig i konfliktområdena. Det kan göra att konflikterna eskalerar ännu mer. Jag undrar hur tänker där.En annan sak som jag undrar är hur kan säga att det stora problemet är anhöriginvandring, när vi har så otroligt strikta regler i som gör att det är väldigt svårt, nästan omöjligt för människor från vissa delar av världen att ta hit sina barn till exempel. Ni säger att den stora mängden anhöriginvandring är problemet. Jag tycker att det stora problemet gäller människors grundläggande rättighet att få återförenas med sin familj. Det måste vi förändra. Det ska vara möjligt. Låt mig börja med att hjälpa att reda ut begreppen. Vi har en migrationspolitisk debatt . Vad gäller humanitärt bistånd och katastrofbistånd, alltså bistånd som kommer flyktingar till gagn, vill vi ha en ökning. Att vi vill dra in på utvecklingsbiståndet, som vi tycker har varit väldigt ineffektivt, är en annan fråga. Vad ankommer biståndet som går till flyktinghjälp vill vi öka anslagen. Det är någonting som vi budgeterade för . Vi har budgeterat för det också i vårbudgeten och återkommer även till hösten.Vad gäller anhöriginvandringen kan man tycka att har strikta regler, men då undrar jag vilken verklighet man befinner sig i. Med tanke på hur stor anhöriginvandring som skett till jämfört med andra länder och vilka regelverk vi har är oerhört generöst. Det finns också mycket som tyder på att detta är ett regelverk som har missbrukats. Vi ser hur den stora andelen invandrare som kommer till kommer som anhöriga och bosätter sig i redan segregerade områden, vilket gör att segregationen späds på.Vi skulle hellre satsa de resurserna i första hand på att hjälpa dem som har flyktbehov eller liknande. Vi skulle också vilja att man jobbade mer på att tillgodose att den som kommer till som anhörig också har goda förutsättningar att bli en del av samhället. Det kan man till exempel göra genom att ha ett poängsystem liknande det man har i , och andra länder, där man bedömer från fall till fall vad den anhöriga har för möjligheter att bli en del av samhället. Hur stark är anknytningen? Vad har hans anhöriga på plats i för möjlighet att ta ansvar för den de tar hit? har vi en situation i där det i princip är helt omöjligt för vissa grupper av människor att få ta hit sina barn till exempel. Kommer man från har man ingen som helst möjlighet att ta hit sina barn. Det tycker är alltför generöst.I har vi också ett försörjningskrav som gör att människor tvingas vara splittrade innan de har möjlighet att ens ansöka om att få ta hit sina nära och kära, detta trots att det absolut viktigaste för integration, för att kunna få ett jobb och för att komma in i samhället är att man vet att ens familj är vid liv. Om man går och är orolig för att ens barn, ens make eller ens fru inte är vid liv, befinner sig i ett flyktingläger i en väldigt utsatt situation eller kanske dödas på vägen, hur ska man då ha möjlighet att komma in i samhället, lära sig språket och få ett jobb?Det viktigaste är enligt alla frivilligorganisationer att man vet att ens familj mår bra. är vi alltså i en situation där det i princip är omöjligt att få ta hit sin familj för vissa grupper. Hur är det alls möjligt för dig att försöka skärpa dessa regler, och i vilket intresse gör du i så fall det? företräder jag inte regeringen, men jag känner ändå att jag kanske bör reda ut lite missförstånd även här. Det är inte så att det finns något land i världen varifrån det är omöjligt att anhöriginvandra. Det är dock svårare från vissa länder av olika skäl. Man kanske har sämre identitetshandlingar tillgängliga och så vidare.När det kommer till anhöriginvandringen är ett stort problem som vi har kunnat se från sida att man inte alltid bedömer hur stark anknytningen till landet är, inte i tillräcklig grad i alla fall. Vi menar att det finns många fall där anknytningen till ett annat land hade varit större. Då menar vi inte att familjeåterförening i just är det rimliga i första hand.Flyktinginvandring är en lite annan sak, för det handlar om att hjälpa folk i nöd i första hand i en temporär lösning. Men när det kommer till anhöriginvandring måste en viktig aspekt vara att vi kan se till att de som bosätter sig i har en möjlighet att komma in i det svenska samhället.