bet · GY01NU7 · 2011-03-08 00:00:00 — är en dominerande aktör på en marknad som inte fungerar väl, säger motionärerna. De påpekar att förvaltar viktiga, gemensamma naturresurser och menar att bolaget med rätt styrning kan vara ett mycket kraftfullt energipolitiskt verktyg. Ett tillkännagivande om och energipolitiken föreslås i motion 2010/11:N209 (S). De nya ägardirektiv för som regeringen beslutade om är inte tillräckliga för att ska ta ett större ansvar för investeringar i ny teknik, i pilot- och demonstrationsanläggningar för förnybara energikällor och i effektivare överföring av el, anser motionärerna. De menar att behöver tydligare ägardirektiv som ökar ambitionen att ta ledningen i omställningen till ett förnybart energisystem. Även i motion 2010/11:N355 (S) föreslås ett tillkännagivande om och energipolitiken. Regeringen bör genom en tydlig ägarstyrning ge i uppdrag att ta en större och mer aktiv roll i omställningen till ett mer hållbart samhälle, anför motionärerna. De anser att ambitionsnivån bör höjas och att också bör ta ett större ansvar för investeringar i ny teknik, i pilot- och demonstrationsanläggningar för förnybara energikällor och i effektivare överföring av el. har haft stor betydelse när det gäller energiutbyggnaden och kommer att ha stor betydelse i den framtida energiomställningen, varför bolaget även i fortsättningen måste vara helägt av staten, menar motionärerna. roll i energipolitiken är föremål för ett yrkande också i motion 2010/11:N373 (S). Att hel- eller delprivatisera skulle komma att ha en negativ effekt från ett samhällsnyttoperspektiv, anser motionärerna. De menar att bör användas offensivt för att skapa konkurrenskraftiga elpriser, vara i framkant i energiomställningen och ha en stark profil som miljöföretag. Motionärerna avvisar en privatisering av . Det är positivt att bolagets satsning på vindkraft ökat, att forskning när det gäller ny teknik och klimatomställning utvecklas och att energieffektivisering prioriteras, men miljöprofilen försämras av engagemangen i , och , anför motionärerna. De menar att det är viktigt att agerar så att bolaget bidrar till en tydligare konkurrenssituation i förhållande till andra stora elproducenter. Som helstatligt bolag bör ha ett särskilt ansvar för att långsiktiga leveransavtal tillämpas i högre utsträckning än . Likaså bör bolaget ha ett ansvar för att bidra till ny och förbättrad produktionskapacitet, och roll som miljö- och energiföretag måste skärpas. Regeringen bör på ett aktivare och tydligare sätt bidra till att skapa förutsättningar för utveckling i den nämnda riktningen, anser motionärerna. Ett tillkännagivande om föreslås även i motion 2010/11:N369 (V). ska, enligt regeringens nya ägardirektiv, vara ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion, påpekar motionärerna. De vill i stället förtydliga uppdrag som det ledande företaget i energiomställningen och att bolaget ska vara ledande och pådrivande i omställningen av energisystemet i och . Det gäller även relevanta dotterbolag. För är det självklart att ska kvarstå i helstatlig ägo och vara ett modernt, affärsmässigt och framåtsyftande bolag. Bolaget bör öka investeringarna i förnybar energiproduktion och inte bygga nya kärn- och kolkraftverk, anser motionärerna. De vill att ska arbeta aktivt för ökad energieffektivisering och minska utsläppen av växthusgaser. Visionen är att bolagets energiproduktion ska baseras helt på förnybar energi. ska vidare vara en strategisk partner till basindustrin och bör, inom ramen för och miljömässiga krav, tillhandahålla konkurrenskraftiga priser för den svenska elintensiva industrin, anför motionärerna. I motion 2010/11:T377 (MP) begärs ett tillkännagivande om att slopa kraven på vinstutdelning från till staten. SJ:s enda uppgift är att vara företagsekonomiskt lönsamt och leverera ekonomiskt överskott till statskassan, säger motionärerna. De anser att de politiska uppdragen till SJ behöver ändras, så att bolaget blir en drivande aktör för att nå ett effektivt och klimatsmart transportsystem. Överskottet från SJ bör användas till investeringar och underhåll, och det bör successivt bli en bättre balans mellan priserna på tåg- och flygbiljetter, anför motionärerna. De anser att det ska vara billigare att åka tåg än att flyga och att SJ bör ha som främsta uppgift att öka tågresandet. Ett tillkännagivande om att staten inte bör avhända sig sitt kontrollerande inflytande i Sonera, innan regeringen har funnit en ur säkerhetspolitisk synpunkt godtagbar lösning för ägandet av den infrastruktur som företaget kontrollerar via föreslås i motion 2010/11:T505 (KD). Sonera har efter en lagändring genomfört en s.k. funktionell separation, där det fasta kopparaccessnätet lagts i ett särskilt bolag, , som ägs av , påpekar motionären. Han menar att den som kontrollerar det fasta kopparaccessnätet är i besittning av en resurs som är av betydelse för beredskap att möta hot och påfrestningar på samhället. I motion 2010/11:N400 (S) begärs ett tillkännagivande om statens roll för stabilitet inom träförädlingsbranschen. Regeringen vill att ska gå ur som ägare, säger motionärerna. hanterar mycket stora volymer skogsråvara och bolaget bidrar på små orter som , , och till regional stabilitet, anser motionärerna. Inom närområdet för Setras produktionsorter , och finns cirka tolv privatägda träförädlingsföretag, som gått igenom den finansiella krisen med stora svårigheter, säger motionärerna. De anser att det är viktigt att det finns en stor, oberoende aktör som verkar för regional stabilitet och som är en förebild genom sin miljöprofil och sitt arbetsmiljöarbete. Staten bör genom sitt ägande av och Setra fortsätta att verka för stabilitet på marknaden, anför motionärerna. bör begära att regeringen lägger fram förslag som stoppar försäljningen av andel av Setra, anförs det i motion 2010/11:N234 (V). I motionen föreslås också två andra tillkännagivanden om att statens ägande i Setra via används för att utveckla företaget genom investeringar i moderniserad produktion och vidareförädling och om en översyn av hur staten bäst kan bidra till att skogsnäringen utvecklas med tanke på den nuvarande bristen på råvara. Setra är en viktig arbetsgivare i branschen och spelar en stor roll för näringslivet på flera små orter, inte minst på landsbygden, säger motionärerna. De anser att riskerna med en försäljning av Setra är betydande, varav en är att ägandet tas över av köpare som inte är intresserade av att utveckla produktionen utan som eftersträvar kortsiktiga vinster eller tillgången till skogsråvara. Ett tillkännagivande om betydelsen av att det görs en översyn av AB Svensk Exportkredits (SEK:s) uppdrag, inriktning och övergripande mål föreslås i motion 2010/11:N228 (M). SEK är verksamt inom områden där det också finns privata aktörer, och bolaget bedriver även kreditgivning utan koppling till svenska företag och som inte heller på annat sätt kan anses stödja svensk export, säger motionären. Han erinrar om att i sin granskning av SEK är mycket kritisk till bolagets verksamhet och föreslår att en analys ska göras av bolaget, för att bl.a. se över de ekonomiska målen och säkerställa att bolaget får ett tydligare uppdrag inriktat på exportfrämjande finansieringsverksamhet. Statligt exportstöd genom effektiva exportkreditsystem kommer att få en ökad betydelse, anför motionären. Han anser att bör uppmana regeringen att skyndsamt se över SEK:s verksamhet i enlighet med rekommendationer. En utdragen process som innebär av oklarhet om SEK:s framtida verksamhet skulle kunna medföra att svenska företag inte får tillgång till motsvarande typ av exportstöd eller exportkrediter som konkurrenter i andra länder har, befarar motionären. I motion 2010/11:N211 (S) begärs ett tillkännagivande om utvecklad ägarstyrning i de statliga bolagen. Staten äger flera stora och mycket lönsamma bolag, som genererat stora vinster som kunnat användas för byggande av infrastruktur och finansiering av välfärd, säger motionären. Som exempel nämns , och . Dessa bolag måste staten behålla, anser motionären och förordar att ser över hur de via grundlag kan behållas i statens ägo. Vidare bör regeringen via ägardirektiv ge bolagen ansvar för att vidareförädling kommer till stånd i de fall där råvaror utvinns, anför motionären. Ett tillkännagivande om en offensiv statlig företagspolitik föreslås i motion 2010/11:N281 (V). De statliga företagen representerar mycket stora värden och måste hanteras med stor omsorg, säger motionärerna. De anser att dessa företag bör ta ett större ansvar för att bidra till en långsiktigt hållbar samhällsutveckling och vill därför se en tydligare styrning av företagen och en bredare definition av företagens mål. Regeringen har avhänt staten och medborgarna alltmer makt, menar motionärerna. Genom att sälja statens andel av den svenska börsen, , anses inflytandet på det finansiella området ha minskat. Regeringen har även sålt det statliga fastighetsbolaget som, enligt motionärerna, kunde ha varit en stödjande aktör på bostadsmarknaden. Den statliga företagspolitik som motionärerna förordar bör se framåt på utvecklingen i världsekonomin och i det svenska samhället. Staten har en roll att spela när det gäller att dels förädla det befintliga statliga företagandet, dels utveckla det på angelägna områden, anser motionärerna. bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att bedriva ett aktivt utvecklingsarbete för ökad jämställdhet i statliga bolag, anförs det i motion 2010/11:C259 (S). När det gäller en jämn fördelning i styrelserna har de statliga bolagen lyckats bättre än de privata bolagen, konstaterar motionären. I de statliga bolagens styrelser är av ledamöterna män, medan motsvarande siffra i de privata bolagen är . När det gäller vd-poster och ledningsgrupper är skillnaden mellan statliga och privata bolag inte lika stor, utan även i de statliga bolagen är kvinnor underrepresenterade på högre chefspositioner, påpekar motionären. Hon anser därför att regeringen aktivt bör arbeta för att öka andelen kvinnor på vd-poster, chefsbefattningar och i ledningsgrupper och verka för att jämställdhetsarbetet i statliga bolag aktiveras och systematiseras. I motion 2010/11:N408 (S) begärs ett tillkännagivande om att regeringen vid försäljning av statliga bolag bör se till att jämställdheten i dessa vidmakthålls och överväga åtgärder för att tillgodose detta. Statliga bolag har varit de mest jämställda bland företag i , säger motionären. Hon befarar dock att det vid försäljningar finns risk att jämställdheten inom bolagen går förlorad. Utskottet behandlade senast frågor om statliga företag i ett betänkande (bet. 2009/10:NU4) motsvarande det här aktuella. I det nämnda betänkandet behandlades också en redogörelse från om regeringens försäljning av V & S (2009/10:RRS5). Under föregående behandlade utskottet också olika frågor om enskilda företag med statligt ägande, på basis av förslag av regeringen i propositioner. Det gällde företagen , och . beslut rörande dessa företag redovisas i det följande. Vidare beslutade , på regeringens förslag, att ge regeringen bemyndigande att minska eller öka statens ägande i AB och att ge bolaget ett nytt uppdrag (prop. 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10). I reservationer (S, V, MP) yrkades avslag på regeringens förslag. Under innevarande har fattat beslut om att godkänna att det införs en ny koncernstruktur för (prop. 2010/11:1 utg.omr. 24 Näringsliv, bet. 2010/11:NU1). I budgetpropositionen finns under avsnittet Politikens inriktning (prop. 2010/11:1 utg.omr. 24 s. 70) ett avsnitt om statliga företag med rubriken ägande med värdeskapande i fokus. Där konstateras att staten är en av största företagsägare och att företagen representerar stora värden och är stora arbetsgivare. Ytterst ägs företagen av alla svenska medborgare gemensamt. Staten har därför ett stort ansvar att vara en aktiv och professionell ägare. Regeringens övergripande mål för förvaltningen är att skapa värde och i förekommande fall se till att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs. Det är viktigt att staten hanterar sin ägarroll på ett ansvarsfullt sätt. Så länge företagen ägs av staten ska den aktiva förvaltningen ske på ett professionellt sätt med värdeskapande som övergripande mål. För de företag där det finns ett försäljningsmandat inbegriper den aktiva förvaltningen även att förbereda och strukturera dem inför försäljning. När det gäller minskat företagsägande sägs att regeringen har tydliggjort vilka principer och frågeställningar som ska avgöra huruvida ett företag ska vara i statlig ägo. Om det inte finns ett beslutat samhällsuppdrag och om företaget verkar på en marknad med fungerande konkurrens anser regeringen att företagen utvecklas bättre med privata ägare. En del i att staten ska vara en ansvarsfull och aktiv ägare är att det ska göras en genomgång av det statliga ägandet och en prövning av skälen till fortsatt statligt ägande. Resultatet av en genomgång kan leda till att regeringen lägger fram förslag till om avyttring av hela eller delar av ett statligt ägt företag. Varje försäljning anpassas till rådande marknadsläge, så att försäljningarna kan ge bästa möjliga affärsmässiga utfall. Inför varje försäljning inhämtar regeringen bemyndigande att avveckla statens ägande. har regeringen genomfört försäljningar av statligt ägda företag till ett totalt värde av , inklusive nettoskulder m.m. Försäljningsintäkterna från dessa försäljningar uppgår till , exklusive nettoskulder m.m. Försäljningsintäkterna har använts till att amortera på statsskulden för att därigenom minska statens skuldsättning och räntekostnader. Regeringen avser att även fortsättningsvis pröva det statliga åtagandet och ta ansvar för de offentliga finanserna. Därför ligger regeringens politik att minska det statliga ägandet fast. Regeringen redovisar att den har genomfört ett analysarbete med att gå igenom de statligt ägda företagen för att pröva skälen till ett fortsatt statligt ägande. Resultaten av genomgångarna kan förutom att leda till förslag om försäljning av hela eller delar av ett statligt företag också leda till omstruktureringar, förändringar eller förtydliganden av företagens uppdrag. Redovisningen till av detta sker per företag och i takt med att genomgången av det aktuella företaget är klar. Så länge staten äger företagen är det viktigt att de ges möjlighet att utvecklas och växa för att fortsätta att skapa värde för ägaren. Ett led i detta är också att kontinuerligt optimera kapitalstrukturerna för de olika företagen. Regeringen har dessutom sett över statlig affärsverksamhet som bedrivs i myndighetsform. har ett antal nya företag bildats från verksamheter som tidigare bedrivits i myndighetsform på ett eller annat sätt. Skälen för bolagiseringarna har främst varit att öka förutsättningarna för konkurrensneutralitet, öka produktiviteten på marknaden och skapa effektivitetsvinster för samhället. Regeringen avser att även fortsättningsvis pröva i vilken form statlig verksamhet ska bedrivas. beslutade om att ge regeringen bemyndigande att helt eller delvis avyttra statens aktier i (prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16). Vidare bemyndigades regeringen att utöver kontanter få motta aktier eller andra former av tillgångar som likvid vid en försäljning av aktier och att avyttra dessa tillgångar. godkände också att de kostnader som uppkommer för staten i samband med försäljning av aktier i får avräknas mot försäljningsintäkterna. I en reservation (S, V, MP) avvisades regeringens förslag. beslutade , på regeringens förslag, om samgående mellan (prop. 2007/08:143, bet. 2007/08:NU13). Utskottet såg samgåendet som ett medel för att stärka den affärsmässiga utvecklingen av Posten, vilket ansågs komma att skapa bättre förutsättningar för Posten att upprätthålla den samhällsomfattande posttjänsten. Det bemyndigande som gav regeringen innebär att statens ägarandel kan minskas som lägst ned till av rösterna i det sammanslagna bolaget, varigenom staten behåller kontrollerande makt över bolagsordningen och ett dominerande inflytande. I en reservation (S, V, MP) yrkades avslag på regeringens förslag och efterfrågades ett nytt beslutsunderlag. Reservanterna ställde sig dock positiva till ett samgående mellan svenska och danska posten, med hänvisning till att Posten ansågs komma att behöva söka samarbete med andra aktörer. beslutade efter initiativ av utskottet att bemyndiga regeringen att utan begränsningar kunna förändra statens ägande i dåvarande (bet. 2000/01:NU11). Detta bemyndigande ersatte det bemyndigande som , på regeringens förslag, hade lämnat och som avsåg att regeringen fick minska statens ägande i till lägst av samtliga aktier (prop. 1999/2000:84, bet. 1999/2000:NU18). I en reservation (V) till utskottets initiativ föreslogs att skulle avslå utskottets begäran. beslutade att ge regeringen bemyndigande att utöver kontanter få motta aktier eller andra former av tillgångar som likvid vid en försäljning av aktier i och att avyttra dessa tillgångar. godkände också att de kostnader som uppkommer för staten i samband med försäljning av aktier i bolaget får avräknas mot försäljningsintäkterna. Frågan om tillgången till Soneras accessnät var en viktig fråga i utskottets beredning av ärendet. Utskottet förutsatte att det skulle ges utrymme och förutsättningar att beakta resultatet av ett då pågående reform- och utredningsarbete inom området elektroniska kommunikationer, så att en konkurrensneutral tillgång till accessnätet skulle kunna säkras. I en reservation (S, V, MP) avvisades regeringens förslag och efterfrågades en redogörelse för olika handlingsalternativ när det gäller att åstadkomma en separering av accessnätet från Soneras övriga verksamhet. antog , på regeringens förslag, en ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (prop. 2007/08:73, bet. 2007/08:TU13). Därmed gavs () ytterligare möjligheter att ingripa för att öka konkurrensen på bredbandsmarknaden, genom att förplikta en dominerande operatör att skilja den verksamhet som förvaltar, driver och tillhandahåller det s.k. kopparaccessnätet från operatörens övriga verksamhet. Den dominerande operatören, som är Sonera, behåller dock äganderätten till kopparaccessnätet. Genom en sådan förpliktelse om s.k. funktionell separation ska alla aktörer kunna få tillgång till kopparaccessnätet på lika villkor. Frågan om tillgång till accessnätet behandlades i ett interpellationssvar av dåvarande statsrådet med anledning av fyra interpellationer 2006/07:536 av (S), 2006/07:538 av (S) och 2006/07:607 och 2006/07:624 av (S) om försäljningen av Soneras accessnät. I sitt svar konstaterade statsrådet att accessnätet ägs av , som är ett börsnoterat bolag i vilket staten vid det tillfället ägde . Staten äger alltså inte något accessnät mer än indirekt via sitt ägande i ett börsnoterat bolag. Statens styrning på marknaden för elektronisk kommunikation sker inte genom ägandet av operatörer utan framför allt genom lagen om elektronisk kommunikation, där i egenskap av sektorsmyndighet har en central roll, sade statsrådet. Utöver finns annan lagstiftning och andra myndigheter såsom , , och Radio- och som har tillsyn över denna marknad, påpekade statsrådet. Enligt uppgift från står sig i sak detta interpellationssvar fortfarande. bemyndigade regeringen att för svenska statens räkning, på vissa villkor, delta i en nyemission i genom att teckna sin s.k. pro rata-andel av den då förslagna nyemissionen upp till ett belopp om högst (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, yttr. 2009/10:NU2y). Vidare bemyndigade regeringen att vidta de övriga åtgärder som krävdes för att genomföra statens deltagande i nyemissionen. beslutade också om att höja ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv med och att höja anslaget Kapitalinsatser i statliga bolag (1:21) med samma belopp. I sitt yttrande till finansutskottet erinrade näringsutskottet om den bedömning som utskottet hade gjort i sitt yttrande till finansutskottet (prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40, yttr. 2008/09:NU7y) att det då aktuella kapitaltillskottet om var nödvändigt för att ge förutsättningar för att affärsplanen skulle kunna genomföras. Den ekonomiska krisen drabbade dock flygindustrin och SAS hårdare än vad som förutsågs , påpekade utskottet. SAS:s kassaflöde och likviditet hade påverkats negativt. hade beslutat att kostnadsbesparingsprogrammet inom skulle förstärkas med ytterligare , vilket innebar att det totala programmet uppgick till . För att stärka den finansiella ställningen skulle SAS vidare genomföra refinansiering av de obligationslån som förfaller (ca ), och styrelsen hade föreslagit en nyemission om ca . Dessutom hade en avsiktsförklaring träffats med fackföreningarna för piloter och kabinanställda med mål om ytterligare kostnadsåtgärder om . delade regeringens bedömning att de aktuella åtgärderna borde vidtas. Företrädarna för i finans- och näringsutskotten ansåg att inte borde lämna de begärda bemyndigandena avseende deltagande i nyemissionen. Vid det nyssnämnda tillfället beslutade också att ge regeringen bemyndigande att minska ägandet i SAS. anförde i sitt yttrande, i vilket finansutskottet instämde, att bemyndigande att minska ägandet i SAS ska uppfattas som ett tydligt besked om statens inställning när det gäller försäljning inom överskådlig tid och underströk vikten av att en försäljning sker i ordnade former när det finns en seriös köpare. Det kan alltså noteras att regeringen redan har mandat att genomföra en försäljning av statens andel i SAS, vilket förordas i de här aktuella motionerna. beslutade att godkänna att uppdraget för skulle förtydligas i enlighet med vad regeringen hade föreslagit (prop. 2009/10:179, bet. 2009/10:NU23). Detta innebär att ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Utskottet ansåg att regeringen hade lyckats med att ge de förtydligade ägardirektiven en sådan utformning att de oklarheter som hade funnits och som bl.a. hade påtalats av skulle komma att undanröjas. När det gällde frågan om uppföljning av roll i energiomställningen ansåg utskottet att regeringens avsikt att använda EU:s 2020-mål som referenspunkt är mycket bra. Därmed kommer det att bli möjligt att utvärdera om verkligen är ett av de bolag som leder utvecklingen mot minskade utsläpp av klimatgaser och ökad andel förnybar energi samt aktivt verkar för en effektivare energianvändning. I detta sammanhang framhöll utskottet vikten av att regeringen fortlöpande håller informerad om utveckling och verksamhet. I en reservation (S, V, MP) yrkades avslag på regeringens förslag. borde uppmana regeringen att återkomma med ett nytt förslag i enlighet med vad som förordades i reservationen, ansåg reservanterna. Som en följd av beslut antogs vid en extra bolagsstämma en ny bolagsordning för . Enligt denna (§ 3) är föremålet för bolagets verksamhet att generera en marknadsmässig avkastning genom att direkt eller genom dotter- och intressebolag a) affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion, b) tillhandahålla och bedriva handel med produkter och tjänster inom områden som befrämjar, stöder och kompletterar energiverksamheten, företrädesvis inom data- och telekommunikationsområdena samt abonnemangsrelaterade produkter och tjänster, c) bedriva entreprenad- och konsultverksamhet inom främst energiområdet, d) äga och förvalta dels fastigheter, dels aktier och andra värdepapper med anknytning till nämnda verksamheter, e) för koncernens räkning bedriva kapital- och likviditetsförvaltning samt handel med värdepapper, samt att bedriva därmed förenlig verksamhet. granskade , mot bakgrund av två anmälningar (S, V, MP respektive S), regeringens styrning av (bet. 2009/10:KU20).