bet · GY01AU9 · 2011-05-24 00:00:00 — framhålls det i direktiven att fördelarna med det nuvarande systemet framför allt arbetslöshetskassornas branschkännedom och den lägre graden av felaktiga utbetalningar i arbetslöshetsförsäkringen jämfört med i övriga stora trygghetssystem bör tas till vara. Utskottet noterar att enligt en rapport från samverkansuppdraget mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen som () genomfört uppskattas andelen felaktiga utbetalningar av arbetslöshetsersättning 2009 till , motsvarande ca . Av dessa bedöms bero på oavsiktliga fel från myndigheten (i detta fall arbetslöshetskassorna). Detta kan jämföras med att andelen felaktiga utbetalningar uppskattas till exempelvis för aktivitetsstöd (varav myndighetsfel), för sjukpenning (varav myndighetsfel) och för sjuk- och aktivitetsersättning (varav myndighetsfel). Målet att utforma en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring gör det enligt utskottets mening naturligt för socialförsäkringsutredningen att noga genomlysa frågan om hur försäkringen bör administreras . Utskottet anser det mot bl.a. den redovisade bakgrunden väl övervägt att regeringen givit utredningen i uppdrag att beakta fördelarna med nuvarande system när man ska ta ställning till alternativa organisationsformer. När det gäller förslaget i motion A295 (S) om att a-kassorna ska överta administrationen av aktivitetsstödet kan utskottet konstatera att motsvarande förslag har behandlats och avstyrkts tidigare av utskottet, bl.a. i betänkande 2008/09:AU2 (s. 70 f.). Där fanns en redogörelse för de offentliga utredningar som hade gjorts i frågan . Utskottet kan nu konstatera att utredningarna ännu inte resulterat i någon förändring. Utskottet bedömer det inte som aktuellt att föra över fler myndighetsuppgifter till arbetslöshetskassorna och noterar att något explicit uppdrag till socialförsäkringsutredningen inte givits i denna fråga. I uppdraget ingår emellertid förutom att pröva arbetslöshetsförsäkringens framtida organisering dels att analysera samspelet mellan aktivitetsstödet och andra sociala förmåner, dels att analysera samhällets samlade insatser för rehabilitering genom organisations- och strukturförändringar, varför det inte kan uteslutas att frågan om aktivitetsstödets administration ändå kommer att ägnas viss uppmärksamhet. Med det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna A283 yrkande 2 (S), A285 yrkande 2 (S) och A295 (S). Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkanden om villkoren för Alfakassan, bl.a. med hänvisning till det förbättrade läget för kassan i fråga om exempelvis kortare genomströmningstider för ersättningsärenden. Arbetslöshetskassan Alfa (Alfakassan) startade sin verksamhet och bildades av bl.a. Arbetslöshetskassornas (nedan kallad SO) för att vara ett komplement till övriga a-kassor på arbetsmarknaden. Alfakassan ansluter personer som kan vara anställda eller företagare ur alla yrkesgrupper. Förutom att betala ut grund- och inkomstrelaterad ersättning till anslutna har Alfakassan också uppdraget att betala ut grundersättning till dem som inte är medlemmar i någon a-kassa. I motion A268 av (C) föreslås ett statligt huvudmannaskap för Alfakassan. Motionären anser att det faktum att SO är huvudman för Alfakassan innebär att den inte är i verklig mening fristående från de fackliga arbetslöshetskassorna. Ett snarlikt krav framförs i motion A267 yrkande 1 av och (båda C). I motionen argumenteras det även för att avgiften för medlemskap i ska vara lägre än (yrkande 2), att kassans kundservice måste förbättras kraftigt (yrkande 3) och att utbetalningar måste ske lika snabbt som hos de effektivaste fackliga kassorna (yrkande 4). I motionerna A267 (C) och A268 (C) uttalas kritik mot vissa förhållanden som gäller Alfakassan. Liknande motionssynpunkter har tidigare behandlats av utskottet, senast i betänkande 2009/10:AU2. Av budgetpropositionen framgår att totalt 42 600 personer fick ersättning från Alfakassan , varav 17 400 personer var anslutna och 25 200 inte var anslutna till kassan. Antalet anslutna ersättningstagare ökade och icke anslutna . Ökningen av antalet ersättningstagare var en konsekvens av den högre arbetslösheten. Av IAF:s årsredovisning framgår att inflödet av nya ersättningstagare till Alfakassan mer än fördubblades mellan . Av årsredovisningen framgår också att det stora inflödet av ansökningar om ersättning under den senare delen av 2008 och inledande kvartalen 2009 medförde en stor belastning på Alfakassan. Förklaringen till detta är, enligt IAF, främst att Alfakassan har avtal med staten om att administrera utbetalningar av arbetslöshetsersättning till dem som uppfyller ett arbetsvillkor men inte är medlemmar i en arbetslöshetskassa. Av dessa är många sökande endast berättigade till grundersättning. Av för att minska genomströmningstiderna (IAF 2011:5) framgår att Alfakassan hanterar en betydande andel av det totala antalet grundbeloppsärenden. uppgick denna andel till och under det andra. Utskottet kan konstatera att grundbeloppsärenden generellt har längre genomströmningstider än ärenden som gäller inkomstrelaterad ersättning, eftersom de sökande normalt sett har en svagare koppling till arbetsmarknaden och därmed ofta har svårare att dokumentera sin rätt till ersättning. Det är därmed enligt utskottets mening förklarligt att genomströmningstiderna i Alfakassan blev längre i och med det kraftiga inflöde av arbetssökande som den ekonomiska krisen medförde. Utskottet kan ur den nämnda emellertid också utläsa att genomströmningstiden för grundbeloppsärenden vid Alfakassan halverades mellan och från 20 . Av statistik för som är tillgänglig på IAF:s webbplats framgår att trenden med förkortade genomströmningstider tycks fortsätta, såväl för Alfakassans grundbeloppsärenden som för ärenden om inkomstrelaterad ersättning. Även om genomströmningstiderna fortfarande inte är helt tillfredsställande ser utskottet utvecklingen som mycket positiv. Frågan bör enligt utskottets mening åtminstone delvis ses i ljuset av de åtgärder som Alfakassan vidtagit för att komma till rätta med den problematiska situation som uppstått genom det stora inflödet av sökande. En sådan åtgärd gäller personalsituationen. Enligt IAF har Alfakassan genomfört den största rekryteringen och den mest omfattande utbildningsinsatsen av alla a-kassorna. utökades personalstyrkan med , från 150 till 250 medarbetare. IAF:s undersökning visar att en majoritet av företrädare för arbetslöshetskassorna anser rekrytering av personal vara den enskilt viktigaste eller mest betydelsefulla åtgärden för att förkorta genomströmningstiderna. Av framgår också att Alfakassans företrädare uppger att arbetslöshetskassans nya sätt att metodiskt arbeta med ärendekön har varit särskilt betydelsefullt för att förkorta genomströmningstiden, vid sidan om den omfattande rekryteringen. Avgiften är för den som är ansluten till Alfakassan. Av budgetpropositionen framgår att den administrativa avgift som Alfakassan är skyldig att ta ut av den som inte är ansluten har varierat kraftigt och ligger på per hel ersättningsdag, vilket motsvarar ca . Utskottet noterar att avgiften för en enskild som får ersättning och inte är ansluten ligger betydligt över medlemsavgiften i samtliga a-kassor. Dessutom berättigar betalningen av denna avgift inte till inkomstrelaterad ersättning. Utskottet kan konstatera att den arbetssökande därmed själv kan förbättra sin situation avsevärt genom att ansluta sig till eller bli medlem i en a-kassa. Därutöver bedömer utskottet att frågan om avgifter, liksom motionernas mer principiella frågeställningar om Alfakassans ställning m.m., kommer att kunna prövas vidare inom ramen för socialförsäkringsutredningen. Utskottet anser inte att motionerna A267 (C) yrkandena 14 och A268 (C) bör leda till någon vidare åtgärd och avstyrker dem. Allmänna villkor för ersättning i arbetslöshetsförsäkringen Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker ett motionsyrkande om återinförande av den s.k. 100-dagarsregeln, bl.a. med hänvisning till att den arbetslöse därmed får ekonomiska förutsättningar att söka efter ett lämpligt arbete som motsvarar hans eller hennes utbildningsnivå och kompetens. Jämför reservation 3 (M, FP, C, KD). Som grundregel för att få rätt till ersättning vid arbetslöshet krävs enligt 9 § bl.a. att en sökande är arbetsför och oförhindrad att åta sig arbete minst varje arbetsdag och i genomsnitt minst , är beredd att anta ett erbjudet lämpligt arbete som motsvarar hans eller hennes arbetsutbud, är anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen och aktivt söker arbete. Rätten för en arbetssökande att begränsa sitt sökområde till lämpliga arbeten inom sitt yrke och i närområdet (den s.k. 100-dagarsregeln) upphörde att gälla . m.fl. (S) efterlyser i motion A379 ett humanare regelverk i arbetslöshetsförsäkringen. De krav som ställs i den nuvarande arbetslöshetsförsäkringen på att arbetssökande ska söka arbete i hela landet skapar stress hos människor som redan befinner sig i en utsatt situation. Arbetslöshetsförsäkringen är till för att ge trygghet i en omställningsprocess. Den ger en möjlighet att ha en försörjning utan arbete och att kunna fortsätta sitt liv med fokus på att bli anställningsbar och att hitta ett arbete. Utskottet kan konstatera att det har skett stora förändringar i arbetslöshetsförsäkringen och tillämpningen av reglerna för att kunna få ersättning. fanns en möjlighet för en arbetslös att begränsa sitt arbetssökande till lämpliga arbeten inom sitt yrke och i närområdet. ställs krav på att den arbetssökande ska vara beredd att söka arbete i hela landet . Detta gör att förutsättningarna för att söka efter ett lämpligt arbete som motsvarar den sökandes utbildningsnivå och kompetens har blivit sämre. Enligt utskottets mening måste regelverket vara utformat så att arbetslösa matchas till rätt jobb. Utskottet vill understryka att en väl fungerande arbetslöshetsförsäkring är en viktig del av en flexibel och väl fungerande arbetsmarknad. Förmåga till omställning och innovation i näringslivet och på arbetsmarknaden är av avgörande betydelse för att ska kunna hävda sig väl i den globala konkurrensen. Utskottet noterar att bl.a. framstående OECD-ekonomer framhåller att en generös arbetslöshetsförsäkring leder till en bättre matchning på arbetsmarknaden genom att den arbetslöse får ekonomiska förutsättningar att söka efter ett lämpligt arbete som motsvarar hans eller hennes utbildningsnivå och kompetens. Det är viktigt att försäkringens regelverk är så utformat att arbetslösa matchas till rätt jobb. tillstyrker i sitt yttrande 2010/11:FiU5y till arbetsmarknadsutskottet bl.a. förslaget om en återinförd 100-dagarsregel med motiveringen att det kan bedömas ha positiva konsekvenser för en välfungerande arbetsmarknad och därmed för samhällsekonomin på lång sikt. tillägger att regeringen när den återkommer med förslag till ändrad lagstiftning bör redovisa förnyade analyser av både de samhällsekonomiska och de statsfinansiella effekterna av förändringen. De statsfinansiella konsekvenserna bör sedan beaktas i den årliga budgetprocessen. ansluter sig till finansutskottets bedömning. Utskottet anser därför att arbetslösa bör ha rätt att begränsa sitt arbetssökande . Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag med den innebörden. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna, vilket innebär att motion A379 (S) tillstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om återinförande av studerandevillkoret bl.a. med hänvisning till att de förändringar som genomförts bidrar till arbetslöshetsförsäkringens funktion som en omställningsförsäkring. Det s.k. studerandevillkoret, varigenom en arbetssökande kunde kvalificera sig för ersättning genom studier, upphörde att gälla . Studenter som inte får ett jobb direkt efter avslutade studier har inget annat ekonomiskt skydd än försörjningsstöd om de inte har rätt till arbetslöshetsersättning, framhålls av m.fl. (S) i motion A330. Detta är enligt motionärerna passiviserande, och regeringen bör därför se över behovet av ett studerandevillkor i arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet är inte berett att ompröva sina tidigare ställningstaganden (senast i bet. 2009/10:AU2) till motioner som liksom motion A330 (S) förordar ett återinfört studerandevillkor. Avskaffandet av studerandevillkoret är en del i det omfattande reformarbete som allianspartierna genomfört för att omvandla arbetslöshetsförsäkringen till en trygg omställningsförsäkring som gynnar sysselsättning. Utskottet utgår från att detta reformarbete fortsätter inom ramen för socialförsäkringsutredningens arbete. Med det anförda avstyrker utskottet motion A330 (S). Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker ett motionsyrkande om generösare villkor för arbetslöshetsersättning till deltidsarbetslösa bl.a. med hänvisning till att det inte ska straffa sig för en arbetssökande att acceptera ett arbete på deltid. Jämför reservation 4 (M, FP, C, KD). Genom en förordningsändring infördes fr.o.m. nya regler för möjligheten att få arbetslöshetsersättning på deltid. För veckor som en person utför eller deklarerar deltidsarbete lämnas arbetslöshetsersättning under sammanlagt längst . Resterande ersättningsdagar i perioden får endast användas för veckor då personen inte utför eller deklarerar något arbete. En ersättningsperiod är längst eller längst för den som dag 300 är förälder till barn . i och (båda S) framför i motion A339 yrkande 5 att regeringen bör se över regelverket så att arbetslöshetsförsäkringens medlemsvillkor och ersättningsvillkor inte diskriminerar unga och deltidsanställda. De regelverk som finns i arbetslöshetsförsäkringen och socialförsäkringen bygger på att det är tillsvidareanställning på heltid som ger rätt till ersättning, dvs. arbetsvillkor som enligt motionärerna är undantag snarare än regel för unga på arbetsmarknaden. I motion A279 påtalar och (båda S) att deltidsarbetslösa efter de måste välja mellan att stå utan försörjning eller att tacka nej till arbete. Motionärerna vill se en försäkring som fungerar för dem som önskar arbeta heltid men inte får den möjligheten. (S) anser i motion A277 yrkande 2 att arbetslöshetsförsäkringens regler när det gäller deltidsarbetslösa borde förändras så att antalet ersättningsdagar är desamma som för heltidsarbetslösa. Motionären hänvisar till frågans tydliga genusdimension, då en stor majoritet av de deltidsarbetslösa är kvinnor. i och (båda S) anser i motion A227 att arbetslöshetsförsäkringen måste ändras så att den inte straffar den som är arbetslös på deltid utan uppmuntrar till arbete i så stor utsträckning som möjligt. Motionärerna föreslår därför att deltidsarbetslöshet räknas per dag och inte , så att inte enstaka dagars eller timmars arbete gör att hela veckan avräknas mot de för deltidsarbetslösa. Ingen är så ofri som den som saknar egen försörjning och arbete, och varje arbetad timme är en angelägen fråga för såväl samhället som individen. Utskottet kan konstatera att tidsbegränsade anställningar är vanligt förekommande, framför allt inom de branscher där många unga arbetar. Unga har i mycket högre grad tidsbegränsade anställningar än äldre. Arbetsgivare har getts ökad möjlighet att använda s.k. allmänna visstidsanställningar, och antalet visstidsanställda har ökat kraftigt . Den som är tidsbegränsat anställd har långt ifrån samma skydd som den som har en tillsvidareanställning har. Unga, och framför allt unga kvinnor, är förutom att de ofta har en otrygg anställning också de som arbetar lägst antal timmar. För den enskilda anställda innebär det ofta att det antal timmar han eller hon har kunnat arbeta varierar avsevärt beroende på om det funnits möjlighet att arbeta fler timmar med s.k. mertid eller inte. Det är också de som är anställda på deltid eller är visstidsanställda som drabbas först när åtstramningar görs på arbetsplatsen; möjligheten att arbeta mertid försvinner och därmed en stor del av månadsinkomsten. får den som arbetar deltid maximalt på deltid från arbetslöshetsförsäkringen. Dessa nya regler utsätter enligt utskottets mening människor för orimliga situationer när det efter 75-dagarsperioden inte utbetalas någon ersättning. De tvingas välja mellan att avstå från en stor del av sin försörjning eller att tacka nej till arbete och bli arbetslösa på heltid. påpekar i sitt yttrande 2010/11:FiU5y till arbetsmarknadsutskottet att forskarna bakom (SOU 2011:11) kommer fram till att det är troligt att det finns välfärdsvinster kopplade till för deltidsarbetslösa än vad som är fallet . Sannolikt lönar det sig för lite för de heltidsarbetslösa att ta ett deltidsarbete (s. 180). Liknande slutsatser presenterades för arbetsmarknadsutskottet av professor från . framhåller i yttrandet att regeringen när den återkommer till med information om ändrade regler också bör redovisa förnyade analyser av både de samhällsekonomiska och de statsfinansiella effekterna av förändringen. De statsfinansiella konsekvenserna bör sedan beaktas i den årliga budgetprocessen. Med anledning av de positiva konsekvenser som bl.a. förslaget om en förändring av deltidsreglerna kan bedömas få för en välfungerande arbetsmarknad och därmed för samhällsekonomin på lång sikt tillstyrker finansutskottet arbetsmarknadsutskottets aviserade förslag. Utskottet, som instämmer i de bedömningar som finansutskottet gjort, anser att arbetslöshetsförsäkringen måste vara så utformad att arbetslinjen upprätthålls. Det ska inte straffa sig att tacka ja till arbete, på det sätt som blir följden av den snäva deltidsbegränsningen i försäkringen. Så länge det finns arbetsplatser som endast erbjuder deltider, måste det enligt utskottets mening också finnas en försäkring som fungerar för dem som önskar arbeta heltid men inte får den möjligheten. Regeringen måste därför se över försäkringens regelverk i detta avseende så att det inte diskriminerar deltidsarbetslösa och återkomma till i frågan. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna, vilket innebär att motion A279 (S) tillstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkanden om bl.a. det s.k. arbetsgivarintyget med hänvisning till att dokumentation av tidigare arbetsförhållanden är nödvändig i nuvarande system för att en arbetssökande ska kunna styrka sin rätt till ersättning. Enligt 47 § ska till en ansökan om arbetslöshetsersättning fogas intyg av arbetsgivaren om den sökandes arbetsförhållanden samt de uppgifter i övrigt som behövs för bedömande av den sökandes ersättningsrätt (ett s.k. arbetsgivarintyg). Om ett sådant intyg bara kan skaffas med stora svårigheter, får arbetsförhållandena och övriga uppgifter styrkas på annat sätt. Arbetsgivare ska på begäran utfärda intyget enligt formulär som fastställts av IAF. Enligt de tillfälliga regler som gäller utökas den s.k. överhoppningsbara tiden från fem till för arbetssökande som varit långvarigt sjukfrånvarande, vilket kan skapa behov av att dokumentera anställningsförhållanden som ligger långt tillbaka i tiden. För att en arbetssökande ska ha rätt till arbetslöshetsersättning krävs bl.a. att personen står till arbetsmarknadens förfogande minst varje arbetsdag och minst . krävs för rätt till sjukersättning eller aktivitetsersättning att arbetsförmågan ska vara stadigvarande nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan. Bestämmelserna om ansvar för att särskilda insatser ska göras för att de som får tre fjärdedels sjukersättning eller aktivitetsersättning ska kunna få en anställning motsvarande den återstående arbetsförmågan fördes över från tidigare särlagstiftning till den nya socialförsäkringsbalkens 33 kap. 2628 §§. och (båda S) anser i motion A218 att regeringen bör se över regelverket som gäller arbetsgivarintyget, så att den enskilde inte drabbas när anställningar långt tillbaka i tiden ska dokumenteras. I motion A220 av och (båda S) påtalas att personer som beviljats tre fjärdedels sjukersättning har svårt att hitta anställningar på och detta särskilt då de måste byta arbete. Trots att de kan ha tillhört en arbetslöshetskassa har de inte rätt att få ersättning. Rätten till ett arbete på fungerar inte för de flesta. Reglerna i arbetslöshetsförsäkringen för denna grupp bör ses över. I motion A218 (S) förordar motionärerna en översyn av utformningen av det intyg som arbetsgivare fyller i för att styrka en arbetstagares anställningsförhållanden. En särskild svårighet uppstår enligt motionärerna för dem som varit långvarigt sjukfrånvarande och söker arbetslöshetsersättning enligt det tillfälliga regelverket, eftersom det arbete som då ska dokumenteras kan ligga mycket långt tillbaka i tiden. Även regeringen har uppmärksammat de svårigheter som kan uppstå i hanteringen av arbetsgivarintyget. I budgetpropositionen konstaterar regeringen inledningsvis att arbetsgivarintyget har en central betydelse, både vid prövningen av rätten till och vid kontrollen av utbetalningar av arbetslöshetsersättning. IAF fick därför regeringens uppdrag att granska intygets ändamålsenlighet och hantering. IAF:s granskning, som lämnades till regeringen , visade att av intygen måste kompletteras eller korrigeras (2010:5). Förutom att detta förlänger handläggningstiderna innebär det också, enligt IAF, en risk för att kontrollen av utbetald ersättning försvåras. Utskottet har stor förståelse för de svårigheter som företag, arbetssökande och a-kassor kan uppleva i hanteringen av arbetsgivarintyget. förutsätter regelverket enligt utskottets mening ett behov av att kunna styrka arbetsförhållandena för bedömande av ersättningsrätten. Att finna en teknisk lösning som balanserar enkelhet med ändamålsenlighet är inte oproblematiskt. Utskottet kan, i likhet med vad som påpekades i betänkande 2009/10:AU2 (s. 36) när de särskilda reglerna för långvarigt sjukfrånvarande infördes, konstatera att gällande regler medger att arbete dokumenteras på något annat sätt om ett arbetsgivarintyg endast med stora svårigheter kan skaffas. Utskottet vill också framhålla att en person vid fastställande av aktivitetsstödets nivå inom ramen för arbetslivsintroduktion kan få sin ersättning fastställd enligt en särskild schablonberäkning. Slutligen noterar utskottet att regeringen i budgetpropositionen pekar såväl på vikten av att genomföra regelförenklingar för företagen som på det angelägna i att motverka a-kassornas långa handläggningstider och fortsätta arbetet mot felaktiga utbetalningar. Utskottet utgår mot den bakgrunden från att regeringen är medveten om den fråga som uppmärksammas i motionen och vid behov återkommer till . Motion A218 (S) avstyrks i den mån den inte kan anses vara tillgodosedd med det nu anförda. Utskottet har under flera tidigare riksmöten behandlat motionsyrkanden liknande det som framförs i motion A220 (S) om personer som beviljats tre fjärdedels sjukersättning, senast i betänkande 2009/10:AU2. Utskottet anser att det problem som beskrivs i motionen i första hand bör lösas utanför arbetslöshetsförsäkringens ram. Motion A220 (S) avstyrks med det anförda. Arbetslöshetsersättning vid arbete i ett annat land Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om arbetslöshetsersättning vid tillfälliga arbeten i ett annat land med hänvisning bl.a. till pågående arbete inom EU med att förtydliga gällande regelverk. Enligt 3 § har endast personer som i uppfyller ersättningsvillkoren rätt till ersättning enligt den lagen, om inte något annat följer av och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen. För en person som arbetat inom EU/EES och sedan blir arbetslös är huvudregeln enligt den nämnda EU-förordningen att han eller hon ska ställa sig till arbetsförmedlingens förfogande och ansöka om arbetslöshetsersättning i det land där han eller hon senast arbetat.