bet · GZ01UbU2 · 2011-12-01 00:00:00 — I kan svenska medborgare känna sig trygga med att deras intressen står i främsta rummet. Grunden för välfärd och trygghet är arbete. Av den anledningen tar sikte mot full sysselsättning och vill motverka såväl den borgerliga regeringens lönedumpningspolitik som vänsterkartellens bidragslinje. De styrande politikerna har under skapat ett samhälle med tärande utanförskap, hög arbetslöshet och försämrad välfärd. Av det svenska folkhemmet, ett samhälle präglat av gemenskap och social och ekonomisk trygghet, återstår näst intill ingenting. Det samhälle och den arbetsmarknad som förr inrymde en hög grad av inre sammanhållning och en mycket låg arbetslöshet har bytts ut mot ett miljonhövdat utanförskap, en hög arbetslöshet, en försämrad välfärd och sänkta ersättningsnivåer. De gamla partiernas politik har för länge sedan passerat bästföredatum. behöver en ny välfärdspolitik. menar att arbetskraften ska utbildas för arbetsmarknadens behov. Partiets fyra tunga förslag om riktiga lärlingsjobb, utökad praktik på gymnasieskolan, förstärkt stöd till och fler komvuxplatser banar väg för en god utveckling för såväl arbetsgivare som arbetstagare i de branscher där det paradoxalt nog råder arbetslöshet kombinerat med arbetskraftsbrist. Utöver den generella satsningen på högre utbildning avsätter vi därför även resurser till Myndigheten för . analyserar arbetsmarknadens behov av arbetskraft och avsätter sedan medel till de lärosäten som anordnar utbildningarna. Av de elever som genomgått en utbildning genom myndighetens försorg har hela sju av tio haft ett faktiskt arbete inom efter examen. Myndighetens egen bedömning är att fler personer än kan utbildas och få ett arbete, givet ökade medel, och äskar en summa om . Dessa skulle enligt räcka till att bevilja ytterligare 8 000 platser . ser det som rent slöseri med skattepengar att utbildningsinstanser inom perifera områden som genusvetenskap och mångkultur tillförs resurser trots att dessa utbildningar inte utbildar för arbetsmarknaden. Särskilt när detta sker som myndigheter som , som utbildar inom områden där efterfrågan finns, inte tillförs de medel som de skulle kunna förvalta. Då filosofi är att utbilda inom de områden som är mest efterfrågade på arbetsmarknaden vill anslå de medel som myndigheten begär. Vidare öronmärks även till () för kostnaderna för studiestöd givet de nya utbildningsplatserna. Denna föreslagna satsning bedöms leda till en förbättrad matchning av arbetskraften. Ett annat led i samma strävan, som dessutom ger bättre möjligheter att komplettera betyg, är förslag om en utökning av antalet platser på komvux. anslås för 9 000 nya komvuxplatser. Ytterligare öronmärks givet ökade studiestödskostnader. Anslag och bemyndiganden inom utgiftsområde 15 Studiestöd (V) (V) anför: Trots att har statsfinanser som är bland de starkaste i världen har massarbetslöshet blivit vardag och ojämlikheten brett ut sig alltmer. menar att det är tid för investeringar i fler jobb, ökad jämlikhet och bättre välfärd. Med budgetalternativ skapas 125 000 nya jobb och utbildningsplatser . Full sysselsättning är det överordnade målet, och budgetförslag är inriktade på att investera i nya jobb. I stället för mer pengar i krogägarnas plånböcker satsar på en generationsväxling på arbetsmarknaden. En riskkapitalfond för hållbar industriell utveckling införs, och särskilda medel avsätts för att stödja innovationer och utveckling inom mindre företag och för branschprogram inom exempelvis vindkrafts- och besöksnäringen. Ett investeringsstöd för att bygga billiga och energisnåla hyresrätter föreslås. Målet är 20 000 hyresrätter . vill genomföra en omfattande satsning på att rusta upp miljonprogrammen och välfärdslokaler som skolor, förskolor och äldreboenden. Tillgängligheten förbättras genom ett särskilt investeringsstöd. Genom satsningar på kraftigt ökad kapacitet på järnvägen kan förseningar på allvar minskas för både människor och gods, och det skapas också nya jobb. Detsamma gäller förslag för att öka resandet med kollektivtrafik. vill också genomföra en miljardsatsning på gröna jobb för miljön och klimatet. Regeringen pratar om arbetslinjen skapar riktiga jobb. menar att svenska folkets skattepengar ska användas till bättre skolor, sjukhus och bibliotek, inte till vinster för riskkapitalbolagens ägare. Det ska vara förbjudet att driva välfärdsverksamheter i bolagsform med vinst som drivkraft. vill höja kvaliteten i välfärden genom att anställa mer personal och öka anslagen. Statsbidragen till kommunerna ska värdesäkras både för att garantera välfärdens kvalitet och för att skapa fler arbetstillfällen. På så sätt förbättras också kvinnors levnadsvillkor. föreslår en rejäl satsning på mer personal och utbildning inom äldreomsorgen. presenterar en rad satsningar för att förbättra kvaliteten i sjukvården och omfattande satsningar för att skapa en likvärdig utbildning och minskade barngrupper på fritids. Förslag lämnas för att skapa en god sjukförsäkring och återförsäkra dem som utförsäkrats av regeringens försämringar. föreslår en individualiserad föräldraförsäkring samt höjt och värdesäkrat underhållsstöd. vill skapa ett arbetsliv där fler får plats. Tvångsarbetet i regeringens fas 3 ska avvecklas. I stället vill genomföra en bred satsning på övergångsjobb, utbildningsplatser och arbetsmarknadspolitiska åtgärder som leder till jobb och som rustar människor med kunskap. vill återupprätta arbetslöshetsförsäkringen. vill också avskaffa RUT-avdraget och i stället förbättra vardagen för alla dem som arbetar kvällar, nätter och genom att använda dessa pengar till att skapa platser inom barnomsorg på obekväm arbetstid. I motsättning till dessa reformer står regeringens ensidiga skattesänkarpolitik. I och med detta minskar möjligheterna att satsa på en bättre och utbyggd välfärd och en rättvis fördelning av ekonomiska resurser. Målsättningen med skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden, öka jämlikheten och jämställdheten och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Då behövs större skatteintäkter än . tar därför steg mot ett skattesystem byggt på principen skatt efter bärkraft. förslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd är en del av partiets budgetalternativ som en helhet. vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. En studiemedelshöjning till 2012 bör genomföras. I denna höjning ingår ett höjt studiebidrag med . Det innebär att bidragsdelens andel ökar från till av totalbeloppet. Det motsvarar för 40 veckors heltidsstudier. För studerande med det högre bidraget höjs bidragets andel från eller till för 40 veckors studier. Anslaget 1:2 Studiemedel m.m. ökar därför med . satsning på fler utbildningsplatser inom komvux, och högskolan leder till att fler studerande får studiemedel. Dessutom införs ett särskilt studiestöd för arbetslösa ungdomar där bidraget utgör av totalbeloppet. Sammanlagt blir det ca 38 000 fler studiemedelstagare och anslaget 1:2 Studiemedel m.m. behöver öka med . En förlängning av vissa lärarutbildningar innebär att nämnda anslag höjs med . En betald specialistutbildning för sjuksköterskor bör införas, och anslaget minskas därför med . Sammantaget bör anslaget 1:2 Studiemedel m.m. ökas med utöver regeringens förslag. förslag om höjning av studiebidraget gör att lånedelens andel minskar, vilket innebär att utgifterna för räntor på lån som tas upp i minskar. Anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. kan således minska med jämfört med regeringens förslag. förslag om höjning av studiebidraget gör att lånedelen minskar, och därmed minskar också låneutbetalningarna. Bemyndigandet om lån i för studielån bör således vara lägre än regeringens förslag. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2011/12:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 15: bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 (avsnitt 3.8.5). bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån intill ett belopp av 176 (avsnitt 3.8.6). anvisar för anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd i enlighet med uppställningen i propositionen. Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om höjning av studiemedel och barntillägg. 2011/12:Ub283 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka stödet till CSN och öronmärka denna summa till studenter på . 2011/12:Ub474 av m.fl. (S): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt uppställning: Tabellen återfinns i motionen. bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån intill ett belopp av 177 . 2011/12:Ub475 av m.fl. (V): beslutar om ändring av 3 kap. 1113 §§ studiestödslagen (1999:1395) enligt vad som anges i motionen. godkänner att lån tas upp i för studielån intill ett belopp om . anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt uppställning: Tabellen återfinns i motionen. 2011/12:Ub494 av m.fl. (MP): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt uppställning: Tabellen återfinns i motionen. 2011/12:Ub495 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ökning av bidragsdelen av studiemedlet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ökning av det extra barntillägget för studenter. 2011/12:Ub522 av m.fl. (SD): anvisar till utgiftsområde 15 Studiestöd utöver vad regeringen föreslagit för eller således 22 . Tabellen återfinns i motionen. Regeringens och oppositionens förslag Förslag till anslag under utgiftsområde 15 Studiestöd Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldra-utbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studie-sociala ändamål Utskottets förslag till anslag under utgiftsområde 15 Studiestöd Utskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag. Företrädarna för S, MP, SD och V har avstått från att delta i beslutet om anslag (se särskilda yttrandena 14). Bidrag till kostnader vid viss gymnasie-utbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 15 beslutade att följa upp regeringens resultatredovisning inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder. Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp som har bestått av (M), ordförande, (FP), (C), (KD), (S), (MP), (V) och (SD). Underlagen till uppföljningen har på gruppens uppdrag tagits fram inom av utvärderings- och forskningsfunktionen vid och utbildningsutskottets kansli. I denna promemoria redovisas den del som avser utgiftsområde 15 Studiestöd. I promemorian behandlas regeringens mål och resultatredovisningen i budgetpropositionen . Regeringens beskrivning av politikens inriktning och budgetförslag i propositionen behandlas inte. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen överlämnar härmed sin uppföljningsrapport till utbildningsutskottet. gäller enligt regeringsformen att varje utskott ska följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom utskottets beredningsområde. beslutade att inleda ett arbete med uppföljning och utvärdering av budgetpropositionen . Syftet med detta arbete har varit att fördjupa beredningsunderlaget för utgiftsområde 15 inför utskottets kommande behandling av budgetpropositioner och därmed förbättra möjligheten för utskottet att få nödvändig information för sina ställningstaganden. I ett längre perspektiv är syftet att utveckla utskottets arbete med uppföljning och utvärdering av måluppfyllelsen inom utskottets ansvarsområde. Detta kan i sin tur ligga till grund för en vidareutvecklad dialog med regeringen i dessa frågor. I kapitel 1 beskrivs utskottens arbete med uppföljning och utvärdering samt regeringens resultatredovisning till . Kapitel 2 beskriver regeringens mål för utgiftsområdet samt uppföljningsgruppens iakttagelser och bedömning av målstruktur och indikatorer. I kapitel 3 redogörs för resultatredovisningen uppdelat på utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet, resultatredovisningens indelning, regeringens resultatindikatorer, regeringens analys och slutsatser samt regeringens sammanfattande resultatbedömning. Kapitlet avslutas med uppföljningsgruppens iakttagelser och bedömning. Kapitel 4 innehåller en uppräkning av de indikatorer som regeringen använder i sin resultatredovisning för utgiftsområdet. 1.1 Utskottens arbete med uppföljning och utvärdering Utskottens uppgift att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom respektive ämnesområde har fr.o.m. förts in i regeringsformen (4 kap. 8 § RF)1[ Prop. 2009/10:80, bet. 2009/10:KU19, rskr. 2009/10:304 och bet. 2010/11:KU4, rskr. 2010/11:21. ], vilket markerar den vikt som läggs vid denna uppgift som är reglerad i 4 kap. 18 § riksdagsordningen. har , 2001 och 2006, beslutat om riktlinjer för utskottens arbete med uppföljning och utvärdering.2[ Förs. 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23, rskr. 2000/01:273276; framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333335.] Av riktlinjerna framgår att är en central länk i styrkedjan, både när det gäller den ekonomiska styrningen och regelstyrningen. För att styrningen ska fungera måste få information om resultaten, bl.a. om resurser har fördelats enligt de politiska prioriteringarna och om avsedda resultat har uppnåtts samt om de lagar som har beslutat om har fått avsedda effekter. Utskottens arbete med uppföljning och utvärdering är ett sätt att få sådan resultatinformation och stärka kopplingen till beslut om lagstiftning och budget. Uppföljning och utvärdering bör ha en framåtblickande inriktning och användas till att ge underlag för väl underbyggda ställningstaganden i utskottens beredningsarbete. utskott arbetar på olika sätt och i olika utsträckning med uppföljning och utvärdering. I en del utskott finns särskilda uppföljnings- och utvärderingsgrupper där riksdagsledamöter från samtliga partier ingår. Sådana grupper kan t.ex. lämna en uppföljningsrapport till utskottet med bedömningar och slutsatser. Uppföljningarna behandlas normalt i de betänkanden som utskotten tar fram med anledning av t.ex. en proposition. Utskotten kan göra dels fördjupade uppföljningar och utvärderingar, dels löpande uppföljningar och utvärderingar. En form av löpande uppföljning är att utskottet som en del i beredningen av regeringens årliga resultatredovisning i budgetpropositionen gör en uppföljning och analys av regeringens resultatredovisning för aktuellt utgiftsområde. Ett exempel är miljö- och jordbruksutskottet som i sina budgetbetänkanden bl.a. framhållit vikten av en tydlig och klar struktur för resultatredovisningen till som ett resultat av sina uppföljningar. Ett annat exempel är finansutskottet som i olika betänkanden har framfört generella synpunkter på brister i resultatinformation som inte direkt avser ett enskilt utgiftsområde. beslutade vid sitt sammanträde att inrätta en styrgrupp för uppföljning och utvärdering och utsåg till gruppens ordförande.3[ Protokoll utskottssammanträde /11:27, utbildningsutskottet .] Styrgruppen sammanträdde och beslöt att föreslå utskottet att påbörja olika uppföljningsprojekt och förstudier, däribland att genomföra en analys av resultatredovisningen i budgetpropositionen. Vid ett sammanträde beslutade utskottet, i enlighet med styrgruppens förslag, att inleda arbete med uppföljning och utvärdering.4[ Protokoll utskottssammanträde /11:31, utbildningsutskottet .] Syftet med analysen av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen är att fördjupa beredningsunderlaget inför utskottets kommande behandling av budgetpropositioner och därmed förbättra möjligheten för utskottet att få nödvändig information för sina ställningstaganden. I ett längre perspektiv är syftet att utveckla utskottets arbete med uppföljning och utvärdering av måluppfyllelsen inom utskottets ansvarsområde. Detta kan i sin tur ligga till grund för en vidareutvecklad dialog med regeringen i dessa frågor. 1.2 Regeringens resultatredovisning till Alltsedan mål- och resultatstyrningen infördes i statsförvaltningen har en dialog pågått mellan och regeringen om hur styrningen bör utvecklas. har konsekvent efterfrågat en nära koppling mellan budgetförslaget och de resultat som uppnåtts, att målen ska vara mätbara och uppföljningsbara samt beslutas av , att resultatredovisningen ska följa budgetens indelning och beredningsformer samt att resultatredovisningarna ska innehålla tidsserier och resultatindikatorer. I den tidigare lagen (1996:1059) om statsbudgeten var bestämmelsen om regeringens redovisning av mål och resultat allmänt hållen och lämnade öppet bl.a. för i vilken form resultatredovisningen skulle ske och vilken instans som skulle besluta om målen: 2 § Regeringen skall för redovisa de mål som åsyftas och de resultat som uppnåtts på olika verksamhetsområden. I syfte att tillgodose synpunkter har bestämmelsen om regeringens resultatredovisning preciserats i 10 kap. i den nya budgetlag (2011:203) som trädde i kraft [ Prop. 2010/11:40, bet. 2010/11:KU14, rskr. 2010/11:177178. 3 § Regeringen ska i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de av beslutade målen. Om enligt 5 kap. 12 § riksdagsordningen har beslutat att hänföra statens utgifter till utgiftsområden ska redovisningen vara anpassad till utgiftsområdena. I propositionen om den nya budgetlagen (prop. 2010/11:40) ansåg regeringen att det är naturligt och önskvärt att den politiska viljeinriktningen och de politiska prioriteringarna formuleras i termer av mål och att dessa mål bör underställas för beslut. De mål som föreslås bör vara formulerade på ett sådant sätt att de är möjliga att följa upp. I budgetpropositionen bör det således ingå mål för alla utgiftsområden som är beslutade av . Enligt utredningen som föregick propositionen kan målen ha beslutats med anledning av förslag i särpropositioner (SOU 2010:18 s. 224). Vidare menade regeringen att budgetpropositionen bör vara det naturliga dokumentet för den löpande redovisningen av mål och resultat. Det är viktigt att det finns en koppling mellan budgetförslaget och redovisningen av mål och resultat. Med uppnådda resultat avses enligt regeringen i första hand de resultat som har uppnåtts genom statens verksamhet och resursinsatser. Det är således effekterna av statens verksamhet och de bidrag som insatserna inneburit som bör redovisas i förhållande till de mål har beslutat om. Enligt regeringen är det inte enbart den anslagsfinansierade delen av verksamheten som är av intresse. Regeringen menade vidare att resultatinformationen bör knytas till de beslut som tar och att det är en fördel om grunderna för resultatinformationen är stabila över tiden. När det gäller efterfrågan om ett klargörande av hur underindelningen av utgiftsområden ska se ut ansåg regeringen att detta inte bör regleras i lag, utan att det bör finnas utrymme för regeringen och att utveckla verksamhetsanpassade former för detta över tiden. 1.3 Om begreppen mål och resultat Både mål och resultat kan avse olika saker och finnas på olika nivåer. Man kan tala om mål och resultat i relation till den enskilda skoleleven, men man kan också använda samma termer när man talar om t.ex. i stort. Mål kan avse omfattningen av en viss verksamhet eller dess kvalitet. Många mål är av övergripande karaktär och uttrycks i portalparagrafer i lagar, internationella överenskommelser eller mål på utgiftsområdesnivå. Dessa mål ger oftast uttryck för politiska viljeinriktningar. Med effekter avses i denna promemoria en förändring som inträffar till följd av en vidtagen åtgärd och som annars inte skulle ha inträffat. Mål är ett önskat framtida tillstånd.6[ Definitionerna är hämtade från 2011:9.] Med resultat avses utfall i förhållande till ett mål, dvs. grad av måluppfyllelse. En indikator kan beskrivas som ett mått på någon aspekt i ett mål. Den ger en indikation på något som är av betydelse för att uppnå målet. Den operationaliserar målet, är mätbar och kan följas . Den kan ligga till grund för uppföljning av målet samt bedömning av måluppfyllelsen (resultatet) och olika insatser för att nå målet. 2 Mål för utgiftsområdet Enligt budgetlagen (2011:203) ska en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten lämnas i förhållande till de mål som har beslutat. I årets budgetproposition föreslår regeringen inte något nytt mål för utgiftsområde 15, utan konstaterar att målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen 2001.7[ Prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96.] Målen beskrivs på följande sätt: Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Målen ska uppnås genom ett effektivt, sammanhållet, flexibelt och rättssäkert studiestödssystem som ska vara enhetligt och överblickbart för den enskilde. De utbetalningar som görs från systemet ska vara riktiga, och den del av studiestödet som utgörs av lån ska återbetalas till fullo.8[ Prop. 2011/12:1 utg.omr. Regeringen redogör inte för några specifika indikatorer som ska användas för att följa upp måluppfyllelsen i fråga om studiestödet. 2.2 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömning Målen för utgiftsområdet, som slogs fast i samband med studiestödsreformen , är relativt generella, vilket enligt gruppen innebär att kopplingen mellan mål och redovisade resultatuppgifter är relativt vag. Regeringen omnämner flera mål i sin resultatgenomgång, men enligt gruppens bedömning framgår det inte klart hur måluppfyllelsen ska mätas (resultatindikatorernas relevans och behov av kompletterande indikatorer etc.) eller på vilket sätt regeringens genomförda politik har bidragit till att uppfylla de fastställda målen. Enligt gruppens bedömning kommenteras flera av målen heller inte explicit av regeringen, t.ex. målet att studiestödet ska ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden eller målen för studiestödsadministrationen. Det finns ett nära samband mellan utgiftsområdena 15 och 16 och de mål som ska uppnås. Gruppen skulle välkomna en beskrivning av hur målen och målstrukturen för vartdera utgiftsområdet förhåller sig till varandra. Enligt gruppens mening skulle regeringen även kunna överväga att utveckla sambandet när det gäller redovisningen av måluppfyllelsen. Regeringen redovisar ett stort antal indikatorer för varje utbildningsnivå samt därutöver ett antal indikatorer som rör t.ex. studieekonomi, skuldsättning och studiestödsadministration. Gruppen vill understryka betydelsen av att resultatredovisningen förmedlar en helhetsbild av regeringens syn på måluppfyllelsen inom studiestödsområdet. Det är i grunden är bra med många indikatorer som ger en god helhetsbild, menar gruppen, men det är också enligt gruppen viktigt att regeringen är tydlig med vilka indikatorer som den anser vara centrala för att kunna följa måluppfyllelsen för utgiftsområdet. Enligt gruppens mening bör regeringen därför inför nästa års budgetproposition överväga att identifiera lämpliga centrala indikatorer som kan användas för att följa resultatutvecklingen och måluppfyllelsen för studiestödsverksamheten. I budgetpropositionen presenterar regeringen en resultatredovisning för varje utgiftsområde. I budgetpropositionen ska redovisningen avse resultat. Resultatredovisningen ska bidra till en förståelse för motiven till regeringens budgetförslag.