bet · GY01FiU20 · 2011-06-15 00:00:00 — Liksom regeringen konstaterar utskottet att de indikatorer som används för att följa upp överskottsmålet indikerar att det uppstår ett visst reformutrymme som sedan successivt ökar . Som utskottet redan påpekat kvarstår det dock ett antal risker som, om de realiseras, kan komma att påverka de offentliga finanserna negativt. Utskottet delar därför regeringens hållning om att det är mer ansvarsfullt att i efterhand korrigera ett för högt varaktigt sparande genom att genomföra angelägna struktur- och välfärdsreformer än att tvingas till nedskärningar om de negativa riskerna skulle realiseras. Genom att säkra buffertar och säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna tar regeringen ansvar för . IMF betonar, även de, vikten av att i nuvarande läge upprätthålla buffertar i de offentliga finanserna. Utskottet anser, liksom regeringen, att framtida reformer bör inriktas på ytterligare strukturellt riktiga åtgärder för att få fler i arbete och stärka långsiktiga tillväxtförutsättningar. De reformambitioner regeringen presenterade i budgetpropositionen är sådana strukturreformer. Utskottet ställer sig bakom regeringens bedömning att reformambitionerna betingas av att det uppstår ett varaktigt reformutrymme. Även understryker den osäkerhet som finns om konjunkturutvecklingen, om dess långvariga effekter på sysselsättningen och produktivitetsutvecklingen och om den offentligfinansiella utvecklingen på lång sikt och anser att det finns starka skäl att göra en försiktig bedömning av det framtida reformutrymmet och inte utnyttja ett beräknat utrymme för . Den offentliga sektorn har gått igenom den djupa ekonomiska nedgången utan stora underskott i det finansiella sparandet. Till skillnad från de allra flesta andra EU-länder var inte föremål för det s.k. underskottsförfarandet inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten och inte heller förväntas bli föremål för ett sådant förfarande under 20112015. Även pekar på att fallet var förhållandevis både jämfört med andra länder och jämfört med den ekonomiska krisen . Utskottet anser att styrkepositionen i de offentliga finanserna beror på att regeringens politik har fungerat och att det finanspolitiska ramverket respekterats genom hela hanteringen av krisen. I det läget finner utskottet det anmärkningsvärt att, som Socialdemokraterna gör, helt avstå från att formulera en inriktning på skattepolitiken. inriktar sin politik på både höjda skatter och ökade utgifter som motverkar arbetslinjen. Utskottet anser att man med en sådan politik varken kan klara de utmaningar som svensk ekonomi står inför på eller möta kommande kriser. Liksom i sin följdmotion till budgetpropositionen (mot. 2010/11:Fi231) bygger sitt alternativ på att stora besparingar kan göras på kort sikt genom att asyl- och anhöriginvandring minskar , vilket utskottet inte anser är vare sig humant eller realistiskt. föreslår ett alternativt finanspolitiskt ramverk där systemet med utgiftstak ska avskaffas och där vissa utgifter ska undantas från den årliga budgetprövningen. Utskottet anser, liksom vid den tidigare behandlingen av liknande förslag från , att systemet med fleråriga utgiftstak för statens utgifter har stramat upp budgetprocessen och att det faktum att taken fastställs i förväg ger en ändamålsenlig stadga och långsiktighet i budgetprocessen (yttr. 2010/11:FiU2y). Utskottet vill också betona vikten av det breda parlamentariska stöd som finns kring systemet med fleråriga utgiftstak. Utskottet avvisar också, liksom vid tidigare behandling av liknande förslag från , att infrastrukturinvesteringar ska lånefinansieras (bet. 2008/09:FiU1, bet. 2009/10:FiU1). Utskottet betonar återigen att anslagsfinansiering av investeringar bidrar till tydlighet och transparens i budgeten. Genom att, som föreslår, särbehandla investeringsutgifter finns det en risk att långa amorteringstider skapar en obalanserad beslutssituation där finansieringsbördan ter sig avlägsen vid beslutstillfället. I detta sammanhang noterar utskottet att i sin senaste rapport betonar att ramverket, där utgiftstaket har en central roll, är en viktig förklaring till den finanspolitiska disciplinen i . Utskottet anser att det faktum att det finanspolitiska ramverket respekterades genom hela hanteringen av finanskrisen har bidragit till de starka offentliga finanserna. Enligt utskottet skapar förslag om ett alternativt ramverk för finanspolitiken en osäkerhet om utvecklingen av offentliga finanser som inte är till gagn för arbetet med att nå full sysselsättning som partiet säger sig värna. Utskottet delar regeringens uppfattning när det gäller nivån på överskottsmålet och understryker behovet av en buffert för att kunna möta kraftiga nedgångar i konjunkturen utan att ökningen i skuldsättning riskerar att bli ohållbar. När det gäller förslag om att i budgetlagen ta in bestämmelser om medelfristiga mål för bl.a. arbetslöshet och sysselsättningsgrad, har utskottet behandlat frågan om kvantitativa mål för sysselsättningspolitiken och står fast vid sin uppfattning (bet. 2009/10:FiU20). Utskottet anser att utvecklingen på arbetsmarknaden måste bevakas med en bred uppsättning indikatorer som beskriver arbetsmarknadssituationen för hela befolkningen i arbetsför ålder. En sådan bred ansats har en betydligt större potential att identifiera väsentliga problem på arbetsmarknaden och att följa upp om politiken leder till varaktigt högre sysselsättning än vad kvantitativa mål för sysselsättningen har. Utskottet välkomnar att regeringen i enlighet med ramverket för finanspolitiken (skr. 2010/11:79) upprätthåller det medelfristiga perspektivet i budgetprocessen och gör en bedömning av utgiftstaket i den ekonomiska vårpropositionen. Utskottet noterar att regeringens bedömning av den lämpliga nivån för utgiftstaket innebär att det ökar med jämfört med . Eftersom de takbegränsade utgifterna bedöms öka något mer än utgiftstaket kommer budgeteringsmarginalen att minska jämfört med . När regeringen i höstens budgetproposition skulle bedöma reformutrymmet för 20112014, hanterades osäkerheten i bedömningen genom att man beräknade en säkerhetsmarginal på av BNP i strukturellt sparande 2014. Regeringen anser fortfarande att det finns ett behov av en säkerhetsmarginal, men kommer inte att precisera den förrän i höstens budgetproposition tillsammans med den preciserade bedömningen av reformutrymmet . Utskottet anser, liksom vid behandlingen av budgetpropositionen , att säkerhetsmarginalen kan bidra till en mer nyanserad bedömning av vilket reformutrymme som är förenligt med överskottsmålet. vill utskottet återigen betona vikten av en transparent uppföljning av överskottsmålet. Det är en förutsättning för ett välfungerande finanspolitiskt ramverk. Utskottet har tidigare också ställt sig bakom nödvändigheten av att förlänga prognoshorisonten med för att förstärka kontrollen av de offentliga finanserna (bet. 2009/10:FiU20), men betonat att regeringen bör utveckla sin syn på huruvida man avser att tillämpa ett fyraårsperspektiv även när de offentliga finanserna är under kontroll. Som () konstaterat i ett uttalande i anledning av sin årliga översyn av ekonomi har ansträngningarna på den finansiella sektorn i samband med finanskrisen hanterats, bankernas kapital och likviditet stärkts och de flesta nödåtgärderna för att säkra finansiell stabilitet kunnat dras tillbaka. Även om den finansiella sektorn fungerar tillfredsställande kan, som regeringen framhåller, obalanser snabbt uppstå. Utskottet delar därför regeringens bedömning att det är viktigt att pröva olika åtgärder för att motverka risker kopplade till hushållens höga skuldsättning samt bankernas risktagande och exponering i utlandet, särskilt med hänsyn till storleken på banksektor. Som konstaterar i sin årliga rapport är det viktigt att utvecklingen av det befintliga regelverket och tillsynen inriktas på systemriskerna. Arbetet inom EU på detta område är självfallet av stor betydelse. I enlighet med vad regeringen anför kan det dock finnas anledning att överväga att höja kraven för framför allt de systemviktiga bankernas kapitaltäckning, utöver vad som kommer att gälla när III genomförs. Detta är även något som IMF välkomnar. När det gäller behovet av ytterligare åtgärder för att säkra den finansiella stabiliteten kommer självfallet även slutsatserna från den utredning som regeringen tillsatt för att göra en översyn av det svenska regelverket för hantering av finansiella kriser att vara av stort intresse. Denna kommitté ska även överväga hur uppgifter avseende finansiell stabilitet kan tydliggöras i förhållande till uppgifter (dir. 2011:6). Behovet av en tydligt utpekad myndighet med huvudsakligt ansvar för att övervaka riskerna för finansiella obalanser är även något som lyfter fram i sin rapport. Till skillnad från anser inte utskottet att staten i förlängningen bör bedriva en sådan riskfylld verksamhet som det innebär att vara ägare till en bank. De risker som finns i verksamheter av detta slag bör i stället hanteras genom de regelverk som finns för finansmarknaden. 2.9.3 Arbetsmarknad och tillväxt Tillväxten och sysselsättningen i den svenska ekonomin har återhämtat sig exceptionellt snabbt efter den ekonomiska krisen. BNP-tillväxten var enligt reviderade nationalräkenskaper, och den starka tillväxttakten fortsätter . ökade BNP , vilket är en av de högsta tillväxttakterna i EU. Parallellt med den snabba tillväxten har sysselsättningen ökat starkt och arbetslösheten sjunkit tillbaka. Regeringens förda politik har enligt utskottet spelat en avgörande roll för styrkan i återhämtningen. var 120 000 fler personer sysselsatta jämfört med , och arbetslösheten har sjunkit till . Också bland ungdomar och långtidsarbetslösa går utvecklingen åt rätt håll. var 32 000 färre långtidsarbetslösa jämfört med . Ungdomsarbetslösheten minskade med 35 000 personer . De nya beräkningar som regeringen presenterar i vårpropositionen visar att genomförda reformer förväntas få större positiva effekter på långsiktiga produktionsförmåga än vad som tidigare antagits. Jämviktsarbetslösheten väntas sjunka till och sysselsättningen öka , vilket motsvarar ca 215 000 fler personer varaktigt sysselsatta. Detta är mycket glädjande siffror. Utskottet anser också att det är bra att regeringen ökat transparensen i hur reformernas effekter är beräknade. En öppen och transparent redovisning möjliggör en konstruktiv politisk debatt och underlättar också för externa bedömare att utvärdera beräkningarna. Sådana utvärderingar har också gjorts av både och KI. anser exempelvis att regeringens bedömning av reformernas effekter på den långsiktiga sysselsättningen och arbetslösheten är rimlig och att analysen är både väl förankrad i forskningen och kompetent utförd. KI bedömer i lönebildningsrapporten att det är möjligt för att nå en varaktigt låg arbetslöshet på , förutsatt att timlönerna ökar måttligt. Trots genomförda reformer som stärkt arbetslinjen kvarstår höga tröskeleffekter för många av dem som står utanför arbetsmarknaden. Utskottet håller därför med regeringen om att framtida reformer bör inriktas på ytterligare åtgärder för att få fler i arbete och stärka långsiktiga tillväxtförutsättningar. Regeringen aviserar bl.a. ett femte jobbskatteavdrag. Förutom Socialdemokraterna, som avstår från att redovisa konkreta förslag på skattepolitikens område, ställer sig övriga oppositionspartier avvisande mot ytterligare jobbskatteavdrag. vill dessutom avveckla samtliga tidigare fyra steg i avdraget. Utskottet vill här framhålla jobbskatteavdragets betydelse för att göra det mer lönsamt att arbeta och för att minska flaskhalsarna på arbetsmarknaden. Vidare innebär jobbskatteavdragets fokusering på låg- och medelinkomsttagare att incitamenten till arbete och egenförsörjning stärkts mest för dem med svagast förankring på arbetsmarknaden. är utbudseffekterna av ytterligare jobbskatteavdrag sannolikt fortsatt stora, eftersom tröskeleffekterna för dem med låga inkomster är höga. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens inriktning att införa ytterligare jobbskatteavdrag. Utskottet delar också regeringens syn att antalet löntagare som betalar statlig inkomstskatt bör minska, inte minst för att göra det mer lönsamt att utbilda sig. Samtliga oppositionspartier framhåller i olika grad bristande matchning på arbetsmarknaden som ett problem. Olika former av kompetenshöjande insatser, utbildning och lärlingsplatser behövs därför enligt motionärerna. Socialdemokraterna vill dessutom tillsätta en s.k. kompetenskommission som ska råda bot på matchningsproblemen. Utskottet anser, i likhet med regeringen, att det inte finns några tydliga tecken på flaskhalsar i ekonomin som begränsar sysselsättningsuppgången. Att så är fallet får också stöd av andra aktuella bedömningar av arbetsmarknaden. KI skriver exempelvis i lönebildningsrapporten från att den samlade bilden inte tyder på att det råder större brist på arbetskraft nu än under tidigare konjunkturåterhämtningar. Det är enligt KI också svårt att hitta tydliga tecken på att matchningseffektiviteten på arbetsmarknaden försämrats . Också har en liknande uppfattning. Med detta sagt vill utskottet framhålla att risken för flaskhalsar sannolikt ökar i takt med stigande sysselsättning och resursutnyttjande. Grunden för en förbättrad matchning och ökad sökaktivitet är de generella förändringar som regeringen genomfört på bl.a. arbetsmarknads- och skattepolitikens områden. Jobbskatteavdraget minskar exempelvis flaskhalsarna på arbetsmarknaden genom att öka rörligheten, förbättra lönebildningen och se till att fler står till arbetsmarknadens förfogande. Därutöver kan ibland vissa riktade insatser vara motiverade för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Också arbetsmarknadsutbildning kan bidra till att motverka begynnande överhettningsproblem. Utskottet vill också framhålla att det gjorts stora utbildningssatsningar för att stärka kompetensen hos arbetskraften. Den reformerade gymnasieskolan och lärlingsutbildningen är exempel på viktiga reformer som kommer att underlätta arbetsmarknadsinträdet och företagens kompetensförsörjning. Socialdemokraterna, och riktar i sina respektive motioner kritik mot jobb- och utvecklingsgarantin för långtidsarbetslösa och då i synnerhet mot fas 3. Här vill utskottet, liksom arbetsmarknadsutskottet i sitt yttrande, framhålla vikten av att göra en rättvisande och realistisk jämförelse med tänkbara alternativ till jobb- och utvecklingsgarantin. De långtidsarbetslösa som kommer i fråga för fas 3 i programmet har i många fall stått utanför arbetsmarknaden . var långtidsarbetslösa hänvisade till den sämre fungerande aktivitetsgarantin eller till förtidspension med små möjligheter att någonsin komma tillbaka till arbetsmarknaden. Dessutom ska man komma ihåg att sju av tio deltagare lämnar jobb- och utvecklingsgarantin under fas 1 och 2. anser utskottet att det självklart är viktigt att effekterna av arbetsmarknadspolitiken utvärderas. Det är därför bra att Arbetsförmedlingen fått i uppdrag att analysera jobb- och utvecklingsgarantin med särskilt fokus på fas 3. Det är också välkommet att regeringen beslutat att deltagare i fas 3 ska ha möjlighet till arbetsmarknadsutbildning om de bedöms kunna få ett arbete i anslutning till avslutad utbildning. Oppositionspartierna vill i olika omfattning riva upp reformeringen av arbetslöshetsförsäkringen. Socialdemokraterna tar inte specifikt upp arbetslöshetsförsäkringen i sin motion men skriver att de senaste årens försämringar i trygghetssystemen urholkat inkomstbortfallsprincipen. Övriga oppositionspartier vill höja tak och ersättningsnivåer i försäkringen. vill dessutom slopa nedtrappningen. Både och förordar någon form av obligatorisk försäkring. Enligt utskottet är det centralt att ersättningen i såväl arbetslöshetsförsäkringen som sjukförsäkringen ger incitament för personer att återgå i arbete. Förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen är den del av genomförda reformer som svarar för den största effekten på jämviktsarbetslösheten. Detta har brett stöd i forskningen. konstaterar exempelvis att arbetslöshetsförsäkringen som den ser ut innehåller alla de element som forskningslitteraturen rekommenderar för att minska risken för negativa beteendeeffekter. anser att förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen förstärkt drivkrafterna för hög sysselsättning. Dock är det enligt utskottet ett stort problem att så många står utanför arbetslöshetsförsäkringen och därmed inte påverkas av den incitamentsstruktur som försäkringen innehåller. Detta betonas också av både och som båda förordar en obligatorisk försäkring. Utskottet vill här påminna om att bl.a. frågan om en obligatorisk försäkring ska utredas inom ramen för den parlamentariska socialförsäkringskommitténs arbete om hållbara försäkringar (dir. 2010:48). Fler och växande företag skapar nya jobb. Som regeringen skriver i vårpropositionen är företagens roll central för utveckling av innovationer, ett dynamiskt näringsliv och en långsiktigt hållbar tillväxt. Motionärerna anser att det behövs en rad förbättringar särskilt för små företag. Det handlar om bl.a. sänkta arbetsgivaravgifter, förbättrad riskkapitalförsörjning och skatteavdrag för forskning och utveckling. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla de viktiga strukturella åtgärder som har genomförts i syfte att stimulera företagandet. Exempelvis har förmögenhetsskatten avskaffats och bolagsskatten, arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna sänkts. Ett antal förändringar i de sociala trygghetssystemen har genomförts för att förstärka tryggheten för företagare. Enligt flera internationella bedömare, däribland , är näringslivsklimatet gott i . För att upprätthålla ett internationellt konkurrenskraftigt företagsklimat har regeringen tillsatt en utredning som ska se över företagsbeskattningen. Syftet är att beskattningen utformas så att företagande, investeringar och sysselsättning gynnas. I uppdraget ligger bl.a. att lämna förslag på dels skatteincitament för att stimulera tillgången på riskvilligt kapital, dels skatteincitament för forskning och utveckling. Utskottet välkomnar också regeringens ambition att utöka avdragsrätten för företags utgifter för forskning och utveckling, förenkla expertskatten samt genomföra vissa förändringar i 3:12-reglerna och reglerna för enskilda näringsidkare. Att som regeringen aviserar sänka mervärdesskatten på restaurang- och cateringtjänster kan enligt utskottet bidra till ökad varaktig sysselsättning. vill gå längre och sänka skatten på fler tjänster. Som skatteutskottet framhåller i sitt yttrande har Utredningen om sänkt mervärdesskattesats för vissa tjänster också i uppdrag att analysera om sänkt mervärdesskatt inom vissa andra delar av tjänstesektorn är en samhällsekonomiskt effektiv åtgärd. avvisar sänkt skatt på tjänster och vill också avskaffa RUT-avdraget. , och vill vidare se olika förändringar av . Här vill utskottet liksom skatteutskottet framhålla att den reducerade skatten på hushållstjänster gjort det lättare för den vita marknaden att konkurrera med den svarta marknaden. Det är en långsiktig strukturell åtgärd som motverkar svartarbete och dess följder i form av bl.a. otrygga jobb och obefintligt konsumentskydd. Utskottet ser i likhet med skatteutskottet ingen anledning att ändra på detta. 2.9.4 Välfärden och kommunernas ekonomi Utskottet delar regeringens syn om en offentligt och solidariskt finansierad välfärd som håller högsta möjliga kvalitet och som kommer alla till del. Genom arbete läggs grunden för vår gemensamma välfärd. Med sunda offentliga finanser och fler i arbete tryggas villkoren för den offentligt finansierade välfärden. Flera av motionärerna anser att inkomstskillnaderna i samhället har ökat som en följd av regeringens politik. För att minska dessa föreslås olika reformer. I motion A342 (S) och A386 (V) framhålls det vidare att en jämlikhetskommission ska tillsättas för att bl.a. analysera skillnader i livsvillkor. Utskottet kan konstatera att regeringen har fört en politik som syftat till att stärka arbetslinjen och göra det mer lönsamt att arbeta. Det finns emellertid grupper med svag förankring på arbetsmarknaden som försörjer sig med ekonomiskt bistånd. För att dessa grupper inte ska fastna i arbetslöshet anser utskottet att det är viktigt att politiken fortsätter att skapa drivkrafter för arbete. Med fler i arbete och färre som försörjs med bidrag och transfereringar minskar också inkomstskillnaderna i samhället. Utskottet kan också konstatera att regeringen har förstärkt inkomsterna för ekonomiskt utsatta grupper genom höjda flerbarnstillägg, bostadstillägg, bostadsbidrag, grundavdrag för pensionärer och studiemedel. Motionärerna anser att det behövs effektiviseringar inom den offentligt finansierade verksamheten och insatser för en bättre folkhälsa och för att förbättra tillgängligheten inom sjukvården. vill riva upp den fria etableringsrätten och lagen om valfrihet i vård och omsorg (LOV) samt stoppa utförsäljningarna av sjukhus. Mot bakgrund av bl.a. en åldrande befolkning och ett framtida ökat vårdbehov som innebär ytterligare utmaningar för hälso- och sjukvården anser utskottet att det finns behov av att fortsätta förbättra vårdens tillgänglighet, effektivitet, kvalitet och säkerhet. Utskottet välkomnar därför regeringens fortsatta strävan efter att nå en ökad mångfald av utförare av välfärdstjänster. En ökad mångfald gynnar både patienter och personal, och det är enligt utskottet positivt för utvecklingen av kvaliteten och effektiviteten i de kommunala verksamheterna. Regeringens arbete med att främja en ökad konkurrens och entreprenörskap inom vård och omsorg är enligt utskottet en viktig del i arbetet med att stimulera förnyelse, vilket även bidrar till att öka produktiviteten och effektiviteten inom välfärdssektorn. Utskottet kan också notera att regeringens införande av kömiljarden har medfört minskade väntetider till planerade besök och behandlingar inom specialistvården och välkomnar därför regeringens utveckling av kömiljarden som ytterligare kan förbättra tillgängligheten inom vården. Vidare ställer sig utskottet bakom regeringens arbete med en prestationsbaserad ersättningsmodell för patientsäkerhetsarbete för att åstadkomma en säkrare vård för patienten och för att uppnå ett mer aktivt patientsäkerhetsarbete. En nationell oberoende granskningsmyndighet (Myva) har inrättats med uppgift att granska och utvärdera vårdens effektivitet. Utskottets bedömning är att myndighetens arbete kan komma att stärka patienternas och medborgarnas ställning och inflytande över hälso- och sjukvården. De statliga stimulansbidragen till kommuner och landsting bidrar också enligt utskottet till en vård och omsorg av god kvalitet som de stöder arbetet med att förbättra vården och omsorgen om äldre. Samtliga motionärer pekar på brister inom utbildningssystemet och behovet av ett väl fungerande utbildningssystem. Från att ha tillhört det internationella toppskiktet presterar nu svenska elever medelmåttigt i internationella jämförelser. Vidare är genomströmningen svag och avhoppen många. Enligt utskottet är det viktigt med långsiktighet och fokus för att höja resultaten i , minska avhoppen från gymnasieskolan och förbättra kvaliteten och genomströmningen inom högskolan. Utskottet kan konstatera att regeringen har genomfört, påbörjat och aviserat en rad åtgärder för att förbättra utbildningssystemets olika delar. kommer att bli två av de mest reformintensiva åren i svensk utbildningshistoria; t.ex. stärks lärarkvaliteten genom ett omfattande lärarlyft och en reformerad lärarutbildning. I Finanspolitiska rådets rapport framhålls det att regeringen har identifierat rätt åtgärder men att reformerna sannolikt inte är tillräckliga för att de utbildningspolitiska målen ska nås. Även anser att det finns betydande förbättringsmarginaler.