bet · GY01UbU8 · 2011-03-14 00:00:00 — 2010/11:UbU8 Gymnasieskolan I betänkandet behandlar utskottet 36 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör gymnasieskolan. I motionerna tas bl.a. frågor upp om behörighet till högskolan, behörighet till gymnasieskolans nationella program, gymnasial yrkesutbildning och att det ska bli möjligt att inrätta lokala styrelser med elevmajoritet på gymnasieskolor. Vidare berörs i motionerna frågor om att inrätta en tvärvetenskaplig inriktning på samhällsvetenskapsprogrammet, att ämnet estetisk verksamhet ska bli ett gymnasiegemensamt ämne, innehållet i turismutbildningar, avgiftsfri skolmat och registerkontroll av personal i gymnasieskolan. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden främst med hänvisning till utskottets tidigare ställningstaganden och gällande bestämmelser. I betänkandet finns reservationer från företrädare för Socialdemokraterna, och ett särskilt yttrande från Socialdemokraterna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Principiella utgångspunkter för gymnasieutbildningen m.m. avslår motionerna 2010/11:Ub356, 2010/11:Ub360, 2010/11:Ub396 yrkande 5, 2010/11:Ub421 och 2010/11:Ub483. Reservation 1 (S) avslår motionerna 2010/11:Ub276 yrkande 1, 2010/11:Ub319 och 2010/11:Ub457. Reservation 2 (MP, V) Behörighet till gymnasieskolans nationella program avslår motion 2010/11:Ub276 yrkande 2. Reservation 3 (S, V) avslår motion 2010/11:Ub454. Lokala styrelser med elevmajoritet avslår motionerna 2010/11:So543 yrkande 10 och 2010/11:Ub259. Reservation 4 (MP) Reservation 5 (S) avslår motionerna 2010/11:Ub231 och 2010/11:Ub327. Tvärvetenskaplig inriktning på samhällsvetenskapsprogrammet avslår motion 2010/11:Ub473. Reservation 6 (MP) avslår motion 2010/11:Ub276 yrkande 3. Reservation 7 (S, MP, V) avslår motionerna 2010/11:Ju410 yrkande 6 och 2010/11:Ub273. Reservation 8 (SD, V) Vissa ämnen och kunskapsområden avslår motionerna 2010/11:So573 yrkande 28, 2010/11:So581 yrkande 2, 2010/11:Ub316, 2010/11:Ub353, 2010/11:Ub367, 2010/11:Ub369, 2010/11:Ub378, 2010/11:Ub410, 2010/11:Ub433, 2010/11:Ub441, 2010/11:Ub446 och 2010/11:N332 yrkande 2. avslår motionerna 2010/11:Ub293 och 2010/11:Ub403. Reservation 9 (MP, SD, V) Registerkontroll av personal i gymnasieskolan avslår motion 2010/11:Ub258. Reservation 10 (S, SD) avslår motionerna 2010/11:Ub278, 2010/11:Ub422 och 2010/11:Ub456. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), i (C), (S), (MP), (KD), (SD), (V), (S) och (FP). Principiella utgångspunkter för gymnasieutbildningen m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en översyn av gymnasieskolans programstruktur, att kurser i de gymnasiegemensamma ämnena bör präglas av den utbildning eleven går, behörighet till högskolan och behörighet till gymnasieskolans nationella program. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP, V) och 3 (S, V). Socialdemokraterna begär i motion 2010/11:Ub483 att alla gymnasieutbildningar ska leda till en gemensam examen som också ska ge grundläggande behörighet till eftergymnasiala studier. Vidare efterfrågas en förbättrad studie- och yrkesvägledning i gymnasieskolan. Socialdemokraterna efterfrågar därtill att kurserna i de gymnasiegemensamma ämnena i högre utsträckning ska präglas av den utbildning som eleven går. Motivationen och resultaten förbättras avsevärt om eleverna ges möjlighet att arbeta med de gymnasiegemensamma ämnena i ett sammanhang som är tydligare kopplat till gymnasieprogrammets inriktning. Därutöver framhålls vikten av att samma regelverk gäller för såväl kommunala som fristående gymnasieskolor. Socialdemokraterna anför vidare att möjligheten att inrätta specialutformade program för skolhuvudmannen bör återinföras. Avskaffandet försvårar enligt motionärerna utvecklingen av gymnasieprogram med hög kvalitet och inskränker elevernas möjlighet till val av inriktningar som är viktiga för arbetsmarknaden. Slutligen efterfrågas en översyn av programstrukturen utifrån de utmaningar som morgondagens samhälle möter. Översynen bör t.ex. leda till nya inriktningar som attraherar både unga kvinnor och unga män. föreslår i motion 2010/11:Ub276 yrkande 1 att alla nationella program ska leda till en gymnasiexamen som innefattar en grundläggande behörighet till högskolestudier. För flera av yrkesprogrammen finns det en naturlig fortsättning i utbildningar på högskolan, bl.a. inom vård och omsorg samt olika tekniska utbildningar. Det ska enligt motionärerna finnas en möjlighet för alla att läsa vidare. Också i motionerna 2010/11:Ub319 (S) och 2010/11:Ub457 (S) begärs att yrkesprogrammen ska ge högskolebehörighet. föreslår vidare i motion 2010/11:Ub276 yrkande 2 att det för behörighet till gymnasieskolans nationella program som huvudregel ska krävas godkänt i svenska eller svenska som andra språk, engelska och matematik samt ytterligare fem ämnen. Det ska sålunda inte finnas olika behörighetsregler för yrkesprogram och högskoleförberedande program. Differentierade behörighetsregler ger enligt motionärerna en stark signal om vilken ambitionsnivå olika elever ska lägga sig på och kan därmed minska deras framtida valmöjligheter. Därtill kan det på enskilda yrkesprogram i jämförelse med de högskoleförberedande programmen krävas lika stora förkunskapskrav eller större. I motion 2010/11:Ub356 (S) föreslås att regeringen ska låta utreda möjligheten att uppnå en bättre styrning av gymnasieutbildningarna mot kommande behov av arbetskraft på arbetsmarknaden. Motionärerna framhåller att det finns en uppsjö av aktörer utöver kommunerna som anordnar gymnasieutbildning. Verksamheten bedrivs med skattemedel men det finns ingen styrning av dessa utbildningar utifrån arbetsmarknadens behov. I motion 2010/11:Ub360 (S) begärs att möjligheten för kommuner att själva inrätta lokala inriktningar bör återinföras. I annat fall drabbas ungdomar med särskilda intressen och det kan leda till att skolor som alla avnämare är nöjda med måste läggas ned. I motion 2010/11:Ub396 yrkande 5 (S) framhålls behovet av att stimulera intresset för gymnasial utbildning och yrkesutbildning i synnerhet är av strategiskt intresse för att undvika brist på yrkesutbildad arbetskraft . I motion 2010/11:Ub421 (S) efterfrågas bättre information om möjligheterna till praktik inom gymnasieskolan. Huvuddelen av de frågor som tas upp i yrkandena har utskottet tagit upp i samband med behandlingen av gymnasiereformen (Gy 2011) som bifölls av (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3). Lagändringarna trädde i kraft och börjar tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Regelverket för utbildning på gymnasieskolans nationella program har sedermera överförts till den nya skollagen (2010:800) där också frågan om behörighet till yrkesprogrammen behandlades (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21). Skollagen behandlades i utskottet och trädde i kraft . Skollagen tillämpas på utbildning och annan verksamhet fr.o.m. . Gymnasiereformen innebär, när det gäller här aktuella yrkanden, bl.a. följande. Det finns numera 18 nationella program varav tolv yrkesprogram och sex högskoleförberedande program. Inom yrkesprogrammen inrättas en gymnasial lärlingsutbildning. Yrkesprogrammen ska vara grund för yrkesverksamhet och fortsatt yrkesutbildning. De högskoleförberedande programmen ska vara grund för fortsatt utbildning på högskolenivå. Olika behörighetsregler gäller för yrkesprogrammen och de högskoleförberedande programmen. För behörighet till ett högskoleförberedande program krävs godkända betyg i svenska eller svenska som andra språk, engelska, matematik och minst nio andra ämnen. Frågan om behörighet till yrkesprogrammen tog utskottet ställning till vid behandlingen av den nya skollagen. För behörighet till yrkesprogrammen krävs det godkända betyg i ämnena svenska eller svenska som andra språk, engelska, matematik och minst fem andra ämnen. Omfattningen av vissa av de gymnasiegemensamma ämnena (tidigare kärnämnen) på yrkesprogrammen har genom gymnasiereformen minskats för att kunna ge ett utökat utrymme för yrkesfördjupning. Regeringen gör i propositionen bedömningen, som utskottet ställde sig bakom, att inte bara omfattningen utan även innehållet i gymnasiegemensamma kurser, till skillnad från dagens kärnämneskurser, kan behöva variera för att anpassas till de examensmål som ska finnas för respektive utbildning. Det ökar elevernas motivation och förståelse av ämnenas betydelse (bet. 2009/10:UbU3 s. 18). I ämnesplanen för matematikämnet är kurserna indelade i tre olika spår. Spår a för yrkesprogram, spår b för ekonomiprogrammet, estetiska programmet, humanistiska programmet och samhällsvetenskapsprogrammet samt spår c för naturvetenskaps- och teknikprogrammet (SKOLFS 2010:261). Grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå har den som avlagt en högskoleförberedande examen i gymnasieskolan (eller inom gymnasial vuxenutbildning) eller avlagt en yrkesexamen i gymnasieskolan (eller inom gymnasial vuxenutbildning) samt har godkänt betyg i de kurser i svenska eller svenska som andraspråk och engelska som krävs för högskoleförberedande examen. Alla elever på yrkesprogram har inom ramen för sin gymnasieutbildning möjlighet att uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. Det kan ske genom individuellt val eller som utökat program. Möjligheten för kommuner att inrätta lokala kurser och specialutformade program har genom gymnasiereformen avskaffats. Även möjligheten för styrelsen för en utbildning att fastställa en lokal inriktning inom de nationella programmen har tagits bort. Särskilda varianter har ersatt specialutformade program. Den särskilda varianten ska vara kvalitetssäkrad och godkänd av . Huvudmannen ska i sin ansökan kunna visa ett lokalt behov och att behovet av avsteg ska vara större än vad som rimligtvis kan tillgodoses inom ramen för de fastslagna nationella inriktningarna eller en programfördjupning inom berört program. Lokalt initierade kurser kan efter kvalitetssäkring beslutas av . Gymnasiereformen innebär även inrättandet av nationella programråd för varje nationellt yrkesprogram. Utskottet ansåg vid sin behandling av frågan i likhet med regeringen att näringslivet bör ges inflytande över yrkesutbildningen. Utskottet framhöll vidare att detta är viktigt inte minst mot bakgrund av behovet att matcha utbildningens innehåll med efterfrågan på arbetsmarknaden så att ungdomar får arbete efter avslutad yrkesutbildning (bet. 2009/10:UbU3 s. 39). Bestämmelser om tillgång till studie- och yrkesvägledning har genom gymnasiereformen lyfts fram och förts in i skollagen. En bärande tanke i gymnasiereformen är att regleringen för fristående och offentliga gymnasieskolor så långt som möjligt bör vara gemensam (bet. 2009/10:UbU3 s. 1 och 32). beslutade , i enlighet med förslaget i propositionen Offentliga bidrag på lika villkor, att förtydliga skollagens bestämmelser om kommunernas bidrag till bl.a. fristående skolor (prop. 2008/09:171, bet. 2008/09:UbU13). Bidragen beräknas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten av motsvarande slag. infördes en möjlighet för huvudmän för sådan enskilt bedriven verksamhet att överklaga en kommuns beslut om bidragets storlek hos allmän förvaltningsdomstol. I betänkandet avseende den nya skollagen anser utskottet i likhet med regeringen att regleringen av all offentligt finansierad verksamhet inom skolväsendet för barn och ungdomar och vuxna i princip bör vara gemensam, oavsett huvudmannaskap. Lika villkor bör gälla (bet. 2009/10:UbU21 s. 45 f.). I sammanhanget kan nämnas att utbildningsministern har aviserat att en parlamentariskt sammansatt utredning ska tillsättas som ska se över villkoren för friskolor, bl.a. frågan om friskolors vinstuttag (16 § i prot. 2010/11:48 anf. Utskottet har som framgått ovan i allt väsentligt tagit ställning till de frågor som tas upp i yrkandena främst i samband med behandlingen av gymnasiereformen och den nya skollagen. Utskottet ser inte skäl att nu ändra dessa ställningstaganden. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2010/11:Ub276 yrkandena 1 och 2, 2010/11:Ub319, 2010/11:Ub356, 2010/11:Ub360, 2010/11:Ub396 yrkande 5, 2010/11:Ub421, 2010/11:Ub457 och 2010/11:Ub483. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att fler gymnasiala yrkesprogram inom livsmedelsproduktion ska förläggas till . I motion 2010/11:Ub454 (M) föreslås att bl.a. fler gymnasiala yrkesprogram inom livsmedelsproduktion ska förläggas till . växer och utvecklas både nationellt och internationellt och kraven på utbildad arbetskraft i regionen ökar. Inrättandet av gymnasiala yrkesprogram är en fråga för kommunala huvudmän eller efter sedvanligt tillståndsförfarande enskilda huvudmän och ingen fråga för . Utskottet avstyrker därmed motion 2010/11:Ub454. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att inrätta lokala styrelser med elevmajoritet vid gymnasieskolor, elevrepresentanter i gymnasienämnden och distansutbildning i gymnasieskolan. Jämför reservationerna 4 (MP) och 5 (S). föreslår i motion 2010/11:So543 yrkande 10 att det åter bör bli tillåtet med lokala styrelser med elevmajoritet vid gymnasieskolor. Vid den tidigare försöksverksamheten var elevorganisationer, lärarorganisationer och Skolledarna positiva till lokala styrelser med elevmajoritet. De lokala styrelserna var ofta en viktig injektion i arbetet med att involvera eleverna djupare i skolarbetet och öka demokratiseringen av skolan. Också i motion 2010/11:Ub259 (S) föreslås att det åter bör bli tillåtet med lokala styrelser med elevmajoritet vid gymnasieskolor. På samma sätt som arbetstagare har inflytande över sina arbetsplatser borde gymnasieelever ges samma möjligheter i skolan. I motion 2010/11:Ub231 (S) begärs bl.a. att exemplet från där elevrepresentanter i gymnasienämnden får yttra sig men inte delta i besluten tas till vara och sprids till andra kommuner. I motion 2010/11:Ub327 (M) föreslås en översyn av möjligheterna till distansutbildning i gymnasieskolan. Försöksverksamheter med lokala styrelser i gymnasieskolan inrättades 1997 efter beslut i . Avsikten var att de lokala styrelserna skulle besluta i vissa frågor som annars vilade på rektorn eller styrelsen för skolan. Eleverna skulle vara i majoritet (prop. 1996/97:109, bet. 1996/97:UbU10). Försöket med lokala styrelser med elevmajoritet i gymnasieskolan avslutades . Bestämmelser i den nya skollagen (2010:800) om lokala styrelser innebär att en kommun eller ett landsting får inrätta lokala styrelser inom den del av skolväsendet som kommunen eller är huvudman för. I en lokal styrelse för en skolenhet med gymnasieskola får företrädare för eleverna ingå som ledamöter. Företrädarna för eleverna får inte vara fler än övriga ledamöter. Rektorn kan uppdra åt den lokala styrelsen att besluta i frågor som rektorn har tillåtelse att uppdra åt en anställd eller en uppdragstagare att besluta i. En lokal styrelse får fatta beslut om bl.a. utformningen av skolans arbetsmiljö och utvecklingen av formerna för samarbetet mellan hemmen och skolan. En lokal styrelse kan dock inte fatta beslut i frågor som rör enskilda elever. Yrkanden om lokala styrelser med elevmajoritet i gymnasieskolan har behandlats och avstyrkts av utskottet vid ett flertal tillfällen, nu senast i samband med att de nya bestämmelserna om lokala styrelser antogs. Utskottet framhöll då bl.a. att elever ska ha inflytande över den verksamhet som de är delaktiga i. Inflytande och delaktighet för elever är positivt för såväl individens som verksamhetens utveckling och behöver därför stimuleras ytterligare. Utskottet ansåg också, i likhet med regeringen, att det är önskvärt att kommunala skolor ges större självständighet gentemot sina kommunala huvudmän. Utskottet uttalade även att man ser mycket positivt på kommunala självstyrande skolor (bet. 2009/10:UbU21 s. 85 f.). Utskottet vidhåller sin uppfattning i denna fråga och förordar således inte någon elevmajoritet i lokala styrelser i kommunala gymnasieskolor. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2010/11:Ub259 och 2010/11:So543 yrkande 10. När det gäller yrkandet om elevrepresentation i en nämnd som beslutar i frågor om gymnasieskolan ser utskottet ingen anledning att uttala sig om närvarorätt för utomstående vid sammanträden i en sådan nämnd. Det är närmast en fråga för den enskilda nämnden att ta ställning till möjligheten för elevrepresentanter att närvara vid nämndsammanträden. Därmed avstyrker utskottet motion 2010/11:Ub231. När det slutligen gäller yrkandet om distansundervisning vill utskottet anföra följande. Distansundervisning ges för gymnasieelever i vid Korrespondensgymnasiet i med stöd av en särskild reglering i en förordning. I skolförfattningarna finns det inte någon generell reglering av distansunder visning inom ungdomsutbildningen. Någon definition av begreppet distansundervisning finns således inte heller. Regeringen har aviserat att en proposition om distansundervisning ska avlämnas till . I en promemoria från som avses ligga till grund för den kommande propositionen lämnas förslag till bestämmelser om distansundervisning (U2010/5616/G). När det gäller gymnasieskolan föreslås distansundervisning få erbjudas i modersmålsundervisning såväl i de nationella minoritetsspråken som i övriga språk, samiska i sameskolan, moderna språk, engelska för elever som återvänder från en svensk utlandsskola, teckenspråk för hörande och teckenspråk för döva. Även studiehandledning på modersmålet bör få anordnas på distans. Utskottet är inte berett att föregripa den aviserade propositionen och avstyrker därmed motion 2010/11:Ub327. Vissa ämnen och kunskapsområden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att bl.a. inrätta en tvärvetenskaplig inriktning på samhällsvetenskapsprogrammet, att ämnet estetisk verksamhet ska bli ett gymnasiegemensamt ämne och om innehållet i turismutbildningar. Jämför reservationerna 6 (MP), 7 (S, MP, V) och 8 (SD, V). föreslår i motion 2010/11:Ub473 att det bör inrättas en tvärvetenskaplig inriktning på samhällsvetenskapsprogrammet. På naturvetenskapsprogrammet finns en inriktning som benämns naturvetenskap och samhälle. Regeringen bör enligt motionärerna inrätta en motsvarande inriktning på samhällsvetenskapsprogrammet med fokus på långsiktigt hållbar samhällsutveckling. föreslår i motion 2010/11:Ub276 yrkande 3 att estetisk verksamhet bör införas som ett gymnasiegemensamt ämne. Enligt motionärerna bör alla gymnasielever utveckla och använda sin fantasi och kreativitet samt förmåga att kommunicera genom att delta i estetisk verksamhet. efterfrågar i motion 2010/11:So573 yrkande 28 ett ökat fokus på jämställdhet och genus i bl.a. gymnasieskolans vårdutbildningar för att vården ska bli jämställd. begär vidare i motion 2010/11:So581 yrkande 2 att bl.a. gymnasieskolans vårdutbildningar ska ha ett hbt-perspektiv på sina utbildningar. I motion 2010/11:Ju410 yrkande 6 begärs att kunskap om barnprostitution och barnsexturism integreras i samtliga turismutbildningar bl.a. på gymnasienivå. Liknande synpunkter förs fram i motion 2010/11:Ub273 (M). I motion 2010/11:Ub316 (S) föreslås att hemkunskapsämnet ska uppvärderas inom gymnasieskolan så att elever i större utsträckning väljer detta ämne inom det individuella valet. Motionärerna i motionerna 2010/11:Ub353 (S) och 2010/11:Ub433 (S) begär att möjligheten att ge alla elever på gymnasieskolan tillfälle att ta körkort ska ses över. Ett liknande yrkande återfinns i motion 2010/11:Ub410 (S). I motion 2010/11:Ub367 (S) betonas bl.a. behovet av god utbildning för dem som ska arbeta inom hotell- och restaurangnäringen. Motionären i motion 2010/11:Ub369 (M) framhåller vikten av att genom undervisning i gymnasieskolan öka kunskapen i hur spridningen av sexuellt överförbara sjukdomar kan motverkas. Behovet av utbildning inom gymnasieskolan framgår tydligt av ökningen av nya fall av sexuellt överförbara sjukdomar. Privatekonomi ska ingå som kursmoment i ämnet samhällskunskap på alla gymnasieprogram enligt motionärerna i motion 2010/11:Ub378 (KD). Kost- och näringslära bör enligt motionärerna i motion 2010/11:Ub441 (S) bl.a. ingå i gymnasieutbildningar till yrken inom hotell- och restaurangnäringen. I motion 2010/11:Ub446 (M) föreslås att valbara kurser i Internetföretagande ska införas inom bl.a. gymnasieskolan. Motionären i motion 2010/11:N332 yrkande 2 (FP) framhåller vikten av ökat entreprenörskap i skolan och ökad samverkan mellan skolan och arbetslivet i syfte att få fler att våga ta steget att bli egna företagare. Det är regeringen som, efter Statens skolverks beredning i samverkan med avnämare, beslutar om vilka ämnen som ska vara programgemensamma (dvs. obligatoriska på respektive program) samt vilka nationella inriktningar som ska finnas på programmen. Regeringen föreskriver vidare vilka kurser som måste erbjudas som individuellt val. har regeringens bemyndigande att meddela föreskrifter om vilka ämnen som, utöver de gymnasiegemensamma ämnena, ska få förekomma i gymnasieskolan samt om ämnesplaner (tidigare kursplaner). föreskriver också vilka ämnen och kurser som ska ingå i de nationella inriktningar som regeringen beslutat om. Vilka gymnasiegemensamma ämnen (tidigare kärnämnen) som ska ingå i alla nationella program beslutas däremot av i lag. Ämnesplanerna för de gymnasiegemensamma ämnena beslutas av regeringen efter förslag från . När det gäller yrkanden om att på olika sätt införa eller uppmärksamma vissa ämnen eller kunskapsområden i gymnasieskolan såsom jämställdhet, genus och ett hbt-perspektiv i vårdutbildningar, en tvärvetenskaplig inriktning på samhällsvetenskapsprogrammet, barnprostitution och barnsexturism i samtliga turismutbildningar, hemkunskap, körkortsutbildning, god utbildning och utbildning i kost- och näringslära för yrken inom hotell- och restaurangnäringen, kunskap i spridningen av sexuellt överförbara sjukdomar, privatekonomi som kursmoment i samhällskunskap, Internetföretagande och entreprenörskap vill utskottet anföra följande. Som framgått ovan är det eller regeringen som beslutar i dessa frågor. Utskottet kan konstatera att de aktuella yrkandena inte är frågor för . När det särskilt gäller yrkandet om att privatekonomi ska ingå som kursmoment i samhällskunskap i alla gymnasieprogram vill utskottet i sammanhanget nämna att precis det som motionärerna efterfrågar blir en realitet när den nya programstrukturen för de nationella programmen börjar tillämpas. Därmed avstyrks motionerna 2010/11:Ub273, 2010/11:Ub276 yrkande 3, 2010/11:Ub316, 2010/11:Ub353, 2010/11:Ub367, 2010/11:Ub369, 2010/11:Ub378, 2010/11:Ub410, 2010/11:Ub433, 2010/11:Ub441, 2010/11:Ub446, 2010/11:Ub473, 2010/11:N332 yrkande 2, 2010/11:Ju410 yrkande 6, 2010/11:So573 yrkande 28 och 2010/11:So581 yrkande 2. I samband med beredningen av gymnasiereformen tog utskottet ställning till yrkanden om att behålla estetisk verksamhet som gymnasiegemensamt ämne. Utskottet konstaterade då att det är en grannlaga uppgift att prioritera vilka ämnen som ska vara gemensamma för alla elever och hur stor andel som ska användas för programmens specifika karaktärsämnen. Allt kan tyvärr inte ges plats. Utskottet ställde sig bakom den avvägning som låg bakom förslaget att låta estetisk verksamhet utgå som gymnasiegemensamt ämne. Det poängterades också att kreativa och konstnärliga moment inte är något som är förbehållet enbart de estetiska ämnena. Därtill kan estetiska ämnen alltid läsas inom det individuella valet (bet. 2009/10:UbU3 s. 50). Tilläggas kan att det i 5 kap. 1 och 3 §§ gymnasieförordningen (2010:2039) har införts bestämmelser som på högskoleförberedande program möjliggör särskilda varianter inom det estetiska området. Utskottet har inte ändrat uppfattning sedan frågan senast behandlades. Därmed avstyrker utskottet motion 2010/11:Ub276 yrkande 3. Utskottets förslag i korthet