bet · GY01NU19 · 2011-05-12 00:00:00 — I motion 2010/11:N4 (S, MP, V), som väckts med anledning av propositionen, liksom i motionerna 2010/11:N366 (S), 2010/11:A385 (V) och 2010/11:A403 (S) påtalas behovet av att företag etablerade i utlandet eller näringsidkare bosatta utomlands ska ha en representant som är behörig att företräda dem. Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande. I samband med genomförandet av tjänstedirektivet i svensk lagstiftning beslutades om en ändring av 2 § andra stycket filiallagen som innebar att kravet på en i bosatt föreståndare för näringsverksamhet som bedrivs i av utomlands bosatta svenska eller utländska medborgare (fysiska personer) begränsades till att bara omfatta dem som är bosatta utanför EES-området. I detta sammanhang uppmärksammades att det i samband med att utländska företag eller näringsidkare utstationerar arbetstagare till kan finnas behov av någon som kan representera företaget eller näringsidkaren. Regeringen har i den nu aktuella propositionen redovisat sin bedömning att frågan om en representant lämpligen bör lösas inom ramen för den arbetsrättsliga lagstiftningen snarare än i filiallagen. Utskottet delar denna bedömning. Vidare har regeringen i propositionen påpekat att denna fråga ska utredas i särskild ordning. Ett sådant arbete har sedermera påbörjats inom och ambitionen är, som utskottet fått veta, att en utredning ska vara klar . Utskottet välkomnar denna utredning, men anser att det finns skäl att i detta sammanhang betona betydelsen av att det införs krav på att företag etablerade i utlandet eller näringsidkare bosatta utomlands i samband med utstationering av arbetstagare till ska ha en representant i landet som är behörig att företräda dem i kontakter med myndigheter och vid förhandlingar med arbetstagarorganisationerna. Enligt utskottets uppfattning är införandet av detta krav bl.a. en förutsättning för att den svenska förhandlings- och avtalsmodellen ska fungera. Utan närvaro av en representant med sådan behörighet kan inte den svenska arbetsmarknadsmodellen fungera, och möjligheten att kontrollera att utstationerade arbetstagare har rimliga arbets- och avtalsvillkor begränsas kraftigt. Såvitt utskottet kan bedöma bör ett sådant krav vara förenligt med under förutsättning att EU-medborgare från andra länder inte diskrimineras genom krav på bosättning i . Utskottet instämmer således i vad som anförs i motion 2010/11:N4 (S, MP, V) och anser att bör uppmana regeringen att återkomma med ett förslag som motsvarar det här skisserade. Sammanfattningsvis anser utskottet alltså att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att återkomma med förslag på åtgärder för att värna den svenska arbetsmarknadsmodellen genom krav på behörig representant för utländska företag och näringsidkare med personal utstationerad till med den inriktning som ovan redovisats. Utskottet förutsätter att beredningen av denna fråga hanteras skyndsamt och att regeringen återkommer med lämpliga förslag. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motion 2010/11:N4 (S, MP, V). Övriga här aktuella motionsyrkanden ligger i linje med det anförda, varför de delvis tillstyrks i berörda delar. I motionerna 2010/11:N366 (S), 2010/11:A385 (V) och 2010/11:A403 (S) efterlyses krav på att utländska företag och näringsidkare bosatta utomlands ska registrera sin närvaro i i samband med utstationeringar. Vidare argumenteras i den förstnämnda motionen för införandet av effektiva sanktionsmedel såsom viten mot utländska företag som inte anmäler sin närvaro i landet. Utskottet har noterat att det i finns ett register över utländsk verksamhet och utstationerade arbetstagare. Enligt utskottets uppfattning skulle ett motsvarande register i kunna underlätta för arbetstagarorganisationer och myndigheter att hantera olika frågor i samband med utstationeringssituationer. Som tidigare redovisats har ett utredningsarbete påbörjats inom . Utskottet förutsätter att nämnda frågor hanteras inom ramen för denna utredning. Mot denna bakgrund ser utskottet inget behov av ett riksdagsuttalande. Med hänvisning till det anförda avstyrks här aktuella motioner i berörda delar. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Övriga frågor, punkt 3 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om krav på anmälningsskyldighet. Därmed bifaller motionerna 2010/11:A385 yrkande 4 i denna del och 2010/11:A403 yrkande 2 i denna del och bifaller delvis motion 2010/11:N366 i denna del. Det har i motionerna 2010/11:N366 (S), 2010/11:A385 (V) och 2010/11:A403 (S) påtalats behov av att utländska företag och näringsidkare bosatta utomlands registrerar sin närvaro i i samband med utstationeringar. Som redogjorts för i det föregående finns det i ett register över utländsk verksamhet och utstationerade arbetstagare. Enligt vår uppfattning skulle ett krav på anmälningsskyldighet i underlätta en korrekt tillämpning av utstationeringsdirektivet, trygga den svenska arbetsmarknadsmodellen och underlätta för svenska myndigheters kontakter med berörda aktörer. Mot denna bakgrund bör uppmana regeringen att återkomma med ett förslag som innebär en anmälningsskyldighet för utländska företag och näringsidkare i samband med utstationeringssituationer. Vidare krävs i motion 2010/11:N366 (S) införandet av effektiva sanktionsmedel såsom viten mot utländska företag som inte anmäler sin närvaro i landet. Vi förutsätter att denna fråga hanteras inom ramen för den utredning som påbörjats inom . Av detta skäl behöver riksdagsuttalandet inte omfatta denna del. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motionerna 2010/11:A385 (V) och 2010/11:A403 (S) i här berörda delar. Motion 2010/11:N366 (S) blir därigenom delvis tillgodosedd, och den tillstyrks i denna del. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:87 Utländsk näringsverksamhet i : antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:293) om utländska försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i . 2010/11:N4 av m.fl. (S, MP, V): begär att regeringen återkommer till med förslag på åtgärder för att värna den svenska arbetsmarknadsmodellen genom krav på behörig representant för utländska företag och näringsidkare med verksamhet i . Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:N366 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en lag om registrering av utländska tjänstetillhandahållare. 2010/11:A385 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett krav på att utstationerande företag ska registrera sin närvaro och ha en behörig representant i . 2010/11:A403 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utländska företag som har verksamhet i registrerar sin närvaro här. Av utskottet föreslagna ändringar i regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. Det utländska företagets verksamhet genom filial i ska drivas under firma, som innehåller ordet filial. Firman ska tydligt skilja sig från andra bestående firmor som tidigare införts i aktiebolagsregistret eller filialregistret. Firma för ett utländskt bankföretags filial ska dessutom innehålla ordet bank. För registrering av en filials firma gäller i övrigt vad som föreskrivs i firmalagen (1974:156). Firman ska tydligt skilja sig från andra bestående firmor som tidigare införts i aktiebolagsregistret eller filialregistret. Firman för ett utländskt bankföretags filial ska dessutom innehålla ordet bank. För registrering av en filials firma gäller i övrigt vad som föreskrivs i firmalagen (1974:156). Verkställande direktören ska vara bosatt inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, om inte regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer i ett enskilt fall beslutar annat. Den som är underårig, i konkurs eller underkastad näringsförbud eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § får inte vara verkställande direktör. Verkställande direktören ska vara bosatt inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, om inte regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer i ett enskilt fall beslutar annat. Den som är underårig, i konkurs eller underkastad näringsförbud eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § får inte vara verkställande direktör. Den som tecknar firman för ett utländskt bankföretags filial får inte vara underårig, försatt i konkurs, vara underkastad näringsförbud eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . "Drygt 200 thailändska bärplockare med krossade drömmar sover på madrasser i en sporthall i . De kom till i tron att de skulle tjäna pengar - nu åker de hem - skuldsatta över öronen. "Detta citat har jag hämtat från . "Svarta jobb under slavliknande villkor - efter städskandalen på hamburgerrestauranger 2007 lovade storföretagen att anställa alla de som utnyttjats. Men bara sparkades städarna av och ersattes av ny svart arbetskraft. "Detta är hämtat från . "Tusentals polacker arbetar för halva lönen i Sverige.- Det är värre än vi någonsin kunnat ana. Det säger ordförande om omfattningen av lönedumpningen slog ned som en bomb i Skogs- och Träfacket. Att det då och då förekommer utländsk arbetskraft som arbetar långt under avtalsenliga villkor är känt . Det uppdagades inte minst i samband med uppröjningen efter stormen uppgifter kom ändå som en chock.- Baserat på de uppgifter som kommit fram har polackerna bara en fjärdedel av avtalsenlig lön. "Citatet kommer från Dagens Arbete 2008.Fru talman! Det är bara ett lite axplock av vad vi har kunnat läsa i medierna behandlar vi ett betänkande med rubriken näringsverksamhet i . Det handlar i grunden om en av de fyra friheterna, det vill säga fri rörlighet för tjänster. Det i sin tur hänger samman med införandet av tjänstedirektivet.Fru talman! Representant vid utstationering av arbetstagare - om detta har vi i Socialdemokraterna, skrivit en motion och föreslagit att företag etablerade i utlandet eller näringsidkare bosatta utomlands ska ha en representant som är behörig att företräda dem.Detta har hela utskottet ställt sig bakom. Vi kan konstatera att det är ett enigt utskott som står bakom ett tillkännagivande av vår motion. Det är glädjande, och väntar vi otåligt på leverans.Utskottet konstaterar med anledning av motionen följande: I samband med genomförandet av tjänstedirektivet i svensk lagstiftning beslutades om en ändring av 2 § andra stycket i filiallagen som innebar att kravet på en i bosatt föreståndare för näringsverksamhet som bedrivs i av utomlands bosatta svenska eller utländska medborgare begränsades till att bara omfatta de som är bosatta utanför EES-området.När detta behandlas i under förra mandatperioden var vi inte eniga i utskottet. Men det uppmärksammades att det i samband med att utländska företag eller näringsidkare utstationerar arbetstagare till kan finnas behov av någon som kan representera företaget eller näringsidkaren.Regeringen har i den nu aktuella propositionen redovisat sin bedömning att frågan om en representant lämpligen bör lösas inom ramen för den arbetsrättsliga lagstiftningen snarare än i filiallagen. Ett enat utskott delar denna bedömning.Vidare har regeringen i propositionen påpekat att denna fråga ska utredas i särskild ordning. Ett sådant arbete har påbörjats inom , och ambitionen är, enligt vad utskottet erfar, att utredningen ska vara klar sommaren 2011.Socialdemokraterna, kommer att följa detta noga med hänsyn till vikten av att regeringen gör vad beslutar - men också av omsorg för alla dem som arbetar tillfälligt i genom den fria rörligheten av varor och tjänster och som av olika anledningar far illa på sin arbetsplats, blir utnyttjade som arbetskraft och råkar ut för lönedumpning.Företag etablerade i utlandet eller näringsidkare bosatta utomlands i samband med utstationering av arbetstagare till ska ha en representant i landet som är behörig att företräda dem i kontakter med myndigheter och vid förhandlingar med arbetstagarorganisationerna. Enligt ett enigt utskott är införandet av detta bland annat en förutsättning för att den svenska förhandlings- och avtalsmodellen ska fungera. Utan närvaro av en representant med sådan behörighet kan inte den svenska arbetsmarknadsmodellen fungera, och möjligheten att kontrollera att utstationerade arbetstagare har rimliga arbets- och avtalsvillkor begränsas kraftigt.Fru talman! Socialdemokraterna och anser också att det finns behov av att utländska företag och näringsidkare blir registrerade. Ett exempel är som införde ett register över utländsk verksamhet och utstationerade arbetstagare. Enligt vår uppfattning skulle ett krav på anmälningsskyldighet i underlätta en korrekt tillämpning av utstationeringsdirektivet, trygga den svenska arbetsmarknadsmodellen och underlätta för svenska myndigheters kontakter med berörda aktörer. Vi vill därför att regeringen ska återkomma med ett förslag som innebär en anmälningsskyldighet för utländska företag och näringsidkare i samband med utstationeringssituationer.Vi anser vidare att det finns behov av effektiva sanktionsmedel såsom viten mot utländska företag som inte anmäler sin närvaro i landet. Vi förutsätter att denna fråga hanteras inom ramen för den utredning som har påbörjats inom Arbetsmarknadsdepartementet.Fru talman! LO:s rapport arbetskostnaderna pressar priserna är läsvärd på många olika sätt. Den visar tydligt varför det behövs regler och ordning och reda på arbetsmarknaden, inte minst under frihet och fri rörlighet.Rapporten belyser offentliga investeringar i infrastruktur. Det handlar om i och och i . När denna upphandling görs finns olika drivkrafter, fru talman. Låt mig citera från utredningen: "Många av de utländska företag som konkurrerar med lägre arbetskraftskostnader får uppdrag i genom offentliga upphandlingar. Investeringar som finansieras av svenska skattemedel. De flesta av dessa utländska företag agerar som underentreprenörer till huvudentreprenören vid stora infrastruktursatsningar. Dessa underentreprenörer är ofta arbetskraftsleverantörer, det vill säga bemanningsföretag, som huvudentreprenören anlitar. Huvudentreprenören säkerställer därmed anlitande av billig arbetskraft från som han slipper vara ansvarig för anställnings- och levnadsvillkor. "Detta är en del av arbetsvillkoren i dagens för dem som är här och arbetar.I en allt mer global konkurrens på arbetsmarknaden behöver vi ha trygghet för arbetstagarna. De måste känna att de behandlas lika oavsett i vilket EU-land de arbetar. Vi pekar på att det är viktigt att det finns en representant som är behörig att vara mottagare så att den svenska modellen kan fungera. vill vi slippa se att bärplockare, städare och skogsarbetare kommer i kläm. Mot bakgrund av detta yrkar jag bifall till vår reservation. Jag kan skriva under på varje ord som sade. Jag gör det också genom att yrka bifall till reservationen.Rätten till kollektivavtal, alltså den svenska arbetsmarknadsmodellen, är grunden för hur tryggheten på den svenska arbetsmarknaden har utvecklats. Det gäller inte bara svenska arbetstagare utan även arbetsgivare. Det har visat sig fungera bra, och vi har haft en trygg utveckling i och arbetsvillkor som har varit bra för arbetstagarna.I dag ser vi att detta hotas. En del EU-direktiv som har införlivats i svensk lagstiftning har gjort att hela den svenska arbetsmarknadsmodellen ifrågasätts av arbetsgivare.Utstationeringsdirektivet antogs av . Direktivet skulle utgöra en miniminivå, ett golv, för löne- och anställningsvillkor. Dock har i ett antal domar, till exempel i Lavaldomen och Rüffertdomen, tolkat EU-direktivet helt annorlunda, nämligen som ett tak i stället för ett golv. Det innebär att vi får lönedumpning. Vi får konkurrens med löner, anställningsvillkor och sociala rättigheter i stället för trygghet på arbetsmarknaden. Detta visar med all tydlighet att fördraget behöver kompletteras med ett socialt protokoll för EU som slår fast att grundläggande fackliga rättigheter som att fritt teckna kollektivavtal gäller i unionens samtliga länder.Det är först då som vi också kan få någon ordning på detta. Det som har hänt nu och som vi kan se här i är att vi har utstationerade arbetstagare som lever och jobbar under betydligt sämre villkor än svenska arbetstagare som jobbar under svenska kollektivavtal. Detta hade regeringen kunna göra någonting åt långt mycket tidigare.När vi diskuterade frågan hade vi i Socialdemokraterna, en gemensam motion när det gäller tjänstedirektivet. Där slog vi fast att förutsättningarna för den svenska arbetsmarknadsmodellen ska fungera är att det finns någon att förhandla med - någon som kan ta emot ett meddelande. Det gäller både de fackliga organisationerna och myndigheterna. Denna motion avslog de borgerliga ledamöterna i näringsutskottet.I dag när vi diskuterar detta kan vi konstatera att de borgerliga ledamöterna i näringsutskottet har ändrat uppfattning. Det är glädjande.Man skriver så här: Ett enigt utskott välkomnar den utredning som regeringen har sagt ska titta över de arbetsrättsliga förhållandena när det gäller arbetstagarnas rättigheter att förhandla. Man skriver också tydligt att utan närvaro av en representant med sådan behörighet kan inte den svenska arbetsmarknadsmodellen fungera. Möjligheten att kontrollera att utstationerad arbetstagare har rimliga arbets- och avtalsvillkor begränsas kraftigt.Utskottet instämmer således i vad som anförs i motionen från Socialdemokraterna, och och anser att bör uppmana regeringen att återkomma med ett förslag som motsvarar det skisserade. Detta är en omsvängning. gäller det också för regeringen att leverera och inte bara prata i frågan.Det som händer och sker är att vi har en konkurrens som är osund mellan företagen i . Vi har en konkurrens mellan arbetstagare som bygger på att de utstationerade arbetstagarna lever under sämre villkor både lönemässigt och socialt och inte minst utifrån det faktum att de i vissa fall inte har några rättigheter över huvud taget. Regeringen måste agera nu så att man åtminstone får en ordning här i när det gäller detta.Avslutningsvis kan jag konstatera att förutsättningen och grunden för diskussionen inför vår behandling i näringsutskottet från början var att de borgerliga ledamöterna var skeptiska till vår motion. Men tack vare tjänstemän från , som ingående kunde berätta och redogöra för att detta inte strider mot EU-lagstiftningen har vi nu en möjlighet att få någon form av ordning på den svenska arbetsmarknaden. har vi sett hur allt fler nya företag har startats och etablerats och även att allt fler anställts i dessa. Det är en markant skillnad jämfört . Dessutom ligger tvåa i Europaligan vad gäller de nystartade företagens överlevnadsgrad. av de nystartade företagen är fortfarande verksamma efter start.Det är också viktigt att utländska företag vill etablera sig i och att vi har ett bra företagsklimat. Det är grunden för detta.I regeringens proposition Utländsk näringsverksamhet i föreslås vissa ändringar i lagen om utländska filialer. Dessutom föreslås förändringar i lagen om utländska försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i . Detta gör man för att klargöra att bestämmelserna i nämnda lagar står i överensstämmelse med EU-rätten.Den särskilde utredare som regeringen tillkallade 2009 hade till uppgift att se över och lämna förslag till sådana förändringar som skulle kunna behöva vidtas till följd av Europeiska kommissionens formella underrättelse angående den svenska filiallagstiftningen.I uppgiften ingick även att se om det är förenligt med att i filiallagstiftningen införa bestämmelser om krav på en representant med adress i som ska ha behörighet att företräda företaget och dessutom utföra rättshandlingar som verksamheten i kräver. Enligt förslaget ska det tydligt anges att det gäller näringsverksamhet som omfattas av bestämmelserna om fri rörlighet av varor och tjänster i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.Kravet på att det utländska företagets namn och nationalitet ska ingå i filialens firma kommer att tas bort. Likaså ändras kravet på att ha en särskild delgivningsmottagare utsedd och anmäld till att endast gälla när filialens verkställande direktör är bosatt utanför EES.Förslaget innebär även att alla beslut enligt filiallagen som fattas av eller ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Man kan dock konstatera att antalet överklaganden till regeringen har varit få sedan lagen infördes.Det krav som finns i lagen om utländska försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i på att en verkställande direktör för filial ska vara bosatt i utgör en inskränkning i etableringsfriheten och kan därmed strida mot EUF-fördraget. Av detta skäl föreslås en ändring i nämnda lag.I filiallagen ska det införas en anmälningsskyldighet liksom en skyldighet att i vissa fall anmäla en kontaktperson till . Utstationeringsdirektivet har genomförts i svensk rätt genom lagen om utstationering av arbetstagare. Lagen gäller när en arbetsgivare som är etablerad i ett annat land än utstationerar arbetstagare här i landet i samband med att arbetsgivaren tillhandahåller tjänster över gränserna.Fru talman! Det finns skäl att betona betydelsen av att det införs krav på att företag etablerade i utlandet eller näringsidkare bosatta utomlands i samband med utstationering av arbetstagare till ska ha en representant i landet som är behörig att företräda dem i kontakter med myndigheter och vid förhandlingar med arbetstagarorganisationerna - detta då införandet av detta krav bland annat är en förutsättning för att den svenska förhandlings- och avtalsmodellen ska fungera, precis som tidigare talare har sagt.Ett sådant krav bör vara förenligt med under förutsättning att EU-medborgare från andra länder inte diskrimineras genom krav på bosättning i den nu aktuella propositionen har regeringen redovisat sin bedömning att frågan om representant lämpligen bör lösas inom ramen för den arbetsrättsliga lagstiftningen snarare än i filiallagen. Det är en bedömning som utskottet delar.Vidare har regeringen i propositionen påpekat att denna fråga ska utredas i särskild ordning. har påbörjat arbetet med att utreda frågan. Det är angeläget att beredningen av denna fråga hanteras skyndsamt och att regeringen återkommer med lämpliga förslag.Mot bakgrund av detta behövs inget riksdagsuttalande, varvid jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag vill börja med att instämma i det som och har sagt när det gäller ändringarna i filiallagen. Jag vill också ge en eloge till utskottet för att det har varit ett enigt utskott i den delen i betänkandet.Jag sitter i arbetsmarknadsutskottet och jobbar mycket med arbetsrättslagstiftningen. Jag kan hålla med om de slutsatser som utskottet har dragit, nämligen att detta är någonting som bör beaktas i kommande lagstiftning.Inom de närmaste veckorna kommer vi att behandla ett betänkande där bland annat ingår. Vi får återkomma till den behandlingen när det kommer till kammaren för beslut. Det finns alla möjligheter att snabbt hantera de här frågorna även i det betänkandet.Med detta vill jag yrka bifall till Socialdemokraternas och gemensamma reservation, reservation 1.