bet · GY01KrU9 · 2011-03-25 00:00:00 — Som ett led i arbetet för att uppnå ökad jämställdhet mellan könen inom kulturens olika områden har regeringen beslutat att satsa för extra insatser för att stärka kvinnors ställning inom filmen, musiken och museerna. Regeringens beslut innebär att och Stiftelsen har fått i uppdrag att utveckla arbetet för ökad jämställdhet inom musei- respektive filmsektorn. Regeringen avser vidare att återkomma med en satsning även på musikområdet. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr311 (S). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att det av bl.a. kulturmyndigheternas regleringsbrev ska framgå att de ska arbeta med kulturuttryck som handlar om hbt-personer. De nationella kulturpolitiska målen anger bl.a. att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att det ska vara möjligt att ta del av ett kulturutbud som präglas av mångfald oavsett var man bor i landet. Av instruktionerna för kulturmyndigheterna och anslagsbesluten för kulturinstitutionerna framgår att de ska integrera ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv i sina verksamheter. I motion Kr323 av m.fl. (S) föreslår motionärerna att det av de olika kulturmyndigheternas och kulturinstitutionernas regleringsbrev ska framgå att de ska arbeta med kulturuttryck som handlar om hbt-personer. Utskottet erinrar om att ett av de nationella kulturpolitiska målen som antogs av 2009 anger att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Det innebär att det ska vara möjligt att ta del av ett kulturutbud som präglas av mångfald och hög kvalitet oavsett var man bor i landet. Bland annat har de nationella och regionala kulturinstitutionerna ett särskilt ansvar i detta avseende. Ett annat av de nationella kulturpolitiska målen anger att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Detta mål innebär bl.a. att samhället ska präglas av en rikedom av kulturuttryck även utanför kultursektorn (prop. 2009/10:3 s. 26 f., bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Som nämnts i det föregående styr målen den statliga kulturpolitiken och är avsedda att vägleda och inspirera politiken i kommuner och landsting. Därutöver kan nämnas att det av instruktionerna för kulturmyndigheterna och anslagsbesluten för kulturinstitutionerna framgår att de ska integrera ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv i sina verksamheter. Motion Kr323 (S) bör inte föranleda någon åtgärd av . Textning av film och teater Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om textning av biograffilm, dvd samt teater. Stiftelsen hanterar en särskild stödordning för textning av film, video och dvd. Så gott som all svensk film på dvd är möjlig att se med svensk text sedan stödet för textning infördes. Stödet har inte varit lika effektivt när det gäller textning av biograffilm. Problemen med att texta teaterföreställningar har ännu inte lösts. I motion Kr280 begär (FP) att ska tillkännange för regeringen att samhället bör stödja hörselskadades tillgång till kulturlivet genom mer textning av film på bio och dvd samt av teater (yrkande 1). Den fråga som motionären tar upp berör en stor del av befolkning. Enligt har över 1 miljon människor i olika grad av hörselnedsättning. Från statens sida har en rad åtgärder vidtagits för att människor med funktionshinder i alla åldrar ska bli fullt delaktiga i samhällslivet. En handlingsplan för handikappolitiken antogs 2000. Planen involverar alla samhällsområden. För att uppnå de övergripande mål som fastställdes i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken har regeringen beslutat om inriktningsmål för olika sektorer.13[ Regeringen har i en skrivelse till redovisat arbetet med att genomföra handlingsplanen (skr. 2009/10:166 Uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken och grunden för en strategi framåt).] Inriktningsmålen inom området Kultur, medier och idrott är följande: Möjligheten för personer med funktionsnedsättning att delta i kulturlivet ska förbättras. Funktionshindersperspektivet ska vara integrerat i den ordinarie bidragsgivningen inom kulturområdet och idrottsområdet. Medietjänster och film ska i högre utsträckning utformas på ett sätt som gör dem tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. På kulturområdet har och sektorsansvar för handikappfrågor med anknytning till myndigheternas ansvarsområden. ska vara samlande, stödjande och pådrivande i arbetet. Inom ramen för sitt sektorsansvar söker föra en systematisk dialog och samverka med kulturlivets aktörer. samarbetar med andra myndigheter och organisationer och bidrar till metod- och kunskapsutveckling samt initierar och deltar i strategiska satsningar. I detta arbete gäller den s.k. ansvars- och finansieringsprincipen som innebär att kostnaderna för att öka tillgängligheten ska planeras och finansieras inom ordinarie verksamheter. I sammanhanget bör även nämnas att de nationella kulturpolitiska målen som antog 2009 anger att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. För att uppnå målen ska kulturpolitiken främja allas möjlighet till kulturupplevelser. Det innebär t.ex. att ingen samhällsmedborgare ska känna sig utestängd från kulturlivet (prop. 2009/10:3 s. 26 f., bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Motionsförslaget syftar till att biograffilm och dvd samt teaterföreställningar ska textas. Då det gäller biograffilm och dvd ligger ansvaret på Stiftelsen som har i uppdrag att bidra till att film görs tillgänglig för personer med funktionsnedsättning. ska även föra en kontinuerlig dialog med filmdistributörer och berörda organisationer för att så många som möjligt ska kunna få del av svensk film. hanterar en särskild stödordning för textning av film, video och dvd. kunde visa att så gott som all svensk film på dvd är möjlig att se med svensk text sedan stödet för textning infördes. Fördelen med dvd är att åskådaren vid behov kan välja textning och att denna möjlighet gäller generellt för alla exemplar som finns i distribution av de titlar som textats.14[ Vägval för filmen (SOU 2009:73), s. Däremot har stöd inte varit lika effektivt när det gäller textning av biograffilm. Enligt utredningen beror det delvis på att den analoga distributionen inte är lika flexibel som digitala format. I betänkandet redovisas emellertid också ett annat argument mot att svensk biograffilm ska textas. Det argumentet går ut på att textningen kan ses som ett ingrepp i filmen som ett konstnärligt verk. Filmens konstnärliga uttrycksmedel bygger nämligen på användning av rörlig bild och ljud och det finns ett värde i att kunna få se svenska filmer utan textning. Mot denna bakgrund förordar inte något allmänt krav på att svensk film som får produktionsstöd alltid ska visas med svensk text. Däremot anser utredningen att man bör ställa som villkor för stöd till svensk filmproduktion att det ska vara möjligt att se de filmer som får stöd med svensk text där det finns förutsättningar för detta. Utredningens förslag har remitterats och bereds inom . Motionären tar även upp frågan om textning av teaterföreställningar. Det är därför motiverat att här nämna att () har ett sektorsansvar inom sitt område då det gäller den nationella handikappolitiken. PTS ska bl.a. se till att personer med funktionsnedsättning har tillgång till kommunikationstjänster. PTS initierar utvecklings- och försöksverksamhet för att synliggöra och tillgängliggöra nya tekniska möjligheter och har utlyst en innovationstävling på temat kultur och fritid. I det sammanhanget är det tänkbart att textningsproblematiken då det gäller teaterföreställningar kan få sin lösning. Syftet med tävlingen är nämligen att tillgängliga informations- och kommunikationslösningar ska kunna öka möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att utöva och ta del av kultur och fritid. Utskottet konstaterar att de frågor som tagits upp av motionären redan beaktas i den förda politiken och att motionen därför inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Motion Kr280 (FP) yrkande 1 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att se över möjligheten att bygga ett nytt i eller skapa andra lokaler lämpliga för ändamålet. Synpunkterna i motionen är beaktansvärda. Emellertid har Kungl. Operan fått i uppdrag att i samarbete med övriga opera- och balettinstitutioner i landet analysera förutsättningarna och föreslå nya former för samverkan mellan nationalscenen och landets operainstitutioner. Syftet är att främja konstnärlig förnyelse och att utbudet av föreställningar i hela landet ska öka. Resultatet av uppdraget bör inte föregripas. I motion Kr227 framhåller och (båda S) att Kungl. Operan har problem med sina föråldrade och icke ändamålsenliga lokaler, som behöver anpassas till dagens krav på en omväxlande och omfattande repertoar och en god arbetsmiljö för artister och anställda. Det är en nationell angelägenhet att se över möjligheten att bygga ett nytt ändamålsenligt i eller skapa andra lokaler för att uppfylla de krav som ställs på ett modernt , vilket bör tillkännage för regeringen. Den fråga som motionärerna tar upp äger hög aktualitet och flera påpekanden i motionen är väl värda att beakta. Utskottet delar motionärernas uppfattning att Kungl. Operans föråldrade och icke ändamålsenliga lokaler behöver anpassas för att motsvara höga krav på arbetsmiljö, säkerhet och möjligheter att hålla en omväxlande repertoar. Givetvis bör också frågor om tillgänglighet beaktas så att även i det avseendet blir funktionellt. Utskottet är väl medvetet om att Operan är i stort behov av renovering och välkomnar av den anledningen att avsatts för renoveringsinsatser. Oavsett om man förordar ett nybyggt eller ett ombyggt eller någon annan lösning är det nödvändigt att man noga har övervägt vad man vill uppnå. Kulturministern uttryckte detta tydligt i en interpellationsdebatt . Hon sa då bl.a. att utgångspunkten för en diskussion om ett bör vara att man tar reda på vad operakonsten behöver. Att undersöka hur ett kommande hus ska se ut, var det ska ligga och eventuellt vad det ska kosta vore enligt kulturministern att börja i fel ände (prot. 2010/11:21).15[ Ip. 2010/11:70 av (S) som frågat om kulturministern var beredd att ta initiativ till att utreda möjligheten att bygga ett nytt i . 2010/11:21.] Utskottet kan för sin del se att det finns en rad frågor som måste belysas innan man går vidare och eventuellt planerar ett bygge av större eller mindre omfattning. En sådan fråga gäller möjligheten att bredda repertoaren till att omfatta även annat än opera och balett, som får anses vara självskrivna inslag. En annan handlar om hur man når publiken och får den att känna sig delaktig även då nyskapande verk och nyskriven musik framförs. En tredje fråga gäller möjligheten att förmedla föreställningar via tv eller digitalt till biografer så att befolkningen i hela landet kan nås. Vidare måste ett ombyggt eller ett nytt ha en sådan flexibilitet att det lämpar sig för både internationella och inhemska gästspel, vilket skulle ge publiken ett rikare utbud med spännande bredd. För att förbättra utbudet av och tillgången till opera- och balettföreställningar i stora delar av landet har Kungl. Operan fått i uppdrag att i samarbete med övriga opera- och balettinstitutioner föreslå nya former för samverkan. Syftet är att främja konstnärlig förnyelse och att utbudet av och tillgången till föreställningar i hela landet ska öka. Operan ska också pröva det nuvarande uppdraget för nationalscenen med utgångspunkt i en analys av omvärlden, där erfarenheter och jämförelser bör göras med övriga nationalscener i våra nordiska grannländer. Uppdraget kommer att redovisas till . Enligt utskottets uppfattning bör resultatet av detta uppdrag inte föregripas. Med hänvisning till det anförda är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd från sida med anledning av motionen. Därmed avstyrks motion Kr227 (S). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att ny musik ska skrivas till . Det är en uppgift för Stiftelsen styrelse att ta ställning till ett eventuellt jubileumsfirande. I motion Kr225 föreslår (FP) att ska göra ett tillkännagivande för regeringen om att 250-årsminne ska uppmärksammas 2016 genom att ny Drottningholmsmusik komponeras och framförs. Av motionen framgår att behöver stöd av och samverkan med utomstående för ett sådant projekt. som uppfördes ingår tillsammans med och den omgivande parken i ett av de svenska världsarv som upptagits på . I vårt levande kulturarv ingår även något äldre orkestersvit Bilägersmusiken, även benämnd Drottningholmsmusiken. avstyrkte en motion med samma syfte under föregående (bet. 2009/10:KrU1 s. 85). Utskottet anser alltjämt att det i första hand är en uppgift för Stiftelsen styrelse att närmare ta ställning till om och i så fall hur ett eventuellt jubileumsfirande ska genomföras. har möjlighet att från anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål bidra till samarbete med tonsättare. Vidare finns det möjligheter för att finansiera kostnader vid uruppförande av verk som tillkommit i samarbetsprojekt mellan komponister och musiker eller sångare inom ramen för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr225 (FP). Det kristna kulturarvets betydelse Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om det kristna kulturarvets betydelse och att den kristna sångskatten ska bevaras. En rad insatser görs i detta syfte från olika myndigheter och andra kulturarvsinstitutioner. Bland annat utgår en s.k. kyrkoantikvarisk ersättning över kulturbudgeten till för kulturhistoriskt motiverade kostnader för vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena. Den nya myndigheten kommer att överta Statens musiksamlingars uppgift att dokumentera och bevara musikens kulturarv. Jämför reservation 8 (SD). I motion Kr275 begär (KD) ett tillkännagivande om det kristna kulturarvets betydelse för människors välbefinnande. Om man ska kunna bygga upp sin egen identitet och respektera andras kultur och värden är det en förutsättning att man har god kännedom om sitt eget kulturarv, anför motionären. Det kristna kulturarvet ger oss rötter till vår historia, mening i , visioner för framtiden och möjlighet att ingå i ett sammanhang. Det är därför viktigt att det kulturella arv som vi har i den kristna sångskatten bevaras. Motionsförslaget går ut på att den kristna sångskatten ska bevaras liksom andra delar av det kristna kulturarvet, exempelvis kyrkobyggnader och kyrkliga föremål. Då det gäller den kristna sångskatten har Statens musiksamlingar som central myndighet på musikens område i uppgift att dokumentera, samla in, vårda, bevara, beskriva och hålla levande musikens kulturarv och därigenom främja musikintresset, musikvetenskapen och den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden. Hos Svenskt visarkiv, som är en avdelning inom myndigheten, finns psalm- och koralböcker från och andra kyrkor, uppteckningar och inspelningar av folkliga koraler, läsarsånger m.m. Även inom myndighetens bibliotek, Statens musikbibliotek, finns samlingar som kan ha intresse i detta sammanhang, t.ex. musikalier samt arkiv- och bilddokumentation på musikområdet. övertas Statens musiksamlingars uppgifter av . Enligt förordning (2010:1922) med instruktion för ska myndigheten bl.a. främja ett varierat musikaliskt utbud samt dokumentera, bevara, främja, bygga upp kunskap om och tillgängliggöra musikens kulturarv. Vidare finns viss dokumentation, bl.a. inspelningar, av äldre traditionsbärares andliga sånger i och visarkiv. har som nationell myndighet ett övergripande ansvar för frågor om kulturarvet. I lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. finns ett särskilt kapitel om kyrkliga kulturminnen som syftar till att kulturhistoriska värden i kyrkobyggnader, kyrkotomter, kyrkliga inventarier och begravningsplatser ska skyddas. är ansvarig för den största delen av vårt kristna kulturarv. Efter det att relationerna mellan staten och ändrades utgår en s.k. kyrkoantikvarisk ersättning över kulturbudgeten. får därmed viss ersättning för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena. Anledningen till ersättningen är att de kyrkliga kulturvärdena är viktiga för hela samhället. uppgår den kyrkoantikvariska ersättningen till . Det finns också kyrkliga kulturskatter bevarade på olika museer runtom i landet. Vidare bör de insatser lyftas fram som gör för att det kyrkliga kulturarvet i dess många olika former ska bevaras för framtiden. Enligt utskottets uppfattning visar det anförda att olika insatser görs för att bevara det kristna kulturarvet för framtiden. Motion Kr275 (KD) fordrar inte någon särskild åtgärd från sida. Ersättningssystem för digital utlåning av musik och film Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag som syftar till att en särskild upphovsrättslig ersättning liknande biblioteksersättningen ska inrättas för folkbibliotekens nättjänster på musik- och filmområdet. Under förutsättning att folkbiblioteken blir en arena för nättjänster på musik- och filmområdet, bör det i första hand vara en uppgift för biblioteken att tillsammans med de upphovsrättsliga organisationerna och musik- och filmdistributörerna avtala om rättighetsklareringen. Jämför reservation 9 (V). I motion Kr333 framför m.fl. (V) uppfattningen att digitala bibliotek ska byggas upp av kataloger med titlar på film och musik från (yrkande 1). Ett ersättningssystem till de upphovsmän, vilkas musik och filmer förmedlas, bör utredas. Ersättningen ska baseras på nedladdningsstatistik. Systemet bör fungera enligt samma princip som gäller för biblioteksersättningen till författarna för användning av deras verk på folk- och skolbibliotek. När systemet med nedladdning har stabiliserats bör en förhandlingsordning inrättas liknande den som gäller för biblioteksersättningen. Upphovsrätt16[ Uppgifterna under rubriken har hämtats från betänkandet Musik och film på hot eller möjlighet? (Ds 2007:29).] Bestämmelserna om upphovsrätt rätt finns i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (URL). I 1 kap. 1 § URL anges vad litterärt eller konstnärligt verk innebär, nämligen skönlitterär eller beskrivande framställning i skrift eller tal, musikaliskt eller sceniskt verk, fotografiskt verk eller något annat alster av bildkonst, alster av byggnadskonst eller brukskonst, eller verk som har kommit till uttryck på något annat sätt. Rättigheterna uppkommer när verket skapats och varar normalt efter upphovsmannens död. URL innehåller också bestämmelser om skydd för till upphovsrätten närstående rättigheter. I detta ingår skydd för utövande konstnärers (t.ex. sångare, musiker, skådespelare) framförande av verk, framställare av ljud- och bildupptagningar (dvs. skiv- och filmproducenter) såvitt gäller deras upptagningar (t.ex. cd-skivor och filmer), radio- och televisionsföretag vad gäller deras utsändningar, framställare av kataloger och framställare av fotografiska bilder. Dessa rättigheter varar normalt från framförandet, ljud- eller bildupptagningen, utsändningen eller framställningen av respektive prestation. På musikområdet finns en rad organisationer som bevakar rättsinnehavarnas intressen, bl.a. Svenska Tonsättares Internationella Musikbyrå () som företräder svenska och utländska upphovsmän och deras förlag och som tecknar avtal för bl.a. musik online (dvs. direktansluten till centraldator). Vidare kan nämnas Svenska Artisters och Musikers () som företräder de utövande konstnärerna och () som företräder skivbolagen. För filmproduktion behöver rättigheter för visning av filmen förvärvas från de många upphovsmän och utövande konstnärer vilka bidrar till filmen med sina prestationer. De två största upphovsmannaorganisationerna på filmområdet är och . För dem som är medlemmar i finns ett omfattande kollektivavtal som träffats med Medie- och informationsarbetsgivarna () för olika producentkategorier inom området, för artisters m.fl. medverkan vid produktion av film, tv, video eller andra media. Avtalet innebär att producenten ges i stort sett all rätt att utnyttja filmverket och de däri ingående bidragen av omnämnt slag, medelst varje känd metod, dvs. nu kända exploateringsformer, och dessutom i alla länder. Ersättning för utlåning av fysiska medier vad gäller nu? förmedlar den statliga biblioteksersättningen som utgår till upphovsmän till litterära verk för användningen av deras verk genom de svenska folk- och skolbiblioteken. Genom en inskränkning av upphovsrätten får ett exemplar av ett litterärt verk fritt spridas vidare sedan det med upphovsmannens samtycke har överlåtits. Detta betyder att bibliotek som har köpt in en bok har rätt att låna ut den; författaren kan inte motsätta sig det och har ingen laglig rätt till ersättning. Detta är en kulturpolitiskt motiverad inskränkning i upphovsrättslagen för att värna allmänhetens tillgång till litteratur genom den fria biblioteksutlåningen. Ersättningen infördes 1954.17[ Uppgifterna har hämtats från författarfonds webbplats.] infördes en ersättning till upphovsmän och utövande konstnärer för folk- och skolbibliotekens utlåning av musikaliska verk på fonogram. Medel för fonogramersättningen anvisas över utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid under anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer och uppgår till . Av förordningen (1998:1387) om fonogramersättning framgår att Föreningen () fördelar ersättning till upphovsmän och föreningen och Musikers () fördelar ersättning till utövande konstnärer. Stims uppgift är att ta till vara musikskaparnas ekonomiska rättigheter som de är formulerade i upphovsrättslagen. ger tillstånd till den som vill använda musik (licensierar) och fördelar den ekonomiska ersättningen individuellt till musikskaparna. bevakar artisters och musikers rättigheter inom ramen för både svensk och internationell upphovsrättslagstiftning. har över 23 000 anslutna musiker och artister som medverkat på en skivinspelning. Ersättningen beräknas på antalet hemlån av cd och kassettband . Ersättningen gäller emellertid inte för nedladdad musik. Folkbibliotek lånar eller hyr ut spelfilmer på dvd. Dessa är i allmänhet försedda med hyrvideo- eller utlåningsrättigheter som gäller för en enskild titel och anges i presentationen av respektive film. När förvärvar spelfilmen ingår den upphovsrättsliga ersättningen i det pris som betalar. Inköpspriset på en dvd som ska lånas ut är betydligt högre än priset på motsvarande film som den enskilde får betala. Digital utlåning och förmedling av musik och film tycks än så länge inte vara särskilt vanlig. Folk- och skolbibliotek kan emellertid ansluta sig till Mediejukeboxen, som finns på 28 bibliotek . Mediejukeboxen som funnits beskrivs som en utlåningsstation, som lagrar ca 350 titlar fördelade på en tredjedel ljudböcker, en tredjedel filmer och en tredjedel musik och faktaprogram. Låntagaren laddar ned titlar i mp3-spelare, usb-minne, Ipod, mediespelare, mobiltelefon eller annan lagringsbar medieenhet. Filerna i boxen är vattenmärkta för att förhindra kopiering och illegal spridning.18[ På framgår det att begreppet vattenmärkning innebär att en e-bok förses med en dold märkning som gör att filen kan spåras till köparen om den skulle spridas illegalt.] Då det gäller bibliotekens förmedling av e-böcker kan nämnas att , , samt via det gemensamt ägda Elib förmedlar sina bokfiler till biblioteken. Biblioteken betalar ca per förmedlad titel till Elib, en summa som täcker bl.a. den upphovsrättsliga ersättningen till författaren. Bokbranschen ser en risk för att obegränsade gratis utlån kan urholka förlagens kommersiella förutsättningar. Även biblioteken å sin sida ser en risk som går ut på att deras medieanslag kan urholkas genom de kostnader som de betalar per förmedlad e-titel. Det förslag som motionärerna fört fram syftar till att en särskild upphovsrättslig ersättning liknande biblioteksersättningen ska inrättas för folkbibliotekens nättjänster på musik- och filmområdet.