· GY01SoU9 · 2011-04-06 14:59:03 — Grundläggande för oss är att hälso- och sjukvårdens resurser ska fördelas så att mest vård ges till dem som har de största behoven. Så står det också i hälso- och sjukvårdslagen. Man kan tycka att det är en självklar princip i , men vi ser att den principen flyttas allt längre bort. I stället för att behoven styr är det i högre grad vinstmöjligheterna som bestämmer vem som ges och får vård. Frågan kan nu ställas allt oftare: Vilka patienter är lönsammast att behandla? Och redogjorde väldigt tydligt för vad det innebär att öppna för privata sjukförsäkringar och gräddfiler i hälso- och sjukvården.Den borgerliga regeringen har avskaffat regleringar av vinst i sjukvården och säger att man vill ha mångfald. Men det har länge varit möjligt för ideella organisationer att driva sjukhus utan vinstintressen.Jag besökte här i som har funnits . Det är ett alldeles förträffligt sjukhus med många bra verksamheter. Men det som regeringen öppnat för är att bedriva sjukvård utifrån rent och skärt vinstintresse och att multinationella vårdbolag får möjlighet att driva sjukvård. Deras affärsidé utgår från att de ska gå med vinst. Deras affärsidé är icke att i första hand åstadkomma en bra vård för patienterna.Men sjukvård är inte vilken näring som helst på en fri marknad. När jag är sjuk och är orolig för vad jag har och jag går till läkaren för att diskutera vad det kan vara för fel på mig och läkaren ska undersöka och komma fram till vilken behandling jag ska ha och vad som sedan ska hända är det inte samma sak som att välja mellan olika schampon eller tvålar. Vi är väldigt beroende av personalen inom hälso- och sjukvården och av vad läkare och andra säger att vi behöver.Genom att släppa in vinsten som drivkraft i vården blir det svårare att styra vården till dem med de största behoven. I stället satsar vårdgivare på att styra vården till personer som är mest lönsamma, på att ge dessa vård på det mest lönsamma sättet.Det fungerar dåligt att ge vård efter marknadsmekanismer. Alltför ofta blir resultatet att de som har minst behov av vård får mest vård därför att vi har en ojämlik vård på grund av att rika och välutbildade grupper som är friskare efterfrågar vård mer än lågutbildade människor som är låginkomsttagare. De ställer större krav på vilken behandling de ska ha och, kan man kanske tro, känner sig mer på jämlik nivå i förhållande till läkaren.Att vi har vinstintressen i vården gäller inte bara de privata utförarna, utan man sätter de offentliga utförarna i delvis samma situation. Man befinner sig på en konkurrensutsatt marknad. För att få budgeten att gå ihop kan offentligt drivna vårdcentraler också tvingas prioritera på samma sätt. Man måste försöka prioritera lätta och snabba besök för att få budgeten att gå ihop.Det är svårt att konstruera ersättningssystem som gör det lönsamt att behandla dem med de största vårdbehoven - ofta multisjuka, äldre som har många olika sjukdomar och människor som har kroniska sjukdomar. Sådana ambitioner finns långt ifrån alltid i ersättningssystemet.I till exempel har man inte med de socioekonomiska variablerna. Man ger inte mer resurser till områden med ohälsa och en befolkning som har större behov av vård.När en vårdcentral får en stor del av sin ersättning beräknad på antalet läkarbesök finns det naturligtvis ett incitament för att försöka få så många läkarbesök som möjligt.Patienter som kräver , som har de största behoven, är det inte lika lönsamt att satsa på. I stället försöker man hitta de lättbehandlade patienterna och hinna med så många som möjligt. Här finns också ett incitament för att inte jobba tvärprofessionellt. Får man mest betalt för läkare är det inte lika intressant att ha kuratorer och psykologer - om man nu inte har avtal som tvingar en till det.Vårdcentraler väljer ofta att etablera sig i socioekonomiskt starka områden där vårdbehoven är minst. utanför har fortfarande kvar sina sex vårdcentraler. Men familjecentralerna passade inte in i vårdvalet, även om alla var mycket nöjda med dem och tyckte att det fungerade bra att på familjecentraler ha ett samarbete mellan sjukvård och kommun.På , där det bor ungefär lika många människor som i , har antalet vårdcentraler ökat från sex till elva. Jag har hört att två till är på gång.Systemet skapar alltså en direkt drivkraft att behandla nästan friska personer i stället för att behandla svårt sjuka. Personal ute på mottagningar har berättat att personer med enkla besvär som ringer för rådgivning kan uppmanas att komma till vårdcentralen fastän de inte behöver det, för då får man läkarbesöksersättningen. Med en sådan ersättningsmodell fördelas vården på ett felaktigt sätt, och varje enskild vårdinsats riskerar att få sämre kvalitet.I ett folkhälsoperspektiv och i det perspektiv som står för är ett förebyggande arbete väldigt viktigt - ett folkhälsoarbete. Det är viktigt att redan från början satsa på hälsan. Men det här går stick i stäv med en vård som styrs av vårdintressen. Inom vård som drivs för att ge vinst kommer man att sträva efter att öka efterfrågan. Företag på en långt gången vårdmarknad beter sig inte annorlunda än företag inom andra näringsgrenar.Pengar som kunde ha gått till vård går i stället till marknadsföring. Marknadsmekanismerna innebär även att företagen ökar efterfrågan och vinsten genom att få människor att se på allt fler fenomen som sjukdomar i behov av behandling.Precis som schamporeklamen lovar ständigt bättre hårvårdsteknologier kan vi vänta oss att företagen på en utvecklad vårdmarknad har ett intresse av att erbjuda nya läkemedel och nya behandlingar, även om dessa inte gör oss nämnbart friskare sett till vad det kostar.Ett vinstdrivet vårdsystem måste naturligtvis ge ägarna utdelning. Riskkapitalister har insett att det finns stora pengar att tjäna på allas vårt behov av vård. Det är dessutom fråga om en stabil marknad, skattefinansierad. När det är lågkonjunktur är det inte som för bilbranschen, för även då behöver människor sjukvård.Avkastningstalen för företag inom vård och omsorg är betydligt högre än för näringslivet som helhet. har tagit fram att avkastningen på eget kapital uppgår till när det gäller hälso- och sjukvården - att jämföra med näringslivet som helhet med 20 procent.Av de sex största vård- och omsorgsbolagen som är verksamma i är det numera bara ett enda som inte ägs av riskkapitalbolag. Vinsterna har skjutit i höjden. Den privata vården genererade i vinst. Det motsvarar ungefär kostnaden för 8 000 nya undersköterskor.För är målet en jämställd och jämlik hälso- och sjukvård fördelad efter behov. Anledningen till att vi säger nej till vinstintressen är inte bara att vi menar att skattepengar ska gå till vård och inte hamna i fickorna hos riskkapitalbolagen utan också att privata vinstintressen för oss bort från en jämlik och jämställd sjukvård efter behov. Jag skulle vilja kommentera felaktiga påstående att FN:s deklaration om mänskliga rättigheter ger alla rätt till någon sorts allmän sjukvård. Så är inte fallet, utan det står att man har rätt till akut sjukvård. Inte heller står det att man har rätt till skattesubventionerad sjukvård där de svenska skattebetalarna ska stå för fiolerna. Över huvud taget nämns inget om kostnader. Rimligtvis borde det vara så att man, om man befinner sig illegalt här i trots att vi har mest liberala flyktinglagar och man således inte ansetts ha status som flykting, bör betala fullt pris för erhållen vård. Det är ingenting som svenska skattebetalare ska finansiera.Men ni tillsammans med andra partier vill införa en sorts belöningssystem i : Den som tar sig hit oavsett om det är på legala eller illegala grunder och som befinner sig här illegalt efter att ha fått ett avvisningsbeslut ska belönas genom att få tillgång till den allmänna, offentliga, välfärden.Jag vill också påpeka att begreppet "gömda flyktingar" är felaktigt. De här människorna är inte flyktingar därför att flyktingar får stanna i , utan de är illegala utlänningar, kriminella utlänningar som bryter mot svensk lag genom att befinna sig i trots att de fått ett avvisningsbeslut.Som sagt: FN:s deklaration om mänskliga rättigheter säger inte att man har rätt till allmän sjukvård. Hälsa och sjukvård är mänskliga rättigheter, menar jag. säger mycket tydligt att alla barn som lever i ett land har rätt till både skolgång och hälsa. Du, , hänvisade förut till barnkonventionen.Jag vill inte leva i ett land där människor inte får hjälp när de är sjuka. Vi har råd med det i . Det kostar inte ens speciellt mycket. Dessutom finns det inga bevis för att fler människor därmed kommer hit. Det är så tufft att leva gömd att man inte gör det om det finns alternativ.I många länder i har man det mycket bättre. I till exempel har man full rätt till hälso- och sjukvård. Men inte har man där sett att en massa människor av den anledningen strömmar in. Inte heller kan vi säga att människor undviker och i stället väljer därför att det är så dåligt här när det gäller hälso- och sjukvård.Jag tycker att det är självklart att barn ska ha rätt till sjukvård. Vi ska inte låta barn som är sjuka leva här utan hjälp. Ingen människa är enligt mitt sätt att se på människor illegal. Det är en avgrund mellan och syn och, tror jag, övriga partiers sätt att se på människor.Vad vinner man på att gravida kvinnor inte kan föda fram ett friskt barn? Tror fortfarande att skälet är att människor kommer till ? Vi får ju människor som lider, som inte kan växa upp och som inte är friska. Dessutom är det hela synnerligen kontraproduktivt. Om insatser görs i ett tidigt skede kostar det de skattebetalare som du, , så mycket värnar om mycket mindre. Det är bara om man väntar tills människor blir så sjuka att de måste få akut sjukvård som det kostar mer. Du tycker väl inte att människor/barn ska ligga och dö i ? I så fall tycker jag att ni ska säga det.Sedan säger du att människor ska betala, men du vet lika väl som alla andra att dessa människor inte har pengar. De utnyttjas ofta; de jobbar svart och försöker få det att gå runt. De får hämta mat i sopcontainrar ibland, och de bor i källare eller är inneboende hos folk någonstans. De har inte pengar att betala sjukvård med, och det är inte det som ska styra människors rätt till hälso- och sjukvård. har rätt att tycka vad hon vill och föra den politik hon anser är rätt. Det är hennes fulla frihet. Men man ska inte påstå att FN:s deklaration om mänskliga rättigheter ger personer rätt till allmän sjukvård, för det är endast akut sjukvård. Det är också något vi i ställer upp på. Jag tror inte att det finns ett enda exempel i där svensk sjukvårdspersonal har låtit en människa dö därför att det råkar vara en person som befinner sig illegalt i . Det ni vill är dock att utvidga begreppet till att omfatta all sorts sjukvård och att de som befinner sig illegalt i inte bara ska ha tillgång till sjukvård fullt ut utan även till skola, utbildning och så vidare. Då finns det ju inte längre någon anledning att ha kvar några asylbegrepp, flyktingskäl eller någonting, för då räcker det med att man passerar den svenska gränsen så får man per automatik tillgång till hela det svenska välfärdssamhället. Även måste väl inse att det skulle rasera hela det svenska välfärdssamhället. Det är en ohållbar situation ni förespråkar. Jag tror att ser framför sig hur människor runt om på jorden lämnar sina hem och så att säga rusar till för att människor som lever här får rätt till sjukvård. Först och främst har vi ingen allmän rättighet att komma in till eller , utan vi har gränser för flyktingar. Det är svårt att få status som flykting. Jag har pratat med många av dem som jobbar på Rosengrenska och på Läkare i världen, och jag vet vilka öden de möter och vilka människor psykoterapeuterna där sitter och pratar med. Det är kvinnor som har råkat ut för massvåldtäkter inför sina barn och sina män - det är oerhörda öden - och som kanske inte mött någon förståelse för att man inte berättar sådant för en man på första gången man träffar honom. När det gäller att det skulle gå åt så mycket pengar tycker jag att det vore väldigt intressant att höra syn på riskkapitalbolag och vinstintressen i sjukvården. Här går miljarder ut till skatteparadis som och från riskkapitalbolag som äger vårdföretag i fyra och sedan säljer dem med vinst. Däremellan slimmar man dem eller köper upp nya företag. Man tar lån och lägger dyra räntor på dem. Det är våra skattepengar som rinner iväg på detta sätt, i stället för att gå till hälso- och sjukvård. I stället för att sparka nedåt mot de människor som har det svårast i tycker jag att det vore intressant om tog strid mot att dessa skattepengar försvinner till något helt annat än hälso- och sjukvård och mot att vi har vinstdrivande storföretag som plockar ut skattepengar ur som alltså därmed inte gör någon nytta i den sjukvård säger sig värna. Vi moderater utgår från varje enskild person när vi formar vår sjukvårdspolitik. Vi ser att alla patienter är unika. Varje sjukdom upplevs personligt, och varje människa gör sin egen sjukdomsresa. Symtomen, behandlingen och förloppet kanske kan jämföras, men upplevelsen är unik. Därför är bemötandet i vården så oerhört viktigt.Förr eller senare drabbas vi alla av olika sjukdomar och åkommor, en del allvarligare än andra. När vi blir så sjuka att vi behöver ta kontakt med sjukvården vill vi komma fram dit och inte behöva vänta. Vi vill ha ett vänligt, respektfullt bemötande, och vi vill att vården ska hålla hög kvalitet. Vi vill att personalen är kunnig och känner till de senaste rönen om nya och framgångsrika behandlingar. Vi är inte riktigt där överallt , trots goda föresatser av alla anställda i vården. De gör jätteinsatser fast de inte alltid får de allra bästa förutsättningarna. Det är viktigt att säga att väldigt mycket i sjukvården fungerar bra, men den här debatten handlar om det som inte fungerar.Fru talman! Jag vill därför fokusera på två områden där vi ser problem och på de lösningar vi moderater ser. Det ena handlar om köer och bristande tillgänglighet till den bästa vården - att det inte är rättvist och jämlikt. Det andra handlar om bristande patientmakt, om en känsla av att inte ha kontroll och inte kunna påverka.Tillgången till vård har ökat rejält . Vi har lagfäst vårdgarantin. Vi har infört den så kallade kömiljarden för att belöna landsting som ser till att invånarna får vård inom , och dessa tidsgränser skärper vi successivt. Vi har också infört vårdval i primärvården, vilket har lett till att 223 nya vårdcentraler har öppnat runt om i landet. Tillsammans har detta gett ganska dramatiska förändringar - kötiderna är inte alls vad de var . Men det finns en hel del kvar att göra. finns förnämlig statistik över kösituationen i varje landsting och vid varje sjukhus, och den visar i all sin enkelhet att det är väldiga skillnader. och verkar vara varandras motpoler. I fick av alla patienter träffa en läkare på vårdcentralen , vilket är vad garantin föreskriver. I var det . När det gäller andelen som får en av 42 angivna operationer som vårdgarantin omfattar , alltså , var den också högst i . Där var det , och i var det . Totalt var det 100 000 personer som väntade på operation , varav 15 000 hade väntat . Om alla skulle behöva vänta som i socialdemokratiskt styrda hade det funnits ytterligare 15 000 långväntare, det vill säga dubbelt så många, med de konsekvenser detta för med sig i form av längre tids smärta, funktionshinder, inaktivitet och kostnader både för den enskilde och för samhället. Bakom varje siffra i statistiken finns en människa av kött och blod.Låt mig ta ett exempel - diskbråck. Att det är en ganska smärtsam sjukdom, tror jag att de som har drabbats kan intyga. Det gör ont att röra sig, och det är svårt leva ett aktivt liv. Det är svårt att jobba, i synnerhet om man har ett rörligt arbete. Några tusen personer drabbas av detta . Det kan opereras på 31 ställen i landet. Av dem har åtta längre väntetid än . Kortast tid är det här i , på och . Längst är det i de socialdemokratiskt styrda landstingen - i och på Sahlgrenska i Göteborg.Häromdagen kom lika knastertorr statistik om köerna på akutmottagningarna. Det känns verkligen angeläget att gå vidare med att korta köerna och väntetiderna även där. utmärker sig negativt i detta avseende. På och i får mer än hälften av patienterna vänta i . Dessa köer är inte acceptabla. Det är när köer finns som man behöver en vårdförsäkring. Blir vi av med köerna blir vi nog också av med de försäkringar som nog ingen tycker att man egentligen ska behöva när vi betalar skatt till vården i . Jag har ingen. Jag har arbetat för att den offentligt finansierade sjukvården ska vara så himla bra att ingen ska behöva en vårdförsäkring - de försäkringar som tog fart när och styrde. Det var då sjukvårdsförsäkringarna tog fart i landet. Vi ser lösningar i att fortsätta med kömiljarden som stimulans och att bjuda in fler att hjälpa patienterna att få vård. Jag tror inte att något landsting vill ha dessa köer, men jag ser däremot skygglappar när det gäller att hitta lösningar i många av de socialdemokratiskt styrda landstingen.Fru talman! Den andra fråga jag vill ta upp är patienternas inflytande över vården. Patientens individuella makt är avgörande för vilket inflytande man har och hur man kan kräva ut sin rätt.En av våra vanligaste folksjukdomar är cancer. 50 000 människor drabbas av det . Det medför ofta chock, tror jag, panik, ångest. Det kanske uppfattas som dödsbud fast det inte alls är det. De här personerna måste få en mästerlig vård både rent tekniskt och i bemötande. Man ska inte vara ett personnummer, utan man ska vara en person.Om man får mer makt som patient kan man ställa andra krav, och man kan välja bort en vårdgivare och välja en annan om man inte är nöjd. Bara möjligheten att välja om gör att de flesta vårdgivare lägger ännu större tyngd på denna aspekt av vården och ser till att skapa bra vårdkedjor, ha en kontaktsköterska som samordnar, kalla till informationsträffar även med anhöriga, serva med material och på annat sätt erbjuda en riktigt mänsklig vård.För att ytterligare stärka patienternas rättigheter vill vi samla dem i en särskild lag, vilket nu utreds. Vi vill också se hur valfriheten ska kunna öka, eftersom det ger patientmakt i vardagen. Vi har lite olika förhållningssätt när det gäller att möta det här. När vi i Alliansen vill ta hjälp av andra för att korta köer, bygga ut vården och höja kvaliteten säger vänsterpartierna nej. För dem verkar det vara viktigare att bygga staket, att hindra patienterna och att förbjuda vård.Om det inte blir någon ändring på kösituationen och bristen på valfrihet i röda landsting är jag beredd att diskutera hur vi kan gå vidare för att se till att alla patienter verkligen får tillgång till vård och dessutom makten att kunna bestämma själva i hela landet.I reservationerna från de rödgröna blir det tydligt att de inte kämpar mot samma saker som vi. Det blev tydligt i deras inledningsanföranden. Vi kämpar mot köer, mot vanvård, mot maktlöshet. De kämpar mot privata alternativ i stället. De kämpar mot försäkringar. Här har de en ideologisk blockering som säger att allt ska drivas i regi, även om det sker till priset av människors lidande. Och de står rätt handfallna när det kommer till egna lösningar på problem med just köer, vanvård och maktlöshet.Fru talman! I det här sammanhanget måste man ta upp någonting om landstingen eftersom det ju är de som är de stora vårdgivarna och har ansvar för sjukvården i landet. Det är viktigt att de har en sund ekonomi; annars kan man inte ta ett långsiktigt och stabilt ansvar för sjukvården. I går föreslog revisorerna i i att inte bevilja den socialdemokratiska landstingsledningen ansvarsfrihet längre, för den har ingen koll på ekonomin. handlade det om ; man har ingen kontroll alls över kostnaderna. Jag undrar om inte Socialdemokraterna upplever att det är ett stort bekymmer att där de styr är det riktigt eländigt både med kvaliteten och med ekonomin. Jag ska säga några ord om reservationerna. Eftersom jag fick en fråga om ensamståendes insemination, assisterad befruktning, vill jag bara hänvisa till vad vi säger i utskottsmajoriteten. Det pågår ett ganska gediget arbete på med att bredda kunskapsunderlaget. Man kommer att ha ytterligare arbete för att inhämta kunskaper och erfarenheter av ensamståendes insemination i och i andra länder. Utskottet utgår från att regeringen ska återkomma till . Det är skärpt jämfört med vad som har sagts tidigare. I reservation 1 för Socialdemokraterna ett väldigt märkligt resonemang om att börja sortera bort patienter beroende på varifrån de kommer. Vi är mot mycket vad sade i sin inledning. I reservationen säger att om man har genomfört en operation privat, kanske därför att den offentliga vården brister, och en komplikation uppstår som kräver intensivvård ska det kunna vägras. Frånsett att det är fel i sak eftersom det finns patientförsäkringar och vårdansvar enligt hälso- och sjukvårdslagen som vi dessutom har skärpt, öppnar det för en diskussion om att hur ett vårdbehov har uppstått ska avgöra vilken vård man får. Var drar då gränsen för när det offentliga ska betala? Går den vid rattfylleri, vid rökning, vid övervikt, vid idrottsskador? Jag tycker att Socialdemokraterna är ute på riktigt minerad mark när de börjar diskutera frågan. Vilka mer ska sorteras bort i den socialdemokratiska vården? Vi moderater vill ha en allmän skattefinansierad vård som ska vara lika för alla i hela landet.Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag, fru talman! Helt slumpmässigt valde ut ett par landsting, ett rött och ett blått, och jämförde statistik för väntetid inför besök och operation. Jag tänkte slumpvis bidra med ett annat exempel. Det finns ett rött landsting som heter och ett blått som heter . I det röda fick besök utan väntan medan låg på . När det gäller operationer var siffran för och för . Jag tycker att ska vara lite försiktig med att måla ut röda landsting och blå landsting som om det vore en självklarhet hur det hela ser ut.Jag ska personligen guida på ett besök i och berätta hur man kan arbeta för att både ha en köfri vård, som är ambitionen, och hur man arbetar med ekonomi och andra frågor.Ralph känner många i kammaren till. Han kan knappast anklagas för att ha skött ekonomin när han nekades ansvarsfrihet av en enig revision för att han inte kunnat hantera ekonomin. Jag tycker därför att vi ska vara försiktiga med att tala om vem som hanterar ekonomin på ett bra sätt och vem som inte gör det.Jag har en fråga till . Om det handlar om jämlik och rättvis vård, vad var då skälet till att fatta beslut enligt SoU11 direkt efter valet ? Bland annat skulle det bli lättare för landstingen att helt eller delvis överlämna driften av sjukhus till privata vinstgivande intressen. Vården skulle inte heller behöva bedrivas enbart med offentlig finansiering och vårdavgifter och snabbt genomförande. Varför var detta så viktigt? Det var viktigt för att landstingen ska ha sitt självstyre i så stor utsträckning som möjligt. Jag kan inte erinra mig att det har lett till försämringar för patienterna att lagen togs bort, men det är möjligt att har en annan åsikt - om det nu i verkligheten har skett någon försämring.Lena inledde med att ta upp frågan om köer. Det var inga slumpmässiga val jag gjorde. Däremot gjorde val som inte är så talande för helheten. Jag bemöter gärna det sade om längre köer i Stockholm.Det finns naturligtvis köer till en del operationer. Det beror delvis på att vi har haft en mycket längre resa att göra i . Varje gång som Socialdemokraterna har styrt i har man lagt ned ett sjukhus. lade man ned , och man lade ned . har man lagt ned . Det är klart att det leder till köer. När Socialdemokraterna styr lägger man ned sjukvård och blir av med sjukvård. När vi styr bygger vi nytt och ser till att det kommer till mer. Där är skillnaden. Sedan har det inte gått tillräckligt snabbt. Jag skulle vilja att det går snabbare. nämner också ekonomin i 2002.