bet · GY01TU12 · 2011-03-07 00:00:00 — tillkännagav mot denna bakgrund att regeringen bör se över konsekvenserna av lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel, den s.k. pumplagen. Utskottet angav att i sammanhanget bör en översyn ske av frågan om tidsbegränsade dispenser, enligt bestämmelserna i lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel (den s.k. pumplagen). Utskottet uttalade i betänkandet som sin mening att det är viktigt att en fortsatt utveckling av tillgången på förnybara drivmedel kan förenas med att medborgarna även i landets mer glest befolkade delar ges ett rimligt utbud av drivmedelsstationer. Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera att frågan nu bereds i och att regeringen angivit att den ska vidta åtgärder eller lämna förslag som innebär att dispenserna från pumplagens sista steg ska permanentas. Utskottet noterar vidare med tillfredsställelse att regeringen i budgetpropositionen angivit att dess insatser för en fossiloberoende fordonsflotta intensifieras. Såväl demonstrationsprogram för elfordon och supermiljöbilspremien som en skärpt miljöbilsdefinition är, enligt utskottet, viktiga åtgärder för att åstadkomma ett hållbart transportsystem. Det nationella demonstrationsprogrammet för elbilar och laddhybrider införs av regeringen under 20112014 () i syfte att underlätta en storskalig marknadsintroduktion av fordon med eldrift. Insatsen inriktas mot att stödja utvecklingen av standarder, normer m.m. som bidrar till att skapa likvärdiga förutsättningar för de aktörer som ansvarar för uppbyggnaden av laddinfrastrukturen för elbilar och laddhybrider. Utskottet anser att det är positivt att regeringen avser att förlänga den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för de bilar som är utrustade med den senaste och bästa tekniken för drift med elektricitet eller annan gas än gasol. Nedsättningen är, enligt utskottet, viktig för att driva fram den senaste och bästa tekniken vad gäller miljöfordon. Det är också glädjande att regeringen, genom förordningsändringar, även beslutat att det ska vara möjligt för kommunen att reservera laddplatser för elbilar. Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera att det inom området förnybara drivmedel pågår ett stort antal projekt som alla befinner sig i olika faser. Ett projekt har inletts för upphandling av elbilar där och samarbetar för att genomföra en gemensam teknikupphandling av elbilar och laddhybrider. Företag och offentliga organisationer i bjuds in att delta. Målet är att underlätta övergången till eldrivna fordon i . Arbetet med upphandlingen av elbilar sker i flera steg och påbörjades . Elbilarna och laddhybriderna kommer att börja levereras . Elbilsupphandlingen siktar på minst 6 000 fordon. Som stimulans får de första köparna ersättning för av merkostnaden, dock maximalt per fordon. Ersättningen beräknas därmed räcka till minst 1 000 elbilar. Avseende biogas noterar utskottet att staten genom bidrar med till ett stort biogasprojekt i , kallat GoBiGas. Det är det största forsknings- och utvecklingsstöd som svenska staten bidragit med till ett projekt sedan gick med i EU, och stödet måste godkännas av . Bakom projekten står och Eon. Första etappen tas i drift 2012. räknar med att leverera biogas motsvarande . Det motsvarar drivmedel till 100 000 bilar. När det gäller motionsförslaget om att utse väg E20 mellan och som en särskild projektväg anser utskottet inte att det är lämpligt att pekar ut en särskild väg eller en särskild typ av miljövänligt bränsle före något annat. Med hänsyn till de åtgärder som redan vidtagits samt till pågående beredningsarbete avstyrker utskottet motionerna 2010/11:T208 av m.fl. (KD), 2010/11:T227 av (M), 2010/11:T389 av och (båda S), 2010/11:T405 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3, 2010/11:T409 av (KD) yrkande 11, 2010/11:T490 av (M) och 2010/11:N398 av m.fl. (MP) yrkande 16. Efterkonvertering av arbetsmaskiner m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet konstaterar att frågan om efterkonvertering av traktorer har utretts av som föreslagit att Transportstyrelsen ges i uppdrag att möjliggöra efterkonvertering av jordbrukstraktorer till metandrift och att även skapa regler för konvertering av lastbilar. Utskottet är inte berett att föregå den pågående beredningen av förslaget. Jämför reservation 3 (S, MP, V). I motion 2010/11:T249 framhåller (C) att det saknas reella alternativ till fossila bränslen för arbetsfordon i de areella näringarna, såsom skördare, skotare och traktorer. I budgeten föreslår därför regeringen att ägare till arbetsmaskiner ska få en omställningspremie för att kunna konvertera från fossila drivmedel till icke-fossila drivmedel. Det är mycket angeläget att omställningen från fossila till icke-fossila alternativ i arbetsmaskiner påskyndas. Motionären yrkar att regeringen skyndsamt ska ge ett uppdrag till Transportstyrelsen att möjliggöra efterkonvertering av jordbruksmaskiner till metandrift. I motion 2010/11:N398 anför m.fl. (MP) att ett problem vid utveckling av biogaslastbilar, biogastraktorer och andra fordon är att det inte finns något regelverk för dessa fordon att typgodkännas emot. Det finns endast sådana regelverk för biogasbussar och biogasbilar. Det yrkas i motionen att regelverk för typgodkännande av biogaslastbilar, biogastraktorer och andra biogasfordon ska tas fram (yrkande 4). Utskottet konstaterar att frågan om efterkonvertering av traktorer har ingått i det uppdrag från regeringen som fått att presentera en biogasstrategi. I slutrapporten föreslår att Transportstyrelsen ges i uppdrag att möjliggöra efterkonvertering av jordbrukstraktorer till metandrift i enlighet med det förslag myndigheten utarbetat och även inkludera regler för konvertering av lastbilar. Frågan om efterkonvertering av dessa fordon är således under beredning, varvid ett remissförfarande pågår, och utskottet ser inte anledning att föregripa resultatet av beredningsarbetet. Angående biogas som drivmedel anges i slutrapporten att det finns teknik där metan används med dieselolja. Tekniken kallas dual-fuel-alternativt metan-dieselteknik. Det finns flera tillverkare som erbjuder tekniken globalt, men i inget tillämpas den i fabriksbyggda fordon utan det är fråga om efterkonvertering. Vidare har utskottet fått veta att det är möjligt att få dispens från Transportstyrelsen för efterkonvertering av traktorer. Prövningen hos Transportstyrelsen sker från fall till fall. har ett ärende prövats, och en ansökan om efterkonvertering av en traktor till biogasdrift har beviljats. Ärendet rörde en ansökan från en tillverkare inför ett fältprov. Med anledning av det nu sagda avstyrker utskottet motion 2010/11:T249 av (C) och motion 2010/11:N398 av m.fl. (MP) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionerna med hänvisning till att utskottet anser att fordonsbesiktningen på en konkurrensutsatt marknad kan utformas på ett sätt som bättre gynnar konsumenterna. Jämför reservation 4 (S, MP, V). I motion 2010/11:T212 påpekar (S) att bilbesiktningen avreglerades och att farhågor finns att priserna kommer att öka till följd av avregleringen. Innan statlig verksamhet privatiseras måste det slås fast att det finns förutsättningar att skapa den sunda tävlan om kunderna som driver ned priserna och ökar utbudet. Motionären anför att om en obligatorisk besiktning kombineras med begränsad konkurrens blir resultatet ett kraftigt ökat pris. Därför yrkas att möjligheterna att dra tillbaka reformen ska undersökas. I motion 2010/11:T370 anför m.fl. (S) att omregleringen av är en ny situation, som riskerar att bli dyr för den enskilda fordonsägaren. Ännu syns ingen stor förändring i ökad tillgänglighet utanför . och utgör av yta med långa avstånd. Det är av största vikt för företagsutvecklingen och för de enskilda i denna region att de lätt kan besiktiga sina fordon. Det kräver, enligt motionärerna, att bilar kan besiktigas inom ett rimligt avstånd utan onödig miljöpåverkan och utan onödigt höga kostnader för brukarna. Enligt motionärerna är fordonsbesiktning myndighetsutövning som inte kan konkurrensutsättas. Motionärerna anser vidare att staten ska ha ansvaret för tillgängligheten i hela landet. Det yrkas att det måste finnas möjlighet att besiktiga sitt fordon till en låg kostnad utan att färdas långa sträckor. I motion 2010/11:T473 påpekar (M) att alltfler svenskar arbetar utomlands eller tillbringar utomlands av någon annan anledning. Om de tar sin bil med sig, måste de dock fortfarande köra till för besiktning. har erbjudit svenskregistrerade bilar besiktning i . Att slippa köra sin bil till för besiktning bör vara en självklarhet, inte minst av miljöskäl, anför motionären. Det yrkas i motionen att möjligheterna att bidra till ökade samarbeten med utländska besiktningsföretag ska ses över möjligt. I motion 2010/11:N1 anför m.fl. (S, MP) att avregleringen av fordonsbesiktningen riskerar att leda till sämre tillgänglighet på landsbygden. Besiktningspriserna kommer, enligt motionärerna, med stor sannolikhet att höjas i områden där utbudet är begränsat. Några förslag för att säkerställa en likvärdig service i hela landet efter avregleringen har inte lagts fram av regeringen. Det är, enligt motionärerna, viktigt att avregleringarnas konsekvenser för fordonsbesiktningsmarknaderna skyndsamt följs upp och utvärderas. Motionärerna yrkar att avregleringen av fordonsbesiktningsverksamheten ska följas upp och utvärderas (yrkande 4). beslutade under det förra att fordonsbesiktningen i skulle omregleras och konkurrensutsättas fr.o.m. (prop. 2009/10:32, bet. 2009/10:TU8, rskr. 2009/10:161). Utskottet är fortsatt övertygat om att fordonsbesiktningen på en konkurrensutsatt marknad kan utformas på ett sätt som gynnar konsumenterna. kan högt ställda krav på trafiksäkerhet och miljökontroll uppnås lika väl på en omreglerad marknad. Utskottet vill också lyfta fram att , i syfte att göra det möjligt för att verka på helt marknadsmässiga villkor, bemyndigat regeringen att minska eller öka statens ägande i bolaget (prop. 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10). Enligt uppgifter från räknar företaget med att 4050 konkurrerande provningsstationer kommer att etablera sig i . Detta baseras på uppgifter om företag som utbildar och rekryterar personal och vad företagen själva uttalat. ser sig, på grund av konkurrensen, tvingad att utöka öppettiderna. Priserna på kontrollbesiktningar har inte höjts utan ligger kvar på , men däremot har priset höjts på registreringsbesiktningar på grund av utökade kontrollkrav från Transportstyrelsen. Konkurrenten Carspect, som har generösare öppettider, är något dyrare än . har sedan avregleringen inte lagt ned någon station. Däremot har företaget öppnat nya stationer på flera ställen, även i glesbygd. I tätbebyggda områden har stationer flyttats till platser som är mer attraktiva för kunderna. När det gäller motionsförslag om olika servicefrågor vill utskottet tillägga att inte är skyldig att detaljreglera vilka affärsstrategier ett företag på en konkurrensutsatt marknad ska tillämpa. Utskottet avstyrker därför motionerna 2010/11:T212 av (S), 2010/11:T370 av m.fl. (S), 2010/11:T473 av (M) och 2010/11:N1 av m.fl. (S, MP) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionen med hänvisning till att utskottet anser att den berörda myndigheten bör ha till uppgift att bedöma om eventuella förändringar av besiktningsintervallen bör ske inom ramen för det gällande europeiska regelverket. Jämför reservation 5 (SD). I motion 2010/11:T488 framhåller och (båda SD) att den svenska personbilsparkens tekniska kvalitet generellt har förbättrats. Statistik från visar att för de yngre bilmodellerna har andelen underkända fordon väsentligt minskat . De personbilar som underkänns har fel som i de flesta fall kan hänföras till kategorin ägarrelaterade fel. Dessa fel rör vanligtvis däck, strålkastare, positionsljus etc. Det finns därför skäl att förändra fordonsförordningen i fråga om löpande kontroll av fordon. Det yrkas att förordningen ska ändras så att bilar med en totalvikt av högst ska kontrollbesiktas första gången under den inställelsetermin vars inställelsemånad infaller har gått från den månad då bilen togs i bruk . Utskottet konstaterar att reglerna om kontrollbesiktning är harmoniserade på EU-nivå genom vissa minimikrav, enligt direktiv /96/EG. I är regeln att ett fordon med en totalvikt av högst besiktigas första gången 34 månader efter att den först tagits i bruk. Utskottet bedömer att Transportstyrelsen, som ansvarig myndighet, bör ha till uppgift att överväga och föreslå eventuella förändringar inom ramen för det gällande regelverket på europeisk nivå. Utskottet avstyrker därmed motion 2010/11:T488 av och (båda SD). Utskottets förslag i korthet Utskottet konstaterar att frågor om övergivna bilar bereds inom och utgår från att såväl miljö- som trafiksäkerhetsaspekter i samband med detta beaktas. Jämför reservation 6 (S, MP, V). Frågan om övergivna fordon har beretts ett flertal gånger av utskottet. Vid samtliga tillfällen har utskottet understrukit att övergivna fordon längs vägarna och i naturen är ett problem som måste tas på allvar. Frågan har bäring på de transportpolitiska delmålen när det gäller trafiksäkerhet, tillgänglighet och miljö. Detta förhållande var också skälet till att utskottet tog initiativ till att följa upp frågan om flyttning av fordon, vilket har redovisats i en särskild rapport (2006/07:RFR3). Med anledning av resultatet av uppföljningen och motionsförslagen lyfte utskottet fram två frågor. Den ena gäller behovet av samordning mellan de berörda myndigheterna när det gäller flyttning av fordon. Den andra gäller frågan om i vilken utsträckning som kraven på myndigheterna att flytta fordon bör skärpas. Mot denna bakgrund såg utskottet med intresse på det uppdrag som fått av regeringen att i samråd med utreda frågan om övergivna fordon. I uppdraget ingick att analysera hur en långsiktig lösning kan utformas när det gäller kostnaderna för transporter av uttjänta bilar till bilskrotar och därmed hindra att uttjänta bilar överges. , , hade redovisat att resultatet av uppdraget som bl.a. innehåller förslag om att en kommun eller region åläggs en skyldighet att utan dröjsmål flytta ett fordonsvrak. Den finansieringslösning som föreslogs av är att kommuner och regioner får ersättning för sina kostnader för att omhänderta ett fordon genom fordonets trafikförsäkring. En förutsättning är att kostnaderna inte kan tas ut av fordonets ägare. Enligt förslaget kommer även ersättning att betalas ut för fordon som saknar trafikförsäkring. När det gäller flyttning av fordon på allmänna vägar där staten är väghållare, t.ex. motorvägar, svarar regioner för flyttning av sådana fordon. har tagit fram interna riktlinjer för flyttning av övergivna fordon. Dessa har varit föremål för en uppföljning inom verket, och man har funnit att tillämpningen av riktlinjerna varierar mellan olika regioner. I motion 2010/11:T383 anför och (båda FP) att det ofta utmed motorvägar, andra vägar och även direkt i skog och mark står övergivna fordon. Gällande regler säger att polisen har rätt att beordra flyttning av ett fordon endast om det är uppställt på sådant sätt att det utgör en omedelbar trafikfara. I annat fall är skyldigt att fatta beslut om flyttning av ett fordon när detta övergivits på eller intill en allmän väg. Beslutet ska föregås av en utredning, vilket innebär en lång handläggningstid. De övergivna fordonen kan orsaka såväl olyckor som miljöförstöring. Motionärerna påpekar att har föreslagit att en uttalad skyldighet att flytta fordonsvrak medför ett ökat incitament för kommuner och berörda myndigheter att flytta fordonsvraken och kräva ägaren på kostnaderna samt att har föreslagit att en sådan skyldighet bör införas i förordningen om flyttning av fordon. Motionärerna yrkar att regler ska införas om att övergivna fordon på och utmed motorvägarna ska forslas bort. I motion 2010/11:T455 påpekar och (båda S) att hanteringen av ansvarsfrågan för bilar som av olika anledningar blir stående på privat mark och inte utgör någon trafikfara skapar problem. Man får lätt intrycket av att ingen har ansvaret för att de tas bort. Motionärerna lyfter fram att det, enligt polisen, är ansvar att, efter ansökan av en fastighetsägare, ta bort bilen. kan begära handräckning av polisen. Det yrkas i motionen att en förenkling ska genomföras så att polisen får ökade befogenheter att gripa in även när fordon inte utgör någon trafikfara. I motion 2010/11:T469 påpekar och (båda S) att antalet övergivna fordon i naturen ökar. De utgör en risk från både trafiksäkerhets- och miljösynpunkt som de förfular boendemiljön. Polisen har rätt att beordra flyttning av ett fordon bara om det är uppställt på ett sådant sätt att det utgör en omedelbar trafikfara. En lång myndighetsprocess kan behövas innan fordonet kan fraktas bort. Om ett fordon har övergivits och dess ägare inte har gett sig till känna, eller inte har kunnat spåras inom rimlig tid, bör polisen ha rätt att forsla bort den övergivna bilen, anför motionärerna. I finns en lag med detta innehåll, påpekar motionärerna. Det yrkas att regelsystemet bör förenklas så att polisen ska kunna forsla bort övergivna fordon. Utskottet vill inledningsvis understryka att motionärerna tar upp en angelägen fråga, nämligen problemen med övergivna fordon längs landets vägar. Övergivna fordon är både ett miljöproblem och en trafiksäkerhetsrisk som förorsakar kostnader för såväl staten som kommunerna. Processen med att omhänderta och att bortforsla övergivna fordon behöver därför, enligt utskottets mening, vara både snabb och kostnadseffektiv för att olägenheterna ska kunna begränsas. Utskottet har fått information om att frågan om övergivna fordon är föremål för beredning inom . Arbetet bedrevs tidigare inom , men ansvarigt departement är . har givit i uppdrag att utreda frågan om omhändertagande av fordon. Utredningen, som ska omfatta bl.a. frågor om övergivna fordon men också frågor om producentansvar m.m., ska redovisas . Utskottet utgår från att såväl miljö- som trafiksäkerhetsaspekter beaktas i den fortsatta beredningen av frågan. Med anledning av det nu sagda avstyrker utskottet motionerna 2010/11:T383 av och (båda FP), 2010/11:T455 av och (båda S) samt 2010/11:T469 av och (båda S). Utskottets förslag i korthet Utskottet konstaterar att frågan om registrering av handikapptillstånd för funktionshindrade bereds inom . Jämför reservation 7 (MP, V). I motion 2010/11:T434 anför (KD) att ett parkeringstillstånd innanför rutan på en bil är stöldbegärligt. Det är en kränkning att utsättas för inbrott. Särskilt förnedrande är det att veta att man utsätts för detta brott på grund av sin funktionsnedsättning. Motionären betonar att det finns tekniska möjligheter att undvika dessa brott. Med en handdator kan parkeringsvakterna omgående få kontakt med register för att kontrollera vilket fordon de inspekterar. I registret framgår då bl.a. om det är ett fordon med handikapptillstånd. En positiv bieffekt, framhåller motionären, är att parkeringsvakterna snabbt kan polisanmäla eventuella stulna eller efterlysta fordon. I några städer pågår ett arbete för att förenkla och förbättra rutinerna och där är handikapptillstånd i framrutan överflödigt. Det yrkas att processen med att inte visa handikapptillstånd innanför bilrutan skyndas på och harmoniseras inom samt inom EU. I motion 2010/11:T449 anför Per (M) att ca 14 kommuner i har en s.k. sjudygnsregel som regleras i en lokal trafikföreskrift. Denna lokala trafikföreskrift utmärks inte med vägmärke. antog regeringen den nya vägmärkesförordningen (2007:90) och gjordes att antal följdändringar i trafikförordningen. En av följdändringarna som gjordes i trafikförordningen var att på allmän plats inom tättbebyggt område där kommunen är huvudman för hållande av allmänna platser samt inom vägområde för allmän väg får fordon inte parkeras än på vardagar, utom vardag före sön- och helgdag. Då nya föreskrifter antogs upphävdes kommunernas stöd för att inte utmärka den allmänna lokala trafikföreskriften om . Motionären anger att detta är mycket otillfredsställande och att såväl som påpekat detta i yttranden till . Det framhålls i motionen att flera kommuner av miljöskäl inte vill att parkerade fordon ska flyttas , att en utmärkning skulle leda till en omfattande utmärkningsflora och en orimligt stor kostnad för kommunerna, att en uppställningstid är ett gynnande beslut samt att inga negativa konsekvenser har framkommit bland de kommuner som inte utmärker tillåten parkering . Motionären anser det angeläget att Transportstyrelsen behandlar frågan. Det yrkas i motionen att Transportstyrelsen ska se över möjligheterna till undantag från utmärkningsskyldigheten av den lokala trafikföreskriften om tillåten parkering under högst . I motion 2010/11:T450 framhåller (M) att kommuner och även enskilda fastighetsägare har rätt att själva utfärda parkeringsavgifter i stället för böter. Denna verksamhet har ökat, och det är nu en mycket omfattande affärsverksamhet som bedrivs av kommuner och enskilda fastighetsägare ofta med hjälp av väktarbolag. En viktig anledning till detta är det stora behov som finns av parkeringsplatser i attraktiva lägen. Det finns också betydande problem eftersom verksamheten blivit en viktig inkomstkälla för både fastighetsägare och kommuner. Enligt motionären vittnar många människor om att de fått parkeringsavgift trots att de betalat rätt avgift. Det yrkas i motionen att lagstiftningen ska ses över och att den enskildes rättsskydd ska stärkas på det viset att bolaget eller kommunen får ett ökat ansvar för de kostnader som finns i samband med en domstolsprövning av en tvist om ett parkeringsärende. I motion 2010/11:T502 anför m.fl. (MP) att många hamnar i ett ofrivilligt biltvång. Det är lämpligare att använda taxi, hyrbil eller bilpool för resor i staden. Det frigör parkeringsytor och leder till en trevligare stad, anger motionärerna. Om behovet av parkeringsplatser minskar, exempelvis då fler använder bilpool och fler åker kollektivt, kan mer yta frigöras till exempelvis grönområden, lekplatser och kultur. har kommunerna inte möjlighet att reservera parkeringar för bilpoolsbilar. Det yrkas att hinder för kommunerna att stimulera bilpooler, t.ex. genom att tillåta kommunerna att reservera parkeringar för bilpoolsbilar, ska tas bort (yrkande 19). I motion 2010/11:T504 påpekar m.fl. (MP) att det är viktigt att vidta åtgärder som främjar bl.a. cykling framför bilkörsel. Enligt motionärerna är det bra att höja priserna för att parkera bilen, och avgiften som tas ut bör vara marknadsmässig. Vad gäller garageparkering och tomtmarksparkering är det inga problem att höja priserna, men kantparkeringar regleras i en gammal lag. Den är problematisk eftersom den säger att man bara får ta ut en avgift så att trafiken inte störs; det handlar om trafikens ordnande. Det yrkas att lagstiftningen ska ändras genom att den kompletteras med en miljöaspekt för att möjliggöra en mer offensiv parkeringspolitik (yrkande 14). I motion 2010/11:T507 framhåller de (M) att det inte är ovanligt att en bilägare får en påminnelse om en P-bot som denne aldrig sett originalet till. De flesta parkeringsböter delas ut av kommunala parkeringsbolag. Dessa har alla olika sätt för att dokumentera grunderna för sina parkeringsböter. Det innebär en inkonsekvens i myndighetsutövningen. Endast en del kommuner har ett system där parkeringsvakterna tar ett fotografi av den felparkerade bilen. Med ny teknologi är det lätt att säkerställa och bevisa att någon har felparkerat. Parkeringsvakten kan använda en handterminal med inbyggd mobiltelefon och kamera. Motionären yrkar att parkeringsvakter över hela landet ska lämna fotografibevis tillsammans med parkeringsböterna. Utskottet vill inledningsvis betona att frågan om parkeringstillstånd för funktionshindrade är viktig för att personer med funktionsnedsättning ska få en god tillgänglighet.