bet · GY01SoU14 · 2011-05-25 00:00:00 — Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) har i uppdrag att följa upp prisutvecklingen på läkemedelsmarknaden med anledning av omregleringen av apoteksmarknaden. Utvärderingen ska omfatta både receptbelagda och receptfria läkemedel. I fråga om receptbelagda läkemedel ska såväl originalläkemedel som generika belysas. Utvärderingen ska omfatta tillverkares/producenters priser, eventuella fristående grossisters priser, parallellimportörers priser samt apoteks eller andra detaljisters priser ut mot slutkund. Omregleringens effekter på läkemedelsförmånen bör analyseras. Uppdraget ska redovisas i delrapporter och och slutredovisas . Det kan noteras att har beviljat tillstånd för ca 200 nya apotek, vilket är mycket positivt ur tillgänglighetssynpunkt, och en presenterad undersökning från Svenskt Kvalitetsindex visar på en hög kundnöjdhet på apoteksmarknaden. Mot denna bakgrund ser jag inte behov av någon översyn av reglerna för ersättning till apotek. Skrivelse 2010/11:101 Årsredovisning för staten 2010 Av skrivelse 2010/11:101 (s. 265266) framgår följande vad gäller regeringens arbete med i apoteksreformen (RiR 2010:19). Regeringen har givit både Statskontoret och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) uppdrag med anknytning till handelsmarginalens utformning (dnr S2008/10485, S2010/4635 och S2010/4636). Vidare kommer TLV under 20112012 att inleda en översyn av handelsmarginalen. Myndighetens arbete ska resultera i en rapport där förutsättningarna för handelsmarginalens fastställande presenteras. Vidare ser regeringen kontinuerligt över innehållet i ägardirektiven och prövar om de begränsningar och åligganden som anges är relevanta. Den begränsning som gäller samarbete med upphörde att gälla . När det gäller frågan om marknadsandel konstaterar regeringen att belyst denna fråga i sin rapport av apoteksmarknaden Redovisning av regeringsuppdrag (rapportserie, 2010:4). framhåller bl.a. att är den största aktören på apoteksmarknaden även efter omregleringen och försäljningen av apotek samt att bolaget i kraft av sin storlek och närvaro på marknaden, sitt välkända varumärke och operativa försteg, fortfarande har en särställning på marknaden. anser dock att det finns oklarheter kring viktiga delar av regeringens långsiktiga ägarpolitik för , bl.a. när det gäller ägardirektivets begränsning rörande marknadsandelen. Övriga frågor bereds inom . fick i uppdrag av regeringen att följa och analysera utvecklingen med anledning av omregleringen av den svenska apoteksmarknaden. uppdrag innebar bl.a. att man skulle uppmärksamma regeringen och (OAB) på problem som riskerar att motverka målet om en väl fungerande omreglerad apoteksmarknad. Uppdraget redovisades genom rapporten av apoteksmarknaden (rapportserie 2010:4). innehåller en sammanställning av de konkurrensproblem som iakttagits under omregleringsprocessen samt vissa förslag som rör den omreglerade apoteksmarknaden. Av sammanfattningen (s. 5 f.) framgår bl.a. följande: konstaterar att etableringsintresset på den omreglerade apoteksmarknaden är stort. Sedan omregleringen har det tillkommit fler än tjugo nya apoteksaktörer och det har etablerats runt 200 nya apotek. Några orter i landet som inte hade apotek har fått det, exempelvis och . Inga apotek som fanns före omregleringen har lagts ner. Detta har inneburit en förbättrad tillgänglighet för många konsumenter. bedömer att ytterligare nya aktörer kommer att etablera sig på marknaden och att etableringstakten av nya apotek kommer att vara fortsatt hög . anser att det bland de nya apoteksaktörerna finns en relativt hög grad av variation avseende storlek, ägande och organisation. Vissa tendenser till profilering hos aktörerna kan skönjas. Exempel på detta är profilering mot läkemedel för djur och distanshandel med läkemedel. En viktig förklaring till det stora etableringsintresset är den omstrukturering av som skett genom försäljning av apotek och separation av strategisk infrastruktur. anser sam- tidigt att i kraft av sin storlek, närvaro på marknaden och välkända varumärke fortfarande har en särställning på marknaden. Apoteksmarknaden befinner sig ännu i en uppbyggnads- och etableringsfas. bedömer att en konsolidering och vissa ägarmässiga förändringar på marknaden kan komma att ske framöver. fattade regeringen ett beslut om att tilldela Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) för att bygga upp en databas som följer prisutvecklingen på den omreglerade apoteksmarknaden. har Tillväxtanalys ett uppdrag att utvärdera hur läkemedelspriserna påverkats av omregleringen av apoteksmarknaden. I och med beslutet om tilldelning av medel skapas det, enligt regeringen, bättre förutsättningar för att följa upp priserna på generiska receptbelagda läkemedel specifikt. Beslutet ger också förbättrade möjligheter för kommande beslut i frågan. har såväl Statskontoret som uppdrag att följa upp och utvärdera omregleringen av apoteksmarknaden. Tillväxtanalys har också i uppdrag att följa upp omregleringen ur ett geografiskt tillgänglighetsperspektiv (källa: . Statskontoret fick i uppdrag att utvärdera och följa upp omregleringen av apoteksmarknaden utifrån målen med reformen. publicerades en första rapport, En omreglerad apoteksmarknad delrapport 1 (2011:10), i vilken man presenterade den modell som kommer att ligga till grund för kommande utvärderingar. Utvärderingsmodellen utgår ifrån de övergripande mål med omregleringen som beslutat om, dvs. ökad tillgänglighet till läkemedel bättre service och tjänsteutbud bibehållen kompetens och säkerhet i läkemedelsförsörjningen tillvaratagande av apotekens bidrag till en förbättrad läkemedelsanvändning. För att utvärdera i vilken utsträckning dessa mål uppfyllts har Statskontoret utvecklat 37 indikatorer som kommer att användas för att utvärdera omregleringen av apoteksmarknaden. () hämtas följande information vad gäller servicenivå på apotek. kunde alla apotek se varandras lager via ATS-terminalerna. På så sätt fick kunden hjälp med att lokalisera på vilket apotek ett visst förskrivet läkemedel fanns. Det var en service som fungerade i ett monopol, som gav en hög servicenivå och som kunderna vande sig vid. På en fri marknad med flera aktörer saknas denna funktion eftersom lagersaldo inte kan delges konkurrenter. Därför behövs nu andra lösningar inom dagens system för att fortsatt kunna lösa kundens behov. Praxis för förskrivna läkemedel blir därför: Kundens läkemedel är slut på lokalt apotek och läkemedlet är inte restat. Medarbetaren tar reda på kundens behov. Vid det senare gäller: Kan kunden vänta till nästa leverans, beställs läkemedlet till . Kan kunden inte vänta av olika skäl, så kan medarbetaren t ex undersöka om det går att göra en delexpedition. Om vi inte kan expediera något och det finns ett starkt medicinskt behov ska vi ta kontakt med närliggande apotek, eller annat apotek som kunden önskar, för att se om kundens behov kan lösas av detta apotek. Om det närliggande , eller det apotek kunden önskar, kan lösa kundens behov hänvisas kunden dit. I andra akuta fall får medarbetaren kontakta förskrivaren. Genom detta agerande får kunden bästa möjliga hjälp utan att vi som bransch överträder konkurrenslagstiftningen. Kundens behov av läkemedlet kan se väldigt olika ut och det kan finnas olika skäl till att kunden behöver denna service: Det kan vara långt till nästa apotek och då är det inte rimligt att kunden ska åka dit utan att veta om varan finns där, oavsett aktör. Vem är kunden? En rörelsehindrad kund som kommit med färdtjänst skickar man inte runt. Akuta behov av läkemedlet på grund av indikationens karaktär. Att läkemedlet är slut för kunden och hon behöver läkemedlet akut, etc. I dessa, och andra liknande, fall måste alla apoteksaktörer sätta patientsäkerheten och kundens behov före den enskilda kedjan eller apoteksaktörens behov. framgår även att en arbetsgrupp med representanter från (), (), Läkemedelshandlarna, , , (), () och Kommuner och Landsting (SKL) har utarbetat ett dokument (daterat ) som syftar till att beskriva vilket ansvar de olika aktörerna på läkemedelsmarknaden har för att undvika att restnoteringar uppstår samt minimera de negativa konsekvenserna vid uppkomna restnoteringar. Av detta framgår bl.a. att den som har tillstånd att driva apotek ska tillhandahålla förskrivna läkemedel och andra varor som omfattas av läkemedelsförmånerna. Apoteken ska tillhandahålla produkterna och enligt förordningen om handel med läkemedel (om inte särskilda skäl föreligger). Det förutsätter att det finns produkter tillgängliga som apoteken kan tillhandahålla. införde () och () en "God tillgänglighetssed". Detta är en sed som föreningarnas medlemmar förbundit sig att följa i syfte att säkerställa att det svenska utbytessystemet, och därigenom en nationell prismodell, fungerar på den omreglerade apoteksmarknaden (källa: . Genom omregleringen av apoteksmarknaden är det möjligt även för andra än att äga och driva apotek. trädde lagen (2009:366) om handel med läkemedel i kraft (prop. 2008/09:145, bet. 2008/09:SoU21, rskr. 2008/09:226). Målet med omregleringen av apoteksmarknaden är att konsumenterna ska få ökad tillgänglighet till läkemedel, bättre service och större tjänsteutbud. Enligt utskottets mening är erfarenheterna av omregleringen mycket positiva. Syftena med reformen har till stora delar redan uppnåtts. Tillgängligheten har ökat väsentligt jämfört med tidigare. Detta har skett genom att fler än 200 nya apotek har startats runt om i landet och genom att receptfria läkemedel har blivit möjliga att köpa i 6 000 mataffärer, bensinstationer etc. Även öppettiderna har ökat. Utskottet noterar också att kostnaderna för läkemedlen inte har ökat. Tvärtom utnyttjades inte de statliga subventionerna fullt ut , varför pengar har betalats tillbaka till landstingen. Vidare följer kostnadsutvecklingen, och verket har inte kunnat konstatera fördyrningar. Även (2010:4) visar att omregleringen har medfört positiva förändringar för kunderna. Vid den öppna utfrågningen uttalade verkets företrädare att bedömningen, utifrån ett konkurrens- och konsumentperspektiv, är att det finns goda förutsättningar för en positiv utveckling framöver (s. 34 i bilaga 2). Det är av stor vikt att omregleringen följs upp och utvärderas ur olika aspekter. Utskottet noterar att regeringen, med anledning av omregleringen, har fattat beslut om en rad utrednings- och tillsynsuppdrag för olika myndigheter. Det gäller inte minst Statskontorets uppdrag att följa upp och utvärdera apoteksomregleringen utifrån reformens mål. Även inom bl.a. Tillväxtanalys och pågår viktiga uppföljningsuppdrag. Vidare pågår vid i ett forskningsprojekt, Apotek i förändring, som finansieras av . De flesta av de pågående uppdragen och projekten kommer att avslutas under de kommande två till tre åren. Genom har utskottet skaffat sig en överblick över alla de uppdrag m.m. som pågår med anledning av omregleringen (dnr 2010:1817). Utskottet avser att följa och ta del av redovisningen av uppdragen. Det som tas upp i motion N1 (S, MP, V) yrkande 3 är därmed i huvudsak tillgodosett. För att redan nu ta del av erfarenheter från den efter omregleringen av apoteksmarknaden, höll utskottet en offentlig utfrågning . I utfrågningen deltog representanter för , , , , , , , , , och . En utskrift av utfrågningen återfinns i bilaga 2. Den nu aktuella redogörelsen från (redog. 2010/11:RRS8) behandlar förberedelsearbetet i apoteksreformen. Enligt utskottet är det av stort värde att granskat förberedelsearbetet, då det ger möjlighet att tidigt vidta åtgärder som kan medverka till att målen med reformen bättre kan uppnås. Utskottet konstaterar att regeringen redan vidtagit en del av de åtgärder som rekommenderar. En sådan fråga gäller handelsmarginalens utformning. Här konstaterar utskottet att regeringen har givit både Statskontoret och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) uppdrag med anknytning till detta. Vidare kommer () under 20112012 att inleda en översyn av handelsmarginalen. Myndighetens arbete ska resultera i en rapport där förutsättningarna för handelsmarginalens fastställande presenteras. Utskottet noterar vidare att regeringen fattade ett beslut om att tilldela Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) för att bygga upp en databas som följer prisutvecklingen på den omreglerade apoteksmarknaden. Tillväxtanalys har ett uppdrag att utvärdera hur läkemedelspriserna påverkats av omregleringen av apoteksmarknaden. I och med beslutet om tilldelning av medel skapas bättre förutsättningar för att följa upp priserna på generiska receptbelagda läkemedel specifikt. Beslutet ger också förbättrade möjligheter för kommande beslut i frågan. bör således inte ta något initiativ med anledning av motion So3 (S) yrkandena 1 och 2. Tillväxtanalys har också, , i uppdrag att följa och analysera den geografiska tillgängligheten till läkemedel med anledning av omregleringen av apoteksmarknaden. En delrapport med en första uppföljning ska lämnas , och uppdraget ska slutredovisas . Även Statskontoret har fått uppdrag på området. Häri ingår att utvärdera om utformningen av omregleringen har fungerat tillfredsställande i alla delar av landet. En delrapport med en första utvärdering ska lämnas , och uppdraget ska slutredovisas . Uppföljning av reformen är enligt utskottet av central betydelse och kommer att ge underlag för att bedöma ett eventuellt behov av åtgärder för att garantera tillgängligheten till läkemedel och apoteksservice i alla delar av landet även efter utgången av övergångsperioden . bör inte nu ta något initiativ med anledning av motionerna So2 (S) och So360 (S) i denna del. Övriga rekommendationer som tas upp i redogörelse bereds inom (skr. 2010/11:101 s. 265 f.). Före apoteksomregleringen hade apoteken en gemensam lagerhållning. På så sätt fick kunden hjälp med att lokalisera på vilket annat apotek ett visst förskrivet läkemedel fanns om det inte fanns på besöksapoteket. I och med omregleringen har varje apotekskedja sitt eget lager. Utskottet har noterat att den överenskommelse som finns i branschen, för att hjälpa kunder att lokalisera på vilket apotek ett visst förskrivet läkemedel finns, inte alltid fungerar i praktiken. Detta bekräftades vid utskottets utfrågning. Det gäller även den s.k. 24-timmarsregeln att en vara ska finnas tillgänglig på . Enligt utskottet är det viktigt att tillhandahållandeskyldigheten fungerar fullt ut. övervakar bl.a. hur apoteken följer överenskommelsen inom ramen för sin tillsyn av apotekens tillhandahållandeskyldighet. Vidare framgår av Statskontorets rapport omreglerad apoteksmarknad delrapport 1 (2011:10, s. 70 f.) att myndigheten bl.a. kommer att följa upp överenskommelsen som en del av sitt fortsatta uppdrag att utvärdera omregleringen av apoteksmarknaden. Utskottet utgår från att regeringen, om så krävs, vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa tillhandahållandeskyldigheten. Motion So3 (S) yrkande 3 avstyrks. Vad gäller delbetalning av läkemedel konstaterar utskottet att det av 2 kap. 6 § 10 lagen (2009:366) om handel med läkemedel framgår att den som har tillstånd att bedriva detaljhandel med läkemedel till konsument på begäran ska erbjuda konsumenter delbetalning av läkemedel och varor som omfattas av lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. Enligt gällande bestämmelser finns således redan ett krav på att ett apotek oavsett vilken form detta drivs i ska erbjuda konsumenter delbetalning av läkemedel. Vidare omfattas erbjudandet om delbetalning av tillsynsverksamhet. Frågan ingår, enligt uppgift, som en särskild punkt vid myndighetens inspektioner. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna So355 (S) yrkande 1, So360 (S) i denna del och So442 (S). Trots att mycket pekar på att omregleringen i det stora hela har varit en framgång, anser utskottet att det finns utrymme för fortsatta förbättringar. redogörelse pekar på några sådana områden, och några framkom vid utskottets hearing. Utskottet föreslår slutligen att lägger redogörelsen till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Apoteksomregleringen, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So2 av (S), 2010/11:So3 av m.fl. (S) yrkandena 13, 2010/11:So355 av och (båda S) yrkande 1 och 2010/11:So442 av och (båda S), 2010/11:So360 av m.fl. (S) och 2010/11:N1 av m.fl. (S, MP) yrkande 3. borgerliga majoritet beslutade om en avreglering av apoteksmarknaden (prop. 2008/09:145, bet. 2008/09:SoU21, rskr. 2008/09:226). Socialdemokraterna, och röstade emot denna avreglering. Skälen för detta och vår politik på området utvecklas närmare i motion 2008/09:So15. granskning av apoteksreformen tar upp en rad detaljer kring avregleringens genomförande men också ett par viktiga grundläggande aspekter som vi pekade på redan i samband med beslutet om avreglering. Dels underkänner den valda lösningen att höja handelsmarginalen, dels ställer frågan om vad som händer med apoteksförsörjningen i glesbygd efter 2013. När det gäller handelsmarginalen efter avregleringen så ska den fastställas av (), och nivån ska sättas så att en viss önskad lönsamhet för apoteken uppnås i syfte att ge incitament till ökad tillgänglighet och service på marknaden. menar i sin redogörelse att denna lönsamhetsreglering inte är ändamålsenlig. Beträffande apoteksservice i glesbygd är denna fråga bara löst , och vad som händer sedan är oklart. Regeringens åtgärder består dels av att har ett tillfälligt samhällsåtagande vad gäller apoteksombuden, dels av tillfälliga civilrättsliga avtalsvillkor med privata apoteksköpare vad gäller glesbygdsapotek. Apoteksombuden och avtalen gäller till 2013 och ska utvärderas innan behovet av vidare åtgärder beslutas. Mot denna bakgrund föreslår vi att beslutar i enlighet med rekommendationer om handelsmarginalen och apotekstäckningen: Regeringen bör omgående säkerställa att förtydligar och offentliggör vilka principer för lönsamhet som används vid fastställande av handelsmarginalen och hur marginalen ska justeras . Regeringen bör dessutom säkerställa att en genomgripande analys av apotekens handelsmarginal genomförs så att den framtida tillgängligheten varken blir för hög eller för låg i förhållande till konsumentnyttan. I det sammanhanget bör även behovet och utformningen av en förutsägbar och kostnadseffektiv lösning för apotekstäckningen i glesbygd analyseras. Vidare vill vi i detta sammanhang ta upp en viktig aspekt som enligt vår mening bör följas upp. Det gäller vad som händer när patienten ska hämta ut ett läkemedel på och får beskedet att läkemedlet inte finns inne. Grundläggande är att apoteken måste följa de regler som samhället ställer på ett apotek. Reglerna måste vara lika för alla aktörer. Apotekens skyldigheter regleras bl.a. av en förordning som säger att kunden ska få sitt läkemedel efter att det efterfrågats. Undersökningar i början på 2011 visar dock att inget av de sju största apoteksföretagen klarar 24-timmarsregeln vid alla tillfällen. Undantag från regeln får göras om det finns beaktansvärda skäl, men vad sådana skäl är har inte prövats . En försvårande faktor i sammanhanget är att möjligheten att hänvisa till ett annat apotek är begränsad. När hade samtliga apotek var det enkelt att ta fram information om vilket apotek som hade läkemedlet inne och hänvisa patienten dit. Efter avregleringen måste apotekspersonalen hantera situationen lite annorlunda apoteken har ju inte tillträde till konkurrenternas lagersaldo. Regeringen bör se över vilka regler som ska gälla för detta så att allmänheten inte drabbas och så att alla aktörer får lika förutsättningar och tydliga regler att följa. Avregleringen har även medfört att de privata apoteken nekar personer att handla receptbelagda mediciner på avbetalning. Vid avregleringen av apoteksmarknaden anförde regeringen att avregleringen skulle leda till förbättrad tillgänglighet och service. För många, i huvudsak äldre och sjuka, har det i stället blivit tvärtom. Enligt vår mening bör samtliga företag som bedriver apoteksverksamhet och förmedlar receptbelagd medicin också kunna erbjuda kunder att handla på avbetalning. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /11:RRS8 styrelses redogörelse om förberedelsearbetet i apoteksreformen. 2010/11:So2 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förutsägbar och kostnadseffektiv lösning för apotekstäckning i glesbygd. 2010/11:So3 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i enlighet med förslaget i omgående bör säkerställa att förtydligar och offentliggör vilka principer för lönsamhet som används vid fastställande av handelsmarginalen och hur marginalen ska justeras . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i enlighet med förslaget i bör säkerställa att en genomgripande analys av apotekens handelsmarginal genomförs så att den framtida tillgängligheten varken blir för hög eller för låg i förhållande till konsumentnyttan; i det sammanhanget bör man även analysera behovet och utformningen av en förutsägbar och kostnadseffektiv lösning för apotekstäckningen i glesbygd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om 24-timmarsregeln på apotek. Motion väckt med anledning av skrivelse 2009/10:140 2010/11:N1 av m.fl. (S, MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avregleringen av apoteksmarknaden bör följas upp och utvärderas. Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:So355 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att privata apotek ska ha samma skyldighet som att erbjuda kunder att handla receptbelagda mediciner på avbetalning. 2010/11:So360 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder som garanterar äldres speciella behov i det avreglerade . 2010/11:So442 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om problem till följd av privatiseringen av . öppna utfrågning om erfarenheter från den efter omregleringen av apoteksmarknaden kl. 09.3011.50 i Förstakammarsalen Hans Wahlén, vd (f.d. KD Pharma) , förste vice ordförande , förste vice ordförande Från socialutskottet deltog: (C), ordförande (S), vice ordförande Per Ramhorn (SD) Ordföranden: Det är dags att börja. Jag heter och är ordförande i socialutskott. Jag vill hälsa er varmt välkomna till den offentliga utfrågningen på temat erfarenheter från den efter omregleringen av apoteksmarknaden som vi i socialutskottet arrangerar här i förstakammarsal. Jag riktar mig alldeles särskilt till er som inbjudits att delge oss erfarenheter och synpunkter. Jag hälsar också välkommen till övriga intresserade som finns här på läktaren i men också de som följer oss via televisionen. Syftet med apoteksomregleringen är främst att öka tillgängligheten och därmed förbättra servicen i hela landet på ett säkert sätt. Det handlar om en omfattande reform som rör försäljning av såväl receptfria som receptbelagda läkemedel som genomförs i olika steg. Antalet nya apotek uppgår till drygt 200 efter omregleringen, och vissa receptfria läkemedel kan nu köpas i 6 000 butiker. Så långt vet vi. Men vi vet också att det är mycket som ska fungera. Det är komplicerade system, och det är många aktörer som är inblandade. Därför är det angeläget att utifrån fattade beslut kontinuerligt utvärdera, följa upp och vid behov justera.