bet · GY01AU3 · 2011-02-28 00:00:00 — 2010/11:AU3 En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan 20102015 En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan 20102015 I detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottet regeringens skrivelse En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan 20102015 (skr. 2009/10:248). I ärendet behandlas också en följdmotion med anledning av skrivelsen och motioner om vissa relaterade frågor som väckts under den allmänna motionstiden . Sammanlagt 43 motionsyrkanden behandlas. Den nationella handlingsplanen som presenteras i skrivelsen ska genom att lyfta fram strategiskt prioriterade områden och insatser som är kopplade till dessa utgöra en grund för arbetsmiljöarbetet . I handlingsplanen presenteras ett antal konkreta åtgärder; avsikten är att ytterligare åtgärder ska kunna preciseras efter hand. Handlingsplanen är avsedd att gälla med en halvtidsavstämning . En utvärdering ska genomföras . Regeringens avsikt är att insatserna när det gäller arbetsmiljön ska bidra till den övergripande prioriteringen att bryta utanförskapet. Arbetsmiljöinsatserna ska motverka utslagning från arbetslivet och öka möjligheterna till inträde i arbetslivet. Arbetsmiljöpolitiken ska liksom vara inriktad på att minska riskerna att drabbas av olycksfall och sjukdomar, men även i högre grad än tidigare handla om att arbetsmiljön ska vara utvecklande och bidra till hälsa. Arbetsmiljön som framgångsfaktor och konkurrensmedel ska synliggöras bättre. Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna. Utskottet föreslår tillkännagivanden till regeringen om arbetsmiljöhänsyn vid offentlig upphandling och utarbetande av en lag om sluten kontanthantering i detaljhandeln. Båda grundar sig på en gemensam motion från Socialdemokraterna, och . I dessa delar har två reservationer lämnats av företrädare för , . Övriga motioner avstyrks. I dessa delar har företrädare för Socialdemokraterna, och lämnat elva reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2010/11:A3 av m.fl. (S, V, MP) yrkandena 1, 2, 5, 7, 8 och 13, 2010/11:A329 av m.fl. (S) och 2010/11:A391 av (S). Reservation 1 (S, MP, V) 2010/11:A407 av m.fl. (MP) yrkande 7. Reservation 2 (MP) 2010/11:A3 av m.fl. (S, V, MP) yrkande 3 och 2010/11:A363 av m.fl. (S). Reservation 3 (S, MP, V) Arbetsmiljöhänsyn vid offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om sådan ändring i lagen om offentlig upphandling att arbetsmiljöhänsyn kan tas och krav på villkor enligt svenska kollektivavtal ställas vid upphandling. 2010/11:A3 av m.fl. (S, V, MP) yrkande 4. Reservation 4 (M, FP, C, KD) 2010/11:A345 av (S) och 2010/11:A405 av i och (båda M) yrkandena 13. 2010/11:A219 av och (båda S), 2010/11:A351 av (S) yrkandena 13 och 2010/11:A407 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 5 (S, MP, V) Hälsofrämjande arbetsplatser och företagshälsovård 2010/11:A3 av m.fl. (S, V, MP) yrkandena 11 och 12. Reservation 6 (S, MP, V) 2010/11:A205 av och (båda S), 2010/11:A250 av m.fl. (S), 2010/11:A293 av och (båda S), 2010/11:A325 av och (båda S), 2010/11:A343 av och (båda S) och 2010/11:A377 av och (båda S). Reservation 7 (S, V) 2010/11:A407 av m.fl. (MP) yrkande 11. Reservation 8 (MP) 2010/11:A3 av m.fl. (S, V, MP) yrkande 6 och 2010/11:A223 av och (båda S). Reservation 9 (S, MP, V) Begränsning av ensamarbete genom lag 2010/11:A260 av (MP). Reservation 10 (MP) 2010/11:A407 av m.fl. (MP) yrkande 9. Reservation 11 (MP, V) Lag om sluten kontanthantering i detaljhandeln tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att initiativ bör tas att tillsammans med arbetsmarknadens parter utforma ett förslag till lag om sluten kontanthantering inom detaljhandeln. 2010/11:A3 av m.fl. (S, V, MP) yrkande 10 och 2010/11:A243 av (M) och 2010/11:A338 av i m.fl. (S). Reservation 12 (M, FP, C, KD) 2010/11:A312 av (FP), 2010/11:A332 av (M) och 2010/11:A420 av (FP). 2010/11:A324 av och (båda S) och 2010/11:A356 av (S). Reservation 13 (S) 2010/11:A303 av (M). En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan 20102015 lägger skrivelse 2009/10:248 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (KD), (SD), (V) och (MP). I detta ärende behandlas regeringens skrivelse En förnyad arbetsmiljöpolitik med nationell handlingsplan 20102015 (skr. 2009/10:248). Betänkandet behandlar även en motion (mot. 2010/11:A3) som väcktes med anledning av skrivelsen och motioner som avser närliggande frågor och som väckts under den allmänna motionstiden . I det följande refereras motionerna, som alla väckts under det innevarande , utan angivande av årtal (2010/11). Regeringens skrivelse om en förnyad arbetsmiljöpolitik och övergripande frågor Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att motionerna om bl.a. en upprustning av arbetsmiljöarbetet och en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet avslås. Jämför reservationerna 1 (S, MP, V), 2 (MP) och 3 (S, MP, V). I skrivelsen (skr. 2009/10:248) tecknas en bakgrund med regeringens övergripande prioriteringar och utgångspunkter för arbetsmiljöarbetet. Därefter beskrivs utvecklingen på arbetsmiljöområdet. Slutligen presenterar regeringen en nationell handlingsplan för arbetsmiljöområdet för åren 20102015. Handlingsplanen ska utgöra en grund för arbetsmiljöarbetet genom att lyfta fram strategiska prioriterade områden och insatser som är kopplade till dessa. Regeringens utgångspunkter för arbetsmiljöpolitiken Utgångspunkten är att regeringens insatser när det gäller arbetsmiljö ska bidra till den övergripande prioriteringen att bryta utanförskapet. De två huvudinriktningarna för den förnyade arbetsmiljöpolitiken är att den dels ska bidra till den samlade jobbpolitiken, dels lyfta fram arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft. Detta innebär dock inte att de mer traditionella arbetsmiljöfrågorna ska tonas ned. Arbetsmiljöpolitiken ska liksom handla om att minska riskerna att drabbas av olycksfall och sjukdomar, men även i högre grad än tidigare handla om att arbetsmiljön ska vara utvecklande och bidra till hälsa. Den ska också ges en mer offensiv och positiv innebörd. Det ska inte enbart handla om att förhindra en dålig arbetsmiljö, utan också om att se arbetsmiljön som utvecklande för såväl individer som verksamhet och som en framgångsfaktor och ett konkurrensmedel. Regeringens uppfattning är att de arbetsgivare som har förmåga att använda arbetsmiljöns positiva och värdeskapande möjligheter också kommer att ha stora fördelar av detta. Den framtida arbetsmiljöpolitiken måste bidra till att arbetsmiljöfrågorna upplevs som ett självklart engagemang för alla på arbetsplatsen. Det innebär också att kunskapen om arbetsmiljö och om vilka regler och skyldigheter som gäller måste vara väl spridd. Regler och skyldigheter ska vara så enkla och begripliga som möjligt, och det måste upplevas som lätt att hämta information och att få del av kunskap inom området. I fråga om minskade risker i arbetsmiljön kan det sammanfattas med att utvecklingen på arbetsmiljöområdet har varit positiv, t.ex. har antalet dödsolyckor och arbetsolyckor minskat liksom antalet anmälda arbetssjukdomar. Regeringen har beslutat om förändringar och vidtagit åtgärder för förbättringar inom arbetsmiljöområdet. Bland annat har informationsverksamhet förstärkts. Ett antal författningsändringar har genomförts i arbetsmiljölagen (1977:1160), förkortad AML, och arbetsmiljöförordningen (1977:1166). Ett exempel är att undantaget i AML för arbete i arbetsgivarens hushåll har tagits bort. har det dessutom genomförts omfattande förbättringar av regelstrukturen inom arbetsmiljöområdet i samarbete med arbetsmarknadens parter. De administrativa kostnaderna för företagen beräknas ha minskat med netto, och 26 föreskrifter, allmänna råd, meddelanden och anvisningar har upphävts. Den nationella handlingsplanen för arbetsmiljöarbetet Ett av syftena med handlingsplanen är att den ska bidra till att uppfylla det mål för området arbetsmiljö som anges i budgetpropositionen. Arbetsmiljön ska förebygga ohälsa och olycksfall samt motverka att människor utestängs från arbetet. En god arbetsmiljö tar hänsyn till människors olika förutsättningar och bidrar till utvecklingen av både individer och verksamhet. Den nationella handlingsplanen ska genom att lyfta fram viktiga områden utgöra en grund för arbetsmiljöarbetet . Handlingsplanen ska gälla , med en halvtidsavstämning . Vid avstämningen kan resultaten av 20072012, liksom en eventuell förnyad strategi, tas till vara och inarbetas. En utvärdering av den nationella handlingsplanen ska därefter genomföras . I handlingsplanen presenteras ett antal konkreta åtgärder. Av skrivelsen framgår dessutom att avsikten är att ytterligare åtgärder ska kunna preciseras efter hand inom ramen för den sedvanliga beslutsgången inom . Insatser ska riktas mot följande områden och målsättningar. Risker och möjligheter i arbetsmiljön: Systemen för att minska riskerna i arbetsmiljön ska förbättras som arbetsmiljöns möjligheter att bidra till hälsa och välbefinnande i högre grad ska uppmärksammas och utvecklas. Konkreta åtgärder som pågår eller planeras inom detta område är bl.a. den aviserade propositionen om samordning mellan AML och lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, förkortad MBL regelförenklingsarbetet inom författningsverksamhet som kommer att fortsätta en utredning för effektivare sanktioner på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet (dir. 2010:20) utveckling av insatser för att främja och följa utvecklingen av företagshälsovård uppdrag att se över möjligheten att ta fram en lämplig indikator för att kunna följa utvecklingen av goda arbetsmiljöer särskilt fokus i informationsverksamhet på småföretagens behov av rådgivning och stöd. Utanförskapet: Arbetsmiljöförutsättningar ska ses som en viktig komponent i arbetet med att minska utanförskapet. Konkreta åtgärder som pågår eller planeras inom detta område är bl.a. regeringens övervägande av ett särskilt stöd till arbetsplatser med utgångspunkten att stärka förutsättningarna för att de som kommer från ett utanförskap kan utvecklas och kvarstå i arbete genom att arbetsmiljöns betydelse särskilt uppmärksammas. Konkurrens och lönsamhet: Arbetsmiljö som en viktig konkurrens- och lönsamhetsfaktor ska synliggöras och därmed förstärkas. Konkreta åtgärder som pågår eller planeras inom detta område är bl.a. stöd till centrumbildningar och enskilda forskningsprojekt som ges via myndigheter som exempelvis för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) och stimulering av en ökad arbetsmiljöcertifiering så att certifierade arbetsplatser kan lyftas fram och därmed synliggöras på webbplats. Medvetenhet och kunskap: Medvetenhet och kunskap om arbetsmiljöfrågor ska öka i hela samhället. Konkreta åtgärder som pågår eller planeras inom detta område är bl.a. utredning av behov och förutsättningar för en sammanhållande aktör för kunskapsförmedling inom arbetsmiljöområdet, med inriktning på att långsiktigt stärka kunskapsförmedlande aktiviteter inom forskningsområdet utveckling och förbättring av informerande roll integrering av arbetsmiljökunskap i examensmålen för gymnasieskolans yrkesförberedande program arbetsmiljökunskap som en del i det för de högskoleförberedande programmen gemensamma ämnet samhällskunskap. m.fl. (S, MP, V) betonar i flerpartimotion A3 yrkandena 13, 5, 7, 8 och 13 behovet av att rusta upp arbetsmiljöarbetet. Partierna framför att regeringens handlingsplan innehåller vackra ord om arbetsmiljöns betydelse men är kliniskt ren från konkreta åtgärder. Det finns inga förslag på insatser för att skapa ett friskare arbetsliv med goda arbetsvillkor där människor inte blir sjuka av att arbeta eller skadas i arbetet ett hållbart och utvecklande liv. Det måste enligt motionen skapas ett uthålligt arbetsliv. En god arbetsmiljö handlar inte bara om fysisk miljö utan också om t.ex. delaktighet i beslut på arbetsplatsen, ett gott partssamarbete och en väl fungerande arbetsorganisation. Friska arbetsplatser är positivt och avgörande för arbetstagarnas ställning i arbetslivet, företagens utveckling och samhällsekonomin. Regeringen har gått åt ett motsatt håll, och handlingsplanen innebär ingen ändring i det avseendet. I stället för att investera i åtgärder har man försvårat möjligheterna att bedriva ett ambitiöst arbetsmiljöarbete. Resurserna till har dragits ned, har lagts ned och medlen till utbildning av skyddsombud har tagits bort. Partierna vill skapa förutsättningar för att ett långsiktigt och ambitiöst arbetsmiljöarbete, anpassat till ett föränderligt arbetsliv, ska kunna bedrivas. Satsningar behöver göras på resurser till tillsyns- och informationsarbete, utbildning av skyddsombud och de regionala skyddsombudens verksamhet (yrkande 1) liksom till en samlad arbetslivsforskning (yrkande 2). behöver enligt partierna ett sammanhållande organ där arbetslivets forskningsbehov kan formuleras och där kunskaper om pågående forskning finns samlade. Partierna understryker också behovet av ett program om kvinnors arbetsmiljö. Det är mycket angeläget att ta initiativ till ett sådant program i syfte att minska den arbetsrelaterade långvariga sjukfrånvaron för kvinnor, som ofta är relaterad till stress, och att föreslå lösningar på arbetsmiljöproblem och bidra med kunskapsutveckling inom kvinnors arbetsmiljö (yrkande 3). En god arbetsmiljö gör det möjligt för fler att arbeta längre, vilket bidrar till en starkare gemensam välfärd. Man anser att politiska beslutsfattare i kommuner och landsting har ett särskilt ansvar för arbetsmiljön i den gemensamma sektorn. Den gemensamma sektorn bör bli en mönsterarbetsplats (yrkande 8). Det krävs bl.a. en väl fungerande rapportering och registrering av tillbud och olyckor (yrkande 5). Partierna anser att alla tillbud och olyckor som sker på den svenska arbetsmarknaden, dvs. även arbetsskador som drabbar utländsk arbetskraft som tillfälligt arbetar i , ska rapporteras till som ska ha en skyldighet att registrera dessa. Omkring en person i snitt dör i en arbetsolycka. Detta är oacceptabelt. Ribban måste höjas, och en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet bör införas (yrkande 13). Det behövs även ett starkare skydd för dem som arbetar i någon annans hushåll. Det behövs bättre arbetsmiljötillsyn för dem som har sin arbetsplats i andra människors hem (yrkande 7). (S) förespråkar i motion A391 en nolltolerans mot arbetsplatsolyckor. de gröna anser i kommittémotion A407 yrkande 7 att regeringen bör inbjuda arbetsmarknadens parter till överläggningar med syftet att få till stånd en trepartsöverenskommelse om statens respektive parternas ansvar vad gäller arbetsmiljöarbetet. Den snabba förändringen på arbetsmarknaden skärper kraven på flexibilitet när det gäller partssamverkan och arbetsmiljöinsatser. m.fl. (S) betonar i motion A329 behovet av åtgärder för att åstadkomma en bättre arbetsmiljö för de anställda inom hotell- och restaurangnäringen. m.fl. (S) pekar i motion A363 på att försämrad arbetsmiljö i högre grad drabbar kvinnor än män. Det krävs forskning och lagstiftning med ett tydligt genusperspektiv för att komma till rätta med de missförhållanden som finns på arbetsmarknaden. Utskottets utgångspunkt är att förhållandena i arbetslivet påverkar människors hela livssituation. Därför är det viktigt att främja ett långsiktigt hållbart arbetsliv så att människor som kan arbeta ska få möjlighet att göra det efter sina förutsättningar. Insatser för att förbättra arbetsmiljön är särskilt betydelsefulla för att minska utanförskapet genom att motverka utslagning från arbetslivet och öka möjligheterna till inträde, men de bidrar också till att skapa gynnsamma förutsättningar för tillväxt och hälsa. Människor ska kunna vistas i en god arbetsmiljö med arbetsvillkor som möjliggör detta. Arbetsmiljön i är vid en internationell jämförelse god. Arbetslivet och de faktorer som påverkar arbetsmiljön har dock förändrats. som kunskapen och förmågan att hantera vissa risker har förbättrats, har nya risker tillkommit och fått ökad betydelse. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att dessa förändringar självklart måste uppmärksammas. Det behövs också ett nytänkande inom arbetsmiljöområdet, där det inte enbart handlar om att förhindra en dålig arbetsmiljö och främja en god arbetsmiljö. Det handlar också om att se arbetsmiljön som utvecklande för individer, och som både konkurrensmedel och framgångsfaktor för verksamheter. Utskottet instämmer också i regeringens bedömning att politiken bör inriktas på strukturella insatser som lyfter fram och på olika sätt synliggör de värdeskapande och konkurrensstärkande effekterna av en bra arbetsmiljö. Det finns t.ex. positiva samband mellan god arbetsmiljö och för lönsamheten viktiga faktorer som låg frånvaro, hög produktivitet, hög kvalitet och stärkt produkt- och arbetsgivarvarumärke. Arbetsgivare har ett omfattande ansvar för och mycket att vinna på att ha friska medarbetare. Utskottet anser att det är viktigt att lyfta fram de hälsofrämjande möjligheter som en bra arbetsmiljö ger. Alla arbetsgivare, inte bara de inom den offentliga sektorn, måste ge hög prioritet åt arbetsmiljöfrågorna och se dem som viktiga. Det är av betydelse att det finns en medvetenhet och kunskap inte bara om arbetsmiljörisker utan också om de verksamhetsmässiga vinster som en god arbetsmiljö medför. Det är således inte bara för individen en bra arbetsmiljö är en fördel utan också för verksamheten. En arbetsplats där de anställda mår bra skapar bättre produkter och tjänster. Att ses som en attraktiv arbetsgivare med bra arbetsmiljö påverkar även hur verksamheten uppfattas av kunder och affärspartner. Utskottet anser att detta är betydelsefulla drivkrafter för att arbetsgivare ska verka för en god arbetsmiljö. Utskottet vill också betona att arbetsmarknadens parter har en självklar och viktig roll i detta arbete. Utskottet noterar i detta sammanhang att regeringen löpande har samråd med arbetsmarknadens parter. Utskottet kan konstatera att det varit en god utveckling inom arbetsmiljöområdet. Efter att arbetsolyckor med dödlig utgång ökat vände siffrorna nedåt för att hamna på en ny lägstanivå (41). steg siffrorna något (52), men den långsiktiga trenden har varit klart nedåtgående. Utskottet vill understryka att ett seriöst och förebyggande arbetsmiljöarbete sannolikt är av väsentligt mycket större betydelse för antalet dödsolyckor än att, som föreslås i några motioner, anta en nollvision för sådana olyckor. Frekvensen anmälda arbetsolyckor som föranlett frånvaro från arbetet har minskat och i en allt snabbare takt . Frekvensen är nu lägre än vad den var vid den tidigare lägsta nivån kring mitten av . Antalet anmälda arbetssjukdomar har kraftigt minskat, och är det fråga om en nedgång . De anmälda arbetssjukdomarna ligger nu på en ny lägsta nivå. I motion A3 yrkande 5 (S, MP, V) anser partierna att alla arbetsolyckor som inträffar i också ska registreras i den svenska statistiken. Formellt sett är det som styr hur statistiken förs i medlemsländerna. För att undvika dubbelregistrering ska en och samma olycka bara tas med i statistiken en gång. Därför registreras inte alla olyckor som faktiskt inträffar i i den svenska statistiken. Till exempel ingår inte olyckor som drabbar tillfälligt utstationerade arbetstagare som utför arbete i . generaldirektör har vid en utskottsutfrågning gett uttryck för att myndigheten i sin informationsgivning missar en viktig aspekt på det hela. Han uttalade att myndigheten måste finna ett sätt både att leva upp till statistikreglerna inom EU och att kommunicera med medborgarna och uppdragsgivarna, dvs. Enligt underhandsinformation från är denna fråga fortfarande aktuell. Arbetsmiljöproblem leder till kostnader för individer och samhälle. En viktig del av arbetsmiljöproblemen är arbetsskadorna. På uppdrag av regeringen har tagit initiativ till en kunskapsöversikt om samhällsekonomiska kostnader för arbetsmiljöproblem (rapport 2010:2). Översikten är framtagen av forskare på . I denna rapport görs en genomgång av olika typer av kostnader för arbetsskador och vad det kostar att förebygga dem. Det är dock inte en översikt över alla kostnader. En stor del av kostnaderna bärs av avtalsförsäkringar, arbetsgivare och inte minst av de individer som drabbas av skadorna. Kostnaderna varierar bl.a. mellan branscher och mellan olika åldersgrupper. En av huvudslutsatserna i rapporten är att det saknas uppgifter om väsentliga kostnadsposter, vilket visar att det behövs en förbättrad och utvidgad statistik. En annan huvudslutsats är att det är viktigt att ge tydliga incitament till arbetsgivare och arbetstagare att vidta åtgärder som minskar antalet arbetsskador. Ytterligare en kunskapsöversikt om den svenska arbetsmarknadens branschförändringar och deras konsekvenser för arbetsmiljöarbetet håller på att tas fram av forskare vid och är planerad att publiceras . I motion A3 yrkande 7 (S, MP, V) efterfrågas ett starkare skydd för den som arbetar i någons hushåll. Utskottet konstaterar att undantaget i AML för arbete i arbetsgivarens hushåll har tagits bort, vilket innebär att alla slag av arbete nu omfattas av lagen (prop. 2007/08:65, bet. 2007/08:AU5, rskr. 2007/08:180). För arbete som utförs i hemmet ska enligt 15 § arbetsmiljöförordningen inspektionsbesök endast göras på begäran av den arbetsgivare eller arbetstagare som berörs, eller om det finns någon annan särskild anledning till det. I proposition 2007/08:65 behandlades även frågan om denna bestämmelse också skulle avskaffas. Regeringen valde att inte göra det. har i sitt budgetunderlag 20112013 till regeringen (2009/100255) angett att myndigheten, med anledningen av att undantaget för arbete i arbetsgivarens hushåll avskaffats, gjort en genomgång av tillämpliga föreskrifter. slutsats blev att verkets föreskrifter är tillämpbara även i sådana fall, vilket innebär att myndigheten också i fortsättningen kommer att göra inspektioner i enskildas bostäder på förekommen anledning. Med anledning av motion A3 yrkande 2 (S, MP, V) vill utskottet understryka betydelsen av arbetslivsforskning. Arbetslivsforskningen behövs bl.a. för att man ska få kunskap om hur politiska reformer som genomförs påverkar arbetsmarknadens funktionssätt. Utskottet anser att förslagen i den forskningsproposition som fattade beslut om (prop. 2008/09:50, yttr. 2008/09:AU4y, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) lägger en bra grund och ger goda förutsättningar för en fortsatt hög nivå på bl.a. den svenska arbetslivsforskningen. Utskottet kan också konstatera att för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) har fått medel för en nivåhöjning för stöd till forskning inom arbetslivsområdet. Nivåhöjningen har skett successivt för att innebära en höjning med . FAS har bl.a. beviljat medel till tre programstöd och tre s.k. starka forskningsmiljöer, FAS-centrum, som innefattar forskning om arbetsmiljö, arbetsorganisation och arbetsmarknad. Därutöver kan utskottet konstatera att en särskild satsning har genomförts för stöd till forskning inom området arbetsmiljölönsamhet. () disponerade totalt för detta ändamål. Utskottet värdesätter att forskning bedrivs på många olika universitet och inom olika discipliner. Det finns dock i detta sammanhang ett behov av någon form av sammanhållande aktör för kunskapsförmedling. När det gäller motion A3 yrkande 3 (S, MP, V) om ett program om kvinnors arbetsmiljö kan utskottet instämma i vikten av att få ned den arbetsrelaterade långvariga sjukfrånvaron för kvinnor. Det är också viktigt att könsmässiga skillnader när det gäller såväl arbetsmiljöns positiva som negativa effekter på hälsan uppmärksammas. Utskottet vill dock understryka betydelsen av att forskningen inom arbetslivsområdet bedöms av forskningsfinansiärer i konkurrens på sedvanligt sätt. Utskottet är övertygat om att de arbetsgivare som har förmåga att använda arbetsmiljöns positiva och värdeskapande möjligheter också kommer att ha stora fördelar av detta.