bet · GZ01FiU1 · 2011-11-15 00:00:00 — Vi föreslår därför en sänkning av elskatten med /kWh, till en kostnad av , vilket ger en villa med en energiförbrukning på 25 000 kWh/år en besparing på . Regeringen räknar med ett reformutrymme på . De satsningar som regeringen föreslår påstås stimulera sysselsättningen. Vi ifrågasätter dock om regeringens åtgärder verkligen har några positiva sysselsättningseffekter. Sänkning av restaurangmomsen beräknas kosta och skapa 3 500 arbetstillfällen. Dessutom sparar vi ytterligare 2012 genom en restriktiv invandringspolitik samt ytterligare 4,1 miljarder genom att anpassa det svenska biståndsmålet till FN:s rekommendation om av BNI. Vi kalkylerar alltså med ett budgetutrymme på . Vi bedömer att detta utrymme växer betydligt och uppgår till nästan . Vi förordar att lämnar EU och bedömer i vår långsiktiga budgetplanering att detta ger stora besparingar eftersom EU-avgiften utgår. En sådan process bedöms dock ta relativt och vi räknar därför inte med några besparingar . Vår ambition är att genom en rad åtgärder minska asyl- och anhöriginvandringen . Med stöd av många utredningar och med en försiktig beräkning visar kalkyl att detta skulle ge ett mycket omfattande budgetutrymme 20122015. Genom att räkna in flera olika former av satsningar inom biståndsramen kan vi kombinera ett praktiskt och effektivt bistånd med besparingar i budgeten. Fokus på effektivitet snarare än på att dela ut regelrätta bidrag skulle göra det möjligt för att leva upp till FN:s rekommendation om en biståndsram på av BNI som vi skulle kunna hjälpa minst lika många akut nödlidande människor som . Vi räknar med att spara 4,1; 8,8; 9,4 respektive åren 20122015. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i reservationen. 2011/12:Fi231 av m.fl. (V), 2011/12:Fi243 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 8, 2011/12:Fi252 av m.fl. (V) och 2011/12:MJ407 av m.fl. (V) yrkande 23 och avslår proposition 2011/12:1 finansplanen punkt 1 och motionerna 2011/12:Fi221 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 3, 2011/12:Fi240 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 14, 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2011/12:Fi242 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 11 och 13, 2011/12:Fi253 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Fi261 av (M), 2011/12:Fi272 av m.fl. (S), 2011/12:Fi286 av (M), 2011/12:Sk356 av (M) yrkandena 1 och 4, 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 3 och 28, 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 18 och 2011/12:MJ291 av m.fl. (MP) yrkande 3. Full sysselsättning är det övergripande målet Det övergripande målet för ekonomiska politik är full sysselsättning. Arbetet är basen för välfärd och ekonomiskt välstånd, och egen försörjning är grunden för personlig frihet och självständighet. Den ekonomiska politiken ska bidra till minskade ekonomiska och sociala skillnader. har bland världens starkaste statsfinanser. Ändå har massarbetslösheten blivit vardag som ojämlikheten breder ut sig alltmer och samhället dras isär. Därför behövs det en ny färdriktning. Det är tid för investeringar i fler jobb och bättre välfärd. Det behövs breda samhällsnyttiga investeringar för att bygga samhället starkt och jämlikt samt för att öka jämställdheten. Till skillnad från regeringen som pratar om arbetslinjen leder förslag till riktlinjer till att riktiga jobb skapas. innebär detta 125 000 nya jobb och utbildningsplatser. Förutsättningarna för regeringen att föra en expansiv finanspolitik är mycket goda. De offentliga finanserna är mycket starka, och regeringen redovisar ett strukturellt sparande som i relation till överskottsmålet indikerar ett outnyttjat reformutrymme på 35 respektive . Betydande delar av detta reformutrymme borde regeringen använda till investeringar som stärker långsiktiga tillväxtförmåga som de uppehåller efterfrågan på kort sikt. förslag till riktlinjer visar att det går att förena ett ansvarstagande för trygga offentliga finanser med betydande investeringar för fler i jobb och stärkt välfärd. budget visar på ett överskott i det offentliga sparandet i offentlig sektor. Investeringar i fler jobb och stärkt välfärd Gemensamt finansierade tjänster som sjukvård, skola, barn- och äldreomsorg som är lika för alla är helt avgörande för ett jämlikt samhälle. Det mest grundläggande kravet för att åstadkomma en hållbar välfärdsekonomi är att statens statsbidrag till kommunerna värdesäkras. Ett sådant förslag beräknas till , vilket är detsamma som lönekostnaden för 6 000 anställda. Dessutom måste betydande resurser tillföras kommunsektorn inom flera områden där behoven är stora, och här finns konkreta förslag till resursförstärkningar på 18, 23 respektive mer för åren 20122014 jämfört med vad regeringen budgeterar. Regeringens politik har uppmuntrat riskkapitalbolag att köpa in sig i gemensamma välfärdsverksamheter som genererar stora vinster. Svenska folkets skattepengar ska inte användas till vinster för riskkapitalbolagens ägare utan till bättre skolor, sjukhus och bibliotek. Det måste bli förbjudet att driva välfärdsverksamheter i bolagsform med vinst som drivkraft. Införandet av den fria etableringsrätten och vårdvalsreformen har tillsammans med vinst som drivkraft bl.a. inneburit att det förebyggande hälsoarbetet nedprioriterats. För att vända denna utveckling krävs betydande statliga stöd för det förebyggande hälsoarbetet och för att öka antalet vårdplatser. Behovet av mer personal inom äldreomsorgen är stort. I stället för att, som regeringen föreslår, utvidga vårdvalsreformen till att även gälla i äldreomsorgen, ska statliga medel användas bl.a. till ökad bemanning i äldreomsorgen, ett kompetenslyft för personalen inom äldreomsorgen och maxtak för hemtjänsttaxa på /timmen samt för att få fler kommuner att göra det enklare att få hemtjänst. Garantipensionen ska höjas. För övrigt kan inte bristerna i dagens pensionssystem kompenseras genom skattesänkningar, vilket regeringen tycks anse. En ny genomgripande pensionsreform är nödvändig. För ökad ekonomisk jämlikhet krävs bl.a. rätt till fasta jobb på heltid, att RUT-avdraget avskaffas till förmån för 15 000 platser i barnomsorg på obekväm arbetstid, höjda bostadsbidrag för ensamstående föräldrar och pensionärer och ett höjt och indexerat underhållsstöd. Regeringens attacker mot sjukförsäkringen har lett till att sjuka utförsäkras och att vi har fått ett där sjukdom för många, framför allt kvinnor, har kommit att innebära fattigdom. Med regeringens politik har tagits från sjuka, vilket är ungefär lika mycket som gått till skattesänkningar för de rikaste . Utförsäkringarna måste stoppas och den orimliga prövningen mot en fiktiv arbetsmarknad efter skyndsamt ändras. Regeringens bärande idé tycks vara att sjuka ska tvingas till att söka arbete genom att deras ekonomi körs i botten. kan aldrig acceptera ett sådant synsätt. Försäkringen och dess villkor ska stimulera till aktivitet för att ge sjukskrivna förbättrad arbetsförmåga. Därför ska sjuka få ersättning även och hela den sjukpenninggrundande inkomsten räknas med vid beräkningen av sjukpenningen. Dessutom måste taket i sjukförsäkringen höjas, karensdagen avskaffas och sjukförsäkringen individanpassas. Målet att den svenska skolan ska vara likvärdig blir alltmer avlägset. Var tredje elev lämnar gymnasieskolan utan fullständiga betyg och många unga riskerar att fastna i otrygga anställningar och långtidsarbetslöshet. måste satsas på de elever och de skolor, ofta i segregerade områden, som har de största behoven. Dessutom måste kommunernas fördelning av skolans resurser förändras så att de fördelas utifrån elevernas olika bakgrund och behov av stöd. Vi inför också ett statligt medfinansieringsstöd för att kunna anställa mer personal i fritidshemmen och för att grundskoleelever ska kunna få frukost i skolan. Högskoleutbildning måste vara tillgänglig för alla; därför avvisar vi regeringens politik som leder till stängda dörrar. Vi höjer också studiemedlen och bidragsdelen. För oss är utbildning och kunskap en demokratisk rättighet. Investeringar i jobb och grön omställning Regeringen saknar ambitioner för bostadspolitiken. Bostadsbristen måste mötas genom ökat bostadsbyggande och målet är att det ska byggas 20 000 hyresrätter . För att nå dit måste ett statligt investeringsstöd till nyproduktion av miljövänliga hyresrätter införas. För att jämställa boendekostnaderna för de olika boendeformerna föreslår vi att fastighetsskatten på hyresfastigheter slopas. Det befintliga bostadsbeståndet måste också upprustas och för detta ska ett upprustningsprogram för boende i flerfamiljshus införas. Med ett sådant stöd skulle 60 000 hyreslägenheter kunna totalrenoveras . Varje kommun ska också vara skyldig att ordna en bostadsförmedling. Ett särskilt stöd till upprustning av välfärdslokaler måste också införas eftersom många skolor, förskolor och äldreboenden är i behov av omedelbara upprustningsinsatser. För att bygga bort hinder i offentliga lokaler och affärslokaler behövs ett särskilt statligt tillgänglighetsstöd. Alla dessa förslag innebär att 10 00020 000 nya jobb skapas. Det krävs en rad åtgärder inom järnväg och kollektivtrafik för att skapa fler arbetstillfällen, förbättra transporterna och minska miljöpåverkan. Den tillfälliga anslagshöjning som regeringen föreslår till underhåll av järnvägen är inte tillräcklig. Det behövs nyinvesteringar i järnväg. föreslår satsningar som 2014 innebär mer jämfört med regeringens förslag. Detta ger ca 17 000 jobb. En viktig förutsättning för att gynna investeringar är dessutom att budgetlagen medger lånefinansiering och att det införs en statlig investeringsbudget med ett avskrivningsreglemente. För att styra om till att minska vägtransportvolymerna och därmed minska utsläppen ska en avståndsbaserad vägslitageavgift på lastbilstransporter införas men också för att konkurrensneutralitet mellan olika länder ska råda. För att fördubbla andelen resor med kollektivtrafik krävs en väl utbyggd, tillgänglig, prisvärd och väl fungerande kollektivtrafik för alla. Därför ökar vi de statliga anslagen och möjliggör en utbyggnad såväl på landsbygden som i storstäderna. behöver en genomgående grön omställning för ett bättre klimat och en bättre miljö. Därför behöver satsningar göras på ett nytt klimatprogram som bl.a. ska gå till utbyggnad av biogas, installation av fjärrvärme, övergång till biobränslen och energieffektivisering. Dessutom kan utbyggnadstakten av vindkraft på land och till havs öka och en satsning på konvertering från direktverkande el och installation av solenergi göras. Ett avdrag för energieffektivisering av småhus bör införas. Sammanlagt innebär förslagen , vilket beräknas skapa ungefär 5 000 nya jobb. ska vara en ledande industrination. Det är inte genom låga löner som vi ska konkurrera utan genom innovationer och nytänkande som omsätts i produkter och tjänster. För att stödja innovationer och utveckling inom framförallt mindre företag ska en riskkapitalfond för hållbar industriell utveckling inrättas på sammanlagt . Fokus ska ligga dels på kommersialisering av forskningsresultat, dels på testbäddar och demonstrationsanläggningar. Investeringar i ett hållbart arbetsliv med plats för fler Många som är arbetslösa saknar grundläggande utbildning från grund- eller gymnasieskola, som det ofta krävs minst gymnasieutbildning för att få ett arbete eller för att kunna vidareutbilda sig. En rätt att läsa in gymnasieskolan före man fyllt bör införas, och till det bör ett särskilt studiestöd kopplas. Vuxenutbildningen bör utökas med 25 000 platser och med 5 000 platser, och i högskolan bör 10 000 extra platser inrättas . Den sänkning av restaurang- och cateringmomsen med som regeringen föreslår garanterar inte att ett enda nytt jobb skapas. I stället för en sänkt krogmoms behöver generationsväxlingen på arbetsmarknaden underlättas. Genom traineeanställningar i stat, kommuner och landsting, utbildningsvikariat i omsorgen och stöd till lärlingsanställningar i bristyrken skapas totalt 25 000 nya jobb för . Regeringens mest kränkande åtgärd är den s.k. Fas 3 dit långtidsarbetslösa hänvisas. Deltagarna får ingen lön utan tvingas jobba för att behålla aktivitetsstöd eller ekonomiskt bistånd. Efter omfattande kritik av Fas 3 har regeringen öppnat för att deltagarna ska kunna erbjudas kortare arbetsmarknadsutbildningar och särskilt anställningsstöd. Det förändrar dock inte det grundläggande, nämligen exploateringen av deltagarna och att undanträngning av riktiga jobb är inbyggd i själva åtgärden. Fas 3 måste avskaffas och ersättas av aktiva insatser utformade utifrån den enskildes behov. Med tanke på att det är drygt 27 000 personer med mycket olika bakgrund och behov placerade i Fas 3, är det inte en, utan flera alternativa åtgärder som behövs för att erbjuda dem en bättre väg tillbaka till arbetslivet. 10 000 årsplatser i subventionerade övergångsjobb måste inrättas. De ska få pågå i högst och deltagarna ska ha lön enligt kollektivavtal. Utöver detta ska Fas 3-deltagare beredas plats i yrkesutbildning inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen, eller som anställd lärling. Dessutom ska det finnas möjlighet för Fas 3-deltagare att läsa in grundskole-, gymnasie- eller högskolekurser med förmånliga villkor. Även om arbetslöshetsförsäkringen behöver reformeras i grunden, är det nödvändigt att genomföra ett antal förändringar som minskar de negativa effekterna av regeringens sabotage mot den och återupprättar arbetslöshetsförsäkringen som en inkomst- och omställningsförsäkring. Den allmänna grundförsäkringen måste förstärkas genom att reglerna ändras så att fler kan omfattas av försäkringen, ingen ska behöva betala mer än i medlemsavgift till sin a-kassa och ersättningsnivån ska vara för hela ersättningsperioden samt för tid med aktivitetsstöd. Taket ska höjas till och golvet till och beloppen ska indexeras till löneutvecklingen. Antalet karensdagar måste minskas med två för att tas bort helt, och 75-dagarsbegränsningen vid deltidsarbetslöshet ska tas bort. Dessutom vill vi införa avdragsrätt för medlemskap i fackförening och för avgiften i arbetslöshetsförsäkringen. Under förra mandatperioden genomförde regeringen stora skattesänkningar. Politiken har inneburit ett systemskifte på skatteområdet som den bidragit till att urholka skattebaserna. I och med det urholkas resurserna till välfärden och möjligheterna till nödvändiga reformer och en rättvis fördelning av de ekonomiska resurserna. Bristerna i systemet är så stora att det krävs en översyn av hela skattesystemet. Målsättningen med skattepolitik är att få fler i arbete, trygga välfärden, öka jämlikheten och jämställdheten och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Då behövs större skatteintäkter än , och vi vet att viljan att betala skatt är god om det finns en koppling till satsningar på t.ex. sjukvård, äldreomsorg och en bra skola. Skatt ska betalas efter bärkraft och fördelas efter behov. Vi vill se ett progressivare skattesystem. Alla som har en arbetsinkomst kommer att betala samma inkomstskatt som med dagens regler, medan en avtrappning görs på högre inkomster. Den som tjänar ska inte få något jobbskatteavdrag. Utformningen av en förmögenhetsskatt som kan införas ska utredas, och en arvsbeskattning och en gåvoskatt ska införas . Den principiella hållningen är att fastigheter är tillgångar som ska beskattas och att taxeringsvärdet ska tillåtas slå igenom och begränsningsregeln omfatta alla så att ingen betalar av sin inkomst i fastighetsskatt. Skatter är ett viktigt styrmedel i klimat- och miljöomställningen; därför höjer vi drivmedelsskatterna. Ett finanspolitiskt ramverk kan inte ha som enda syfte att säkerställa ordning och reda i de offentliga finanserna. Därför har tagit fram ett alternativt ramverk där full sysselsättning är det övergripande ekonomiska målet. Varje utgift ska vägas noga mot de behov som ska prioriteras och hur dessa ska finansieras. Regeringens förslag till utgiftstak avvisas. För övrigt ska de offentliga finanserna vara i balans över konjunkturcykeln, och inflationsmål bör kompletteras med ett sysselsättningsmål. Inflationsmålet ska enligt förslaget höjas till , och regeringen ska lägga fram sysselsättningsplaner för som redovisar hur regeringen ska nå målet om full sysselsättning. Beslut om utgiftsramar och beräkning av inkomsterna på statens budget , punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: Beslut om utgiftsramar och beräkning av inkomsterna på statens budget fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till 2012, 2013, 2014 och 2015. 2011/12:Fi240 av m.fl. (S) yrkande 2 och avslår proposition 2011/12:1 finansplanen punkterna 2 och 3 samt motionerna 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2011/12:Fi242 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2011/12:Fi243 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7. Statens utgifter per utgiftsområde beslutar om en fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med Socialdemokraternas förslag i tabell 3.3 i betänkandet. 2011/12:Fi240 av m.fl. (S) yrkande 4 och avslår proposition 2011/12:1 finansplanen punkt 5 och motionerna 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2011/12:Fi242 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2011/12:Fi243 av m.fl. (V) yrkande 4. Övriga utgifter på statens budget Inkomster på statens budget godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster i enlighet med Socialdemokraternas alternativ i tabell 3.4 i betänkandet och antar de lagförslag som regeringen lägger fram i punkterna 15 och 1719 och begär att regeringen återkommer med förslag om de lagändringar som krävs. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 finansplanen punkterna 15 och 17 samt motionerna 2011/12:Fi240 av m.fl. (S) yrkandena 3, 613 och 1527, 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 2, 58, 15, 19 och 2123, 2011/12:C348 av m.fl. (S) yrkande 1, 2011/12:C349 av m.fl. (S) yrkande 5, 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 22, 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 13 och 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkande 12, bifaller delvis proposition 2011/12:1 finansplanen punkterna 18 och 19 samt avslår proposition 2011/12:1 finansplanen punkterna 4, 16 och 2038 samt motionerna 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkandena 3, 6, 10, 18 och 2123, 2011/12:Fi242 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2011/12:Fi243 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2011/12:Sf281 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2011/12:Kr319 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2011/12:T459 av m.fl. (V) yrkandena , 2011/12:T472 av m.fl. (MP) yrkandena 13 och 19, 2011/12:N414 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2011/12:A308 av m.fl. (V) yrkande 2. Vi anser att Socialdemokraternas förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken bör ligga till grund för beslutet om utgiftsramar och beräkningen av statsinkomster . Det innebär att fördelningen av utgifter på utgiftsområden ska göras på det sätt som föreslås i motion Fi240 och som framgår av tabell 3.3 i betänkandet. Utgiftstaken för staten 20122015 fastställs i enlighet med förslagen i motionen. Statsbudgetens inkomster ska beräknas till de belopp som framgår av tabell 3.4 i betänkandet. Beslut om utgiftsramar och beräkning av inkomsterna på statens budget , punkt 2 (MP) av Per (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: Beslut om utgiftsramar och beräkning av inkomsterna på statens budget fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till 2012, 2013 och 2014. 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkande 2 och avslår proposition 2011/12:1 finansplanen punkterna 2 och 3 samt motionerna 2011/12:Fi240 av m.fl. (S) yrkande 2, 2011/12:Fi242 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2011/12:Fi243 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7. Statens utgifter per utgiftsområde beslutar om en fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med förslag i tabell 3.3 i betänkandet. 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkande 4 och avslår proposition 2011/12:1 finansplanen punkt 5 och motionerna 2011/12:Fi240 av m.fl. (S) yrkande 4, 2011/12:Fi242 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2011/12:Fi243 av m.fl. (V) yrkande 4. Övriga utgifter på statens budget Inkomster på statens budget godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster i enlighet med alternativ i tabell 3.4 i betänkandet och antar de lagförslag som regeringen lägger fram i punkterna 15, 17, 19 och 38 och begär att regeringen återkommer med förslag om de lagändringar som krävs. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 finansplanen punkterna 15 och 17 samt motionerna 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkandena 3, 6, 10, 18 och 2123 samt 2011/12:T472 av m.fl. (MP) yrkandena 13 och 19, bifaller delvis proposition 2011/12:1 finansplanen punkterna 19 och 38 samt avslår proposition 2011/12:1 finansplanen punkterna 4, 16, 18 och 2037 samt motionerna 2011/12:Fi240 av m.fl. (S) yrkandena 3, 613 och 1527, 2011/12:Fi242 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2011/12:Fi243 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 2, 58, 15, 19 och 2123, 2011/12:C348 av m.fl. (S) yrkande 1, 2011/12:C349 av m.fl. (S) yrkande 5, 2011/12:Sf281 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 22, 2011/12:Kr319 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 13, 2011/12:T459 av m.fl. (V) yrkandena , 2011/12:N414 av m.fl. (V) yrkande 3, 2011/12:A308 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkande 12. Vi anser att förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken bör ligga till grund för beslutet om utgiftsramar och beräkningen av statsinkomster . Det innebär att fördelningen av utgifter på utgiftsområden ska göras på det sätt som föreslås i motion Fi241 och som framgår av tabell 3.3 i betänkandet. Utgiftstaken för staten 20122014 fastställs i enlighet med förslagen i motionen. Statsbudgetens inkomster ska beräknas till de belopp som framgår av tabell 3.4 i betänkandet. Beslut om utgiftsramar och beräkning av inkomsterna på statens budget , punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: Beslut om utgiftsramar och beräkning av inkomsterna på statens budget fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till 2012, 2013, 2014 och 2015. Därmed bifaller delvis motion 2011/12:Fi242 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt avslår proposition 2011/12:1 finansplanen punkterna 2 och 3 samt motionerna 2011/12:Fi240 av m.fl. (S) yrkande 2, 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2011/12:Fi243 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7. Statens utgifter per utgiftsområde beslutar om en fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med förslag i tabell 2 i reservationen. Därmed bifaller delvis motion 2011/12:Fi242 av m.fl. (SD) yrkande 5 och avslår proposition 2011/12:1 finansplanen punkt 5 och motionerna 2011/12:Fi240 av m.fl. (S) yrkande 4, 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2011/12:Fi243 av m.fl. (V) yrkande 4. Övriga utgifter på statens budget Inkomster på statens budget godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster i enlighet med alternativ i tabell 3 i reservationen och antar de lagförslag som regeringen lägger fram i punkterna 1517, 18, 19, 33, 35 och 38 och begär att regeringen återkommer med förslag om de lagändringar som krävs. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 finansplanen punkterna 1517 och motion 2011/12:Kr319 av m.fl. (SD) yrkande 2, bifaller delvis proposition 2011/12:1 finansplanen punkterna 18, 19, 33, 35 och 38 samt motion 2011/12:Fi242 av m.fl. (SD) yrkande 4 och avslår proposition 2011/12:1 finansplanen punkterna 4, 2032, 34, 36 och 37 samt motionerna 2011/12:Fi240 av m.fl. (S) yrkandena 3, 613 och 1527, 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkandena 3, 6, 10, 18 och 2123, 2011/12:Fi243 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 2, 58, 15, 19 och 2123, 2011/12:C348 av m.fl. (S) yrkande 1, 2011/12:C349 av m.fl. (S) yrkande 5,