bet · GZ01FiU1 · 2011-11-15 00:00:00 — Satsningar på jobb och utbildning för unga görs inom högskolan, vuxenutbildningen, i traineejobb och i utbildningsvikariat. Höjd kunskapsnivå och likvärdighet i skolan ska uppnås genom en satsning på lärarna. Konkurrenskraften stärks genom bl.a. satsningar på strategisk samverkan mellan olika samhällssektorer, en riskkapitalfond och ett riskkapitalavdrag. Arbetsgivaravgifterna för små företag sänks. En urban tillväxtpolitik behövs i en omställning till en kunskapsbaserad ekonomi. Satsningar görs på tunnelbanan, ökad kapacitet i järnvägssystemet, en skattestimulans för investeringar i hyreslägenheter och studentlägenheter samt en grön upprustning av miljonprogramsområdena. En kompetenskommission, förstärkt förmedlingsverksamhet, reformering av etableringen av nyanlända, en tillfällig skattekredit för personer med försörjningsstöd som börjar arbeta samt plusjobb föreslås för en fungerande arbetslinje. Ersättningsnivån i a-kassan höjs. Vidare föreslås en höjning av underhållsstödet, taket i sjukförsäkringen och taket för de s.k. VAB-dagarna. En miljardsatsning på sjukvården och en bred utredning om vinst och konkurrens i välfärden föreslås också. I budgetalternativet finns också förslag om en nedskalning av jobbskatteavdraget, ett höjt grundavdrag för pensionärer och en sänkning av det maximala beloppet för skattereduktion för husarbete. En sänkt restaurangmoms avvisas liksom den generella nedsättningen av arbetsgivaravgifter för unga. Socialdemokraterna vill införa en avståndsbaserad vägslitageavgift för tunga lastbilar och en registreringsskatt som ska finansiera en ny miljöbilsbonus. I motionärernas alternativbudget är utgifterna på statens budget 2012 sammanlagt högre och inkomsterna på statens budget högre än i regeringens förslag. Statens budgetsaldo 2012 är därmed +19 miljarder kronor. Motionärerna föreslår att utgiftstaket för staten jämfört med regeringen höjs med 2012, 2013, 2014 och 2015. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn i procent av BNP uppgår i motionärernas förslag till , vilket överensstämmer med regeringen. anser att en ansvarsfull ekonomisk politik handlar om att ta ansvar för framtiden. Det begränsade reformutrymmet behöver användas till att stärka den svenska ekonomins långsiktiga hållbarhet genom investeringar i en mer resurseffektiv och ekologiskt hållbar ekonomisk utveckling. Investeringar för att skapa nya jobb, satsningar på infrastruktur och förnybar energi och ett bättre utbildningssystem prioriteras. Förslag om åtgärder för energieffektivisering, förnybar energiproduktion och andra gröna investeringar skapar långsiktiga förutsättningar för gröna jobb. För att åstadkomma moderna, snabba och hållbara transporter görs satsningar på järnvägen och kollektivtrafiken på sammanlagt . Småföretagens villkor förbättras genom en sänkning av arbetsgivaravgiften och genom att sjuklöneansvaret avskaffas. De ungas möjligheter på arbetsmarknaden förbättras genom att man bl.a. gör det billigare att anställa unga arbetslösa och genom traineeplatser i välfärden. Nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga avskaffas. Dessutom föreslås åtgärder som ger förutsättningar för betydande kvalitetshöjningar inom hela skolväsendet. Bidragsdelen i studiemedlet höjs. Kommuner och landsting tillförs mer resurser, och gratis tandvård införs till alla . Förstärkningar görs i sjukförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen, föräldraförsäkringen och underhållsstödet. Grundavdraget för pensionärer höjs. En avtrappning av jobbskatteavdraget föreslås. En sänkt restaurangmoms prioriteras inte. För att utnyttja resurserna bättre föreslås ett antal höjda skatter, däribland en höjd koldioxidskatt och införande av en lastbilsskatt. En avgiftsfinansierad snålbilstrappa införs för att skynda på omställningen av den svenska bilparken. I budgetalternativ är utgifterna på statens budget högre och inkomsterna på statens budget högre än i regeringens förslag. Statens budgetsaldo uppgår därmed till +20 miljarder kronor 2012. Motionärerna föreslår att utgiftstaket för staten höjs med 2012, 2013 och 2014 jämfört med regeringens förslag. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn i procent av BNP uppgår i motionärernas förslag till , vilket överensstämmer med regeringen. anser att en varaktigt hög sysselsättning skapas genom att man stärker den svenska konkurrenskraften. Detta uppnår man genom att upprätthålla en hög generell nivå av arbetsmarknadsmatchat humankapital och genom en reglerad invandring, ett gott småföretagarklimat, ett utbyggt trygghetssystem, en kraftig utbildningssatsning, ordentliga investeringar i infrastruktur och en riktad, långsiktig och väl avvägd arbetsmarknadspolitik. Kalkylen över invandringens kostnader visar att dessa medel i stället hade kunnat användas till att värna välfärdens kärna och åtgärda de befintliga bristerna inom vården, skolan och omsorgen. Besparingar görs genom förslag om en restriktiv invandringspolitik och genom en anpassning av det svenska biståndet till . Inom utbildningsområdet görs satsningar på ökad lärartäthet inom högskolan och på ökade platser i och komvux. Vidare förbättras matchningen på arbetsmarknaden genom att taket i a-kassan höjs och en ny anställningsform för lärlingar införs. Nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga halveras. accepterar inte att inkomst av tjänst beskattas annorlunda än inkomst av pension och föreslår ett höjt grundavdrag för pensionärer. En akut- och tillgänglighetsmiljard för bättre kvalitet inom vården ska införas. Ytterligare breda välfärdssatsningar görs inom skola, vård och omsorg, inklusive en höjning av taket i sjukförsäkringen. Satsningar görs på det kriminalpolitiska området, i försvaret och på underhåll av järnvägsnätet. avvisar en sänkning av restaurangmomsen och vill avskaffa de s.k. instegsjobben. I budgetalternativ är utgifterna på statens budget högre och inkomsterna på statens budget högre än i regeringens förslag. Statens budgetsaldo uppgår därmed till +18 miljarder kronor 2012. Motionärerna föreslår samma nivå på utgiftstaket för staten 2012 som regeringen. För 20132015 föreslår de utgiftstak för staten som är , respektive lägre än regeringens utgiftstak respektive år. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn i procent av BNP uppgår i motionärernas förslag till , vilket överensstämmer med regeringens förslag. Den svenska ekonomin präglas av hög arbetslöshet som stora investeringar måste till. anser att investeringar behöver göras i infrastruktur, energieffektivisering och ny teknik för att ställa om ekonomin i en mer klimatvänlig riktning. Bostadsbristen i storstäderna måste byggas bort, och inom välfärden finns också eftersatta behov. Det generella statsbidraget till kommunerna ökas och värdesäkras. Riktade satsningar föreslås också, bl.a. ett stimulansbidrag till kommunerna för en vårdplatsgaranti, en förebyggandemiljard till primärvården, ökad bemanning i äldreomsorgen och en skolmiljard för en likvärdig utbildning. Ett generationsväxlingsprogram på arbetsmarknaden med satsningar på lärlingsanställningar i bristyrken, traineeprogram i den offentliga sektorn och omsorgsjobb föreslås. Vidare förslås ett investeringsstöd för nyproduktion av hyresrätter, ett upprustningsstöd för flerfamiljshus och ett stöd för upprustning av välfärdslokaler. vill avskaffa sjukpenningens bortre tidsgräns, höja taket i sjukförsäkringen och höja garantipensionen och föreslår att föräldraförsäkringen individualiseras. Nyinvesteringar i järnvägar och kollektivtrafik bidrar till att miljö- och klimatmål nås som det skapar viktiga arbetstillfällen. En riskkapitalfond för hållbar industriell utveckling införs. För att få ett arbetsliv där flera får plats genomförs en bred satsning på övergångsjobb, utbildningsplatser och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Arbetslöshetsförsäkringen förstärks genom bl.a. sänkt avgift, höjt tak och en förstärkt grundförsäkring. Nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga tas bort. Målsättningen med skattepolitik är att få flera människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling, och då behövs det enligt motionen större skatteintäkter än . ska en kilometerskatt för tunga lastbilar införas. föreslår att jobbskatteavdraget stegvis avskaffas till förmån för en rättvis och likvärdig beskattning. Alla som har en arbetsinkomst kommer att betala lika mycket skatt som . I motionärernas alternativbudget är utgifterna på statens budget 2012 sammanlagt högre och inkomsterna på statens budget högre än i regeringens förslag. Statens budgetsaldo 2012 uppgår till . Motionärerna avslår regeringens förslag till utgiftstak för staten. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn i procent av BNP uppgår i motionärernas förslag till . 1 Den ekonomiska utvecklingen Utskottets bedömning i korthet Jämfört med den ekonomiska vårpropositionen har regeringen i budgetpropositionen reviderat ned tillväxtprognosen för svensk ekonomi rejält, till . finns det en påtaglig risk för en ännu svagare utveckling. Osäkerheten i fråga om utvecklingen i och i euroområdet, inte minst vad gäller och , är fortsatt stor. Jämfört med flertalet länder i övriga har den svenska ekonomin ett gott utgångsläge. Utskottet vill emellertid inte minst mot bakgrund av erfarenheterna från finanskrisen 20082009 betona att omsvängningar i ekonomin kan ske snabbt. med sin stora och konjunkturkänsliga exportsektor är starkt beroende av utvecklingen i omvärlden. Förvärrade problem i vår omvärld, som sprider sig via finansiella marknader och den europeiska banksektorn, skulle kunna ge upphov till omfattande negativa konsekvenser för den reala ekonomin också i . Det svenska banksystemet är relativt väl rustat att stå emot de finansiella problemen i euroområdet, men bankerna är en del av ett globalt integrerat banksystem och beroende av finansiering i utländsk valuta. 1.1 Regeringen om den ekonomiska utvecklingen Flera faktorer pekar nu enligt regeringen på en betydligt svagare utveckling framöver jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition. Ökad finansiell oro och en svagare internationell utveckling till följd av de statsfinansiella problemen i och i flera länder i väntas leda till att tillväxten dämpas kraftigt och att arbetslösheten stiger. Sammantaget bedöms svensk BNP öka , vilket är lägre jämfört med bedömningen . Det råder en mycket stor osäkerhet i fråga om den framtida konjunkturutvecklingen, och riskerna för en svagare utveckling än i huvudscenariot dominerar. 1 Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 2 I procent av arbetskraften, . 3 Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. Källa: Budgetpropositionen . Internationell och finansiell ekonomi Regeringen konstaterar att en expansiv finans- och penningpolitik bidrog till en mycket stark konjunkturuppgång i världsekonomin . Den expansiva finanspolitiken och den ekonomiska krisen, i kombination med höga statsskulder och stora budgetunderskott redan före finanskrisen, har dock medfört att det statsfinansiella läget i flera länder i euroområdet har blivit mycket bekymmersamt. För EU som helhet ökade statsskulden som andel av BNP till av BNP. Flera länder i euroområdet har därför tvingats börja föra en åtstramande finanspolitik, vilket har bidragit till att dämpa den globala efterfrågan . Sammantaget bedöms BNP i euroområdet öka och . Enligt regeringen har tillväxtutsikterna för den amerikanska ekonomin försvagats väsentligt. De politiska problem som föregick förhandlingarna om skuldtaket, stora statsfinansiella problem och nedgraderingen av landets kreditbetyg har ökat osäkerheten i fråga om utvecklingen av den amerikanska ekonomin. Dämpade reallöneökningar, ett högt sparande och en svag arbetsmarknad i kombination med stora nedskärningar i de offentliga budgetarna dämpar tillväxten. Regeringen bedömer att BNP ökar och . Den djupa och långvariga lågkonjunkturen väntas dessutom få betydande negativa permanenta effekter på ekonomin i form av t.ex. högre arbetslöshet. Tabell 1.2 BNP-tillväxt i och i euroområdet Källa: Budgetpropositionen . Oron på de finansiella marknaderna har åter ökat i spåren av de statsfinansiella problemen i euroområdet och i . De svenska bankerna är välkapitaliserade i ett internationellt perspektiv och har små direkta exponeringar mot länder i euroområdet med stora statsfinansiella problem, dock har svenska banker en stor internationell verksamhet och är beroende av löpande finansiering i utländsk valuta. Vidare har svenska banker en förhållandevis kort löptid i sin upplåning, vilket medför att finansieringsproblem kan uppstå om förtroendet mellan banker försämras. Regeringen bedömer att turbulensen på de finansiella marknaderna fortsätter för att successivt klinga av under inledningen av 2012 i takt med att de skuldtyngda länderna i euroområdet antas avisera mer trovärdiga åtstramningsprogram. En åtstramande finanspolitik, en svag arbetsmarknad, en svag förmögenhetsutveckling och begränsade möjligheter att föra en mer expansiv penningpolitik medför dock att återhämtningen i och euroområdet går långsamt . har tillväxtekonomierna (främst ) ett högt resursutnyttjande och ett stigande inflationstryck, vilket dämpar tillväxtutsikterna också i dessa länder. Sammantaget leder detta till en svag och utdragen återhämtning av den internationella konjunkturen. anser regeringen att den väntade konsolideringen av de offentliga finanserna i och euroområdet visserligen bidrar till att dämpa tillväxten på kort sikt, men att tillväxtförutsättningarna förbättras på lång sikt Svensk efterfrågan och produktion Regeringen konstaterar att återhämtningen i svensk ekonomi har fortsatt , men i långsammare takt än . Framöver väntas dock tillväxten dämpas markant i svensk ekonomi, och det blir en tydlig konjunkturavmattning och inledningen av 2012, med ett minskat resursutnyttjande som följd. Konjunkturavmattningen beror enligt regeringen på flera samverkande faktorer. Tillväxten i hushållens konsumtion dämpades till följd av en ökad osäkerhet i fråga om den ekonomiska utvecklingen, en svag förmögenhetsutveckling och stigande bostadsräntor. Den senaste tidens tilltagande osäkerhet i fråga om den framtida internationella konjunkturutvecklingen, den negativa börsutvecklingen och stagnerande bostadspriser bedöms dämpa konsumtionen ytterligare, vilket medför en svagare arbetsmarknadsutveckling. Detta leder i sin tur till en svagare utveckling av hushållens disponibla inkomster och ett mer markant försiktighetssparande, vilket ytterligare dämpar tillväxten i konsumtionen. Detta är en viktig förklaring till att BNP-tillväxten enligt regeringens prognos dämpas och . Den svagare omvärldsefterfrågan bidrar även direkt till en svagare BNP-utveckling via exporten. Sammantaget bedöms BNP öka och (se tabell 1.3). Resursutnyttjandet sjunker i termer av det s.k. BNP-gapet från till . Tabell 1.3 Försörjningsbalans 20102015 1 Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. Källa: Budgetpropositionen . I takt med att turbulensen på de finansiella marknaderna väntas avta ökar hushållens konsumtion åter snabbare . En expansiv penningpolitik i kombination med att hushållens tillgångar åter antas börja stiga i värde leder till att konsumtionen successivt ökar . Även i omvärlden sker en, om än långsam, återhämtning 20132015, vilket bidrar till en ökad exporttillväxt. I takt med att efterfrågan och produktionen ökar i allt snabbare takt blir behovet av investeringar förhållandevis stort, vilket leder till en stark ökning av investeringarna 20132015. Sammantaget ökar BNP med i genomsnitt 20132015. Arbetsmarknaden har utvecklats starkt . Inbromsningen i den svenska ekonomin väntas leda till att företagens behov av att öka antalet anställda snabbt kommer att avta. Sysselsättningen bedöms i princip vara oförändrad fram . Utbudet av arbetskraft väntas öka till följd av att befolkningen i arbetsför ålder växer. Arbetslösheten bedöms därför öka till och ligga kvar på ungefär samma nivå 2013. I takt med att efterfrågan i ekonomin åter tar fart bedöms sysselsättningen öka , som arbetslösheten minskar till . Den utdragna lågkonjunkturen medför att resursutnyttjandet på arbetsmarknaden blir normalt först . Den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden innebär att de problem som finns på arbetsmarknaden riskerar att förvärras. Långtidsarbetslösheten är fortfarande hög och antalet långtidsarbetslösa kommer sannolikt att öka , enligt regeringens bedömning. Arbetslösheten bedöms bita sig fast på en något högre nivå till följd av varaktigheten i lågkonjunkturen. Dessa effekter väntas dock klinga av . Jämviktsarbetslösheten bedöms uppgå till . Löner, inflation och reporänta Till följd av måttliga löneökningar i de centrala avtalen och ett svagt resursutnyttjande förväntas lönerna öka i relativt långsam takt 2011. Det fortsatt låga resursutnyttjandet på arbetsmarknaden och konjunkturavmattningen 2012 antas medföra att även avtalsrörelse leder till måttliga löneökningar, vilket bidrar till en relativt långsam ökning av lönerna . Inflationen, mätt som den årliga procentuella förändringen i konsumentprisindex (KPI), väntas uppgå till . Anledningen till att inflationen blir så hög 2011 är framför allt att hushållens boendekostnader har stigit kraftigt . Den underliggande inflationen, mätt som KPIF, väntas dock ligga på . Det låga resursutnyttjandet, i kombination med långsamt ökande enhetsarbetskostnader, leder till att den underliggande inflationen är lägre än inflationsmål på under hela prognosperioden. antas därför fortsätta att föra en expansiv penningpolitik . Regeringen bedömer att sänker reporäntan till . Regeringen presenterar två alternativa scenarier för den ekonomiska utvecklingen. Prognosen i huvudscenariot baseras på förutsättningen att den finansiella oron fortsätter för att sedan successivt avta under inledningen av 2012. Det finns dock en betydande risk att de statsfinansiella problemen i euroområdet förvärras, vilket enligt regeringen sannolikt skulle leda till en fördjupad osäkerhet på de finansiella marknaderna. riskerar de akuta statsfinansiella problemen i vissa länder att sprida sig till flera länder i euroområdet som har svaga offentliga finanser och svaga tillväxtutsikter. Ytterligare en risk är att dessa problem sprider sig till banksektorn i större utsträckning än vad som antas i prognosen. Om stora banker i det centrala euroområdet får betydande svårigheter att finansiera sig på de finansiella marknaderna skulle detta medföra kraftigt höjda riskpremier och räntespreadar. I en sådan situation kan den kraftiga oro som rådde på finansmarknaderna under finanskrisen återuppstå, vilket även skulle påverka svenska banker och följaktligen även den reala ekonomin negativt. Vid en sådan utveckling skulle den makroekonomiska utvecklingen bli betydligt svagare både internationellt och i än vad som antagits, se alternativscenario 1 i tabell 1.4. är det möjligt att den finansiella oron minskar snabbt och att tillgångspriserna åter börjar öka. I en sådan situation finns det goda förutsättningar för en högre tillväxt och lägre arbetslöshet under framför allt 2012. Framåtblickande indikatorer för både hushållen och företagen pekar på att produktionen och sysselsättningen kommer att fortsätta att öka, om än i långsammare takt än . Om tillväxten blir så hög som dessa tyder på kan den svenska ekonomin utvecklas starkare än vad som förutses i prognosen. Vidare talar hushållens höga sparkvot och den relativt höga ökningen av den disponibla inkomsten för att hushållens konsumtion kan öka snabbare om oron dämpas snabbt och hushållens förmögenhet åter stiger (se alternativscenario 2 i tabell 1.4). Källa: Budgetpropositionen . 1.2 Motionerna om den ekonomiska utvecklingen Enligt Socialdemokraternas motion Fi240 är läget i världsekonomin allvarligt och risken för en recession i uppenbar. Enligt motionärerna har väg genom den globala krisen kantats av tvära kast och krisförloppet, sett till svängningarna i BNP, har varit mer dramatiskt än i de flesta andra industriländerna. Den totala återhämtningen i svensk ekonomi framstår dock inte som särskilt imponerande, och rykte som tigerekonomi är betydligt överdrivet, anser motionärerna. Det finns enligt motionärerna skäl att vara mycket observant på den fortsatta prisutvecklingen på bostadsmarknaden. Såväl egna erfarenheter som det aktuella internationella läget visar att ekonomiska nedgångar som sammanfaller med kraftiga boprisfall tenderar att bli både djupare och längre än andra konjunktursvackor. Motionärerna framhåller vidare att även om arbetslösheten har minskat är den alltjämt kvar på en historiskt sett hög nivå. Och trots en över lag positiv trend på arbetsmarknaden fortsätter långtidsarbetslösheten att ligga kvar på en hög nivå. är dessutom ett av de länder i som har högst ungdomsarbetslöshet. Ökningen av antalet långtidsarbetslösa antyder enligt motionärerna att det skett en försämring i matchningen mellan utbudet av och efterfrågan på arbetskraft. Den förhöjda långtidsarbetslösheten hänger ihop med ett ökat omvandlingstryck i ekonomin. Av de jobb som försvann i industrin under krisen har endast omkring en fjärdedel återtagits som de privata tjänstesektorerna med råge passerat den sysselsättningsnivå som gällde före finanskrisen. En annan aspekt är att tillväxten av nya jobb har varit starkt koncentrerad till storstadsregionerna. I motion Fi241 framhålls den ökande ekonomiska osäkerheten i eurozonen och i samt att många faktorer talar för att den ekonomiska utvecklingen blir långsammare eller till och med stannar av . Som en liten exportberoende ekonomi med en stor finansiell sektor med ökad internationell exponering påverkas påtagligt av den globala osäkerheten. Motionärerna anser att risken är stor för att den höga arbetslösheten hos grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden kommer att permanentas på nya högre nivåer än tidigare även om svensk ekonomi utvecklas starkt framöver. Särskilt oroande är det att arbetsmarknaden för unga har försämrats dramatiskt . Detta har skett som näringslivet haft stora problem med att rekrytera medarbetare med rätt kompetens. Vidare understryks det i motionen att bostadspriserna och hushållens skuldsättning stigit kraftigt . Hushållens höga skuldsättning utgör en stor risk om räntorna skulle höjas kraftigt, och en fortsatt vaksamhet behövs därför i fråga om utvecklingen på bostadsmarknaden. Den svenska banksektorn med sin ökande internationella exponering är också sårbar, framhåller motionärerna. Enligt motion Fi242 befinner sig , och resten av världen i ett synnerligen utsatt läge. En fördjupad skuldkris i euroområdet påverkar i förlängningen såväl som övriga världen. Motionärerna anser att regeringen skönmålat ekonomin då man så sent som uppgav att BNP-tillväxten 2012 skulle uppgå till . Motionärerna framhåller att regeringens prognoser över arbetslösheten bygger på att regeringen inte bara räknar med att behålla de äldre i arbete utan även räknar med att unga och personer med utländsk bakgrund lyckas få anställning. Då näringslivet över lag ställer höga krav på utbildning och erfarenhet vid anställning framstår regeringens mål om att pressa ned arbetslösheten till och att pressa upp sysselsättningsgraden till som svåruppnåeligt. Den varaktigt höga arbetslösheten och låga tillgången på jobb, i kombination med ett stort inflöde av underkvalificerad arbetskraft och dålig matchningspolitik, har enligt motionärerna medfört en hög jämviktsarbetslöshet. I motion Fi243 framhålls det att den nuvarande situationen med skuldtyngda stater, hög arbetslöshet och svag efterfrågan samt en alltjämt sårbar banksektor riskerar att skapa en negativ självförstärkande spiral. Det största problemet i världsekonomin är inte höga statsskulder utan svag efterfrågan, hög arbetslöshet och globala sparandeobalanser.