bet · GY01MJU16 · 2011-04-06 00:00:00 — Vi anser därför att regeringen bör återkomma till med förslag om hur uppdrag till länsstyrelser och berörda myndigheter kan förändras så att de ges möjlighet att utgöra en stödfunktion även för stadsjordbruk. Detta bör ges regeringen till känna. , punkt 4 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:So283 yrkande 20 och avslår motionerna 2010/11:MJ339 och 2010/11:MJ443. Jordens samlade förmår inte producera de livsmedel som efterfrågas. EU:s jordbruksstöd bidrar till att låsa in jordbruksmark för ändamål som inte efterfrågas. Stödet till tobaksodling är ett exempel på detta. Den odlade tobaken är av så låg kvalitet att den endast duger för produktion av cigaretter till de minst köpstarka konsumenterna i fattiga länder. Trots detta och trots att tobaksbruket inom EU orsakar hundratusentals dödsfall fortsätter EU att ge stora ekonomiska stöd till tobaksproducenterna. Det är visserligen beslutat att stödet till tobaksodling gradvis ska fasas ut. Det är positivt även om avvecklingen borde kunna göras snabbare. Vi menar att regeringen ska väcka frågan inom EU om att tidigarelägga utfasningen av stödet till tobaksodling inom EU så att det upphör . Detta bör ges regeringen till känna. Stärkt konsumentskydd, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:U269 yrkande 5. Konsumentskyddet behöver stärkas inom EU. Ett tydligt system för ursprungsmärkning och för ekologisk märkning ska eftersträvas. Det är viktigt att konsumenten får bra och tydlig information om vad olika varor innehåller och vilken klimatpåverkan de har. De långväga transporterna av livsmedel är ett problem som skapar oro kring matens kvalitet. Transporter bidrar till utsläpp av växthusgaser. En ökad andel närproducerat innebär minskade transporter och ett ökat förtroende för livsmedelskvaliteten. Detta bör ges regeringen till känn. Djuravel och växtförädling, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ434 yrkandena 1 och 2. Dagens växtförädlingsarbete och avelsarbete sker i en kommersiell miljö där det inte finns tillräckligt ekonomiskt utrymme för att förädla utifrån långsiktiga samhälleliga intressen. För vissa segment, t.ex. fjäderfä och de stora dominerande sädesslagen är trenden bekymmersam, med ett fåtal aktörer, hög koncentration och minskande genetisk variation. Denna koncentration innebär också att förädlingen sker utifrån de stora marknadernas kortsiktiga behov. Att bedriva ett utvecklingsarbete för mindre marknader, som t.ex. den skandinaviska, blir inte kommersiellt intressant. Ett annat problem är att utvecklingsarbetet är inriktat mot egenskaper av betydelse för konventionell produktion och storskalig produktion, i stället för egenskaper som behövs för ekologisk produktion eller produktion för lokala marknader. Inom har en rapport publicerats, Measures to Promote Nordic Plant Breeding (Tema Nord 2010:58), där åtgärder föreslås för att förbättra situationen på växtsidan. Ett liknande arbete bör även initieras inom djursektorn. Avelsmål för en ökad hållbarhet inom djurhållningen bör inkludera exempelvis ökad förmåga att tillgodogöra sig lokala foderslag och råvaror som inte är lämpade för humankonsumtion, bättre hälsa och ökad sjukdomsresistens, minskad känslighet för miljöförändringar och förbättrat foderutnyttjande. Det är också viktigt att behålla den genetiska mångfalden i våra husdjurspopulationer. Ett särskilt arbete rör växtförädling och avel för den ekologiska produktionens behov. Jag anser att regeringen bör tillsätta en utredning om behovet av och formerna för ett ökat samhälleligt engagemang inom såväl djuravel som växtförädling. Utredningen skulle kunna beakta förslagen i Measures to Promote Nordic Plant Breeding och förslag som försäkrar att långsiktiga hållbarhetsmål beaktas i avelsarbetet och växtförädlingen. Dessa förslag bör även tillgodose behoven inom ekologisk produktion. Jag anser att det också bör utredas om det finns skäl och förutsättningar för ett europeiskt engagemang i utvecklingen av utsäde och husdjur med egenskaper av betydelse för ekologiskt anpassad produktion. Regeringen bör överväga att inom ramen för revideringen av EU:s jordbrukspolitik lyfta fram frågan om europeiskt samarbete för utveckling av utsäde och husdjur med egenskaper av betydelse för ekologisk produktion. Detta bör ges regeringen till känna. Diversifierad verksamhet i de gröna näringarna m.m., punkt 7 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:MJ361 och 2010/11:MJ365 samt avslår motionerna 2010/11:C311 yrkande 23, 2010/11:U269 yrkande 8 och 2010/11:MJ366. Ett mål i landsbygdsprogrammet är att villkoren för boende, service och arbetstillfällen ska vara socialt hållbara och att arbete inom programmet ska gynna kvinnor, unga och invandrare på landsbygden i . Även åtgärder som aktivt bidrar till att nå miljökvalitetsmålen och aktiviteter som tar hänsyn till den sociala dimensionen ska främjas. Stöd till kunskapsöverföring behövs för att underlätta företagens anpassning till nya förutsättningar för en ökad kvalitet i produktionen av varor och tjänster, och för att stärka företagens utvecklingsförmåga och konkurrenskraft. Det moderna lantbruket är inte längre ett traditionellt brukande av jord och skog, det är ett diversifierat småföretagande. En väl fungerande infrastruktur krävs för att binda samman regioner och lokalsamhällen. Bra och billiga bostäder är nödvändiga, inkluderat fler hyresrätter. Tillgången till , statlig och kommersiell service är ytterligare faktorer som avgör för framtiden. Vi vill att LBU-medlen används och bidrar till en utveckling av landsbygd. Att bevara den biologiska mångfalden av djur, växter och vårt öppna landskap hör numera till naturvårdens viktigaste uppgifter. För att rädda de viktigaste naturbetesmarkerna krävs ett genomarbetat och målinriktat landsbygdsutvecklingsprogram som bygger på basnäringen jordbruk. Gödselhantering inom lantbruket är en kostnadskrävande hantering med höga transportkostnader och begränsade spridningsarealer. För att effektivisera denna situation är biogasproduktion ett alternativ. Genom att producera biogas från gödsel och andra lantbruksprodukter erhålls energi i form av el och värme: det är ett näringsrikt och snabbverkande gödselmedel. För att främja fler arbetstillfällen och en god service för befolkningen i gles- och landsbygden är det avgörande att utbyggnaden av bredbandsnätet fortsätter och intensifieras till att även omfatta landsbygden. Regeringen bör ta initiativ till en genomtänkt och långsiktig strategiplan för gles- och landsbygdsutveckling. Detta bör ges regeringen till känna. Landskapsstrategier, punkt 9 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ215. Regeringen har gett länsstyrelserna i uppdrag att inleda arbetet med regionala landskapsstrategier. Arbetet syftar till att bevara biologiska värden i landskapet. Men risken är att med detta skapas nya regler och tung administration. Det går också helt emot vad regeringen har uttalat om regelförenklingar för företagandet på landsbygden. Om landsbygden ska få en positiv utveckling är det tron på entreprenörskap inom de areella näringarna som är avgörande. För att skapa en helhetssyn på det hållbara brukandet av jorden och skogen är det avgörande med en regional landskapsstrategi även för företagande och entreprenörskap. En samlad strategi behövs som ser möjligheterna och fokuserar på helheten. Detta bör ges regeringen till känna. Hästens roll i samhällsutvecklingen m.m., punkt 10 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ216 yrkandena 3 och 4 samt avslår motionerna 2010/11:MJ278 yrkandena 1, 5 och 8 samt 2010/11:MJ438. Det finns människor som utvecklar och bygger nya, eller bygger om, redskap som gör det möjligt att klippa gräs med häst, ploga snö eller radhacka i grönsaksodlingen. Redskapsutvecklingen borde uppmuntras. Det finns en tradition att använda hästen inom skogsbruket, men eftersom utvecklingen bygger på olja har vi fått ett skogsbruk som är beroende av oljedrivna maskiner. Det finns dock ett ökat intresse för att nyttja hästen inom skogsbruket. Även här finns behov av redskap anpassade till att använda i skogen med häst. Det finns många fördelar med att använda en försiktigare körning i skogen; på många områden kan just en häst användas i stället för en skogsmaskin. Hästar kan även vara en fördel vid utkörning av virke, inte minst vid selektiv avverkning av skog. Det är angeläget att se vårt samhälle som möjligt att utveckla utifrån en mer djurvänlig miljö, ett samhälle som inte i huvudsak utvecklas för bilism och motorfordon. Avsikten är att specifikt se hästens potential inom både privat och offentlig verksamhet. Ett samhälle med större hänsyn till djurs rörelsebehov och beteende är ett djurvänligare och människovänligare samhälle. Detta bör ges regeringen till känna. Traditionell kunskap m.m., punkt 11 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ293 och avslår motion 2010/11:MJ447. Bevarandet och utvecklingen av fäbodmiljöerna måste ses som en särskild fråga som inte ska blandas samman med vanligt svenskt jordbruk. Fäbodbruket ställs inför många problem som handlar både om ekonomi och om regler av olika slag. De svenska fäbodarna är viktiga för att upprätthålla ett unikt odlingslandskap med starka regionala särdrag, och de representerar en viktig kulturbärande tradition. Fäbodarna är viktiga från miljösynpunkt då de slår vakt om våra naturliga betesmarker och inte minst är en förutsättning för skogens unika betesbiotoper. Den mångåriga betes- och slåtterhävden har format en unik biologisk mångfald där utrotningshotade lantrasdjur ingår som en viktig komponent. Miljöerna är ett fint svenskt bidrag till det internationella kulturarvet. Bevarandet är emellertid nödvändigt inte enbart av antikvariska eller agrarhistoriska skäl. Minst lika viktigt är att ha referensområden vid uppbyggnaden av ett långsiktigt hållbart jordbruk. Motiven för dagens fäbodbrukare är inte ekonomiska, utan det handlar om omsorgen om kulturlandskapet och om en livsstil. Men för att dessa idealister ska upprätthålla denna omistliga tradition krävs ändå vissa förutsättningar av ekonomisk och praktisk art. Fäbodbruket saknar oftast stöd i avtal eller fastighetsbildning betet sker i det närmaste helt med stöd av sedvanerätt. Den enligt lagen fastställda rätten till gemensamt bete utgör en viktig del av fäbodbrukets förutsättningar. Få områden i svensk ekonomi besitter en sådan möjlighet till ökning av sysselsättning som turismen. Många av dessa nya jobb kan komma i skogslänen, förutsatt att man använder de tillgångar som finns på rätt sätt. Fäbodbruket kan bli en unik del av upplevelseturismen. Ett vidareutvecklat fäbodbruk kan även vara en del i utvecklingen av det fjällnära jordbruket. Genom att utveckla turism-, mat- och upplevelseföretagande kan dessutom fäbodbruket vårdas och vidareutvecklas, som en levande, dynamisk kultur behålls, utvecklas och bevaras. Regeringen bör noga följa fäbodbrukets fortsatta utveckling och verka för att förbättra förutsättningarna för och bruket av fäbodar. Detta bör ges regeringen till känna. Traditionell kunskap m.m., punkt 11 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ447 och avslår motion 2010/11:MJ293. Det finns ett nyväckt intresse för hur man klarade av allting förr, och när frågorna ställs kanske man får en hel del intressanta svar. Svar som kan vara till nytta och . Det finns möjlighet att lära om traditionella kunskaper och det finns ett antal intressanta projekt som pågår. har utbildningen landskapsvårdens hantverk, en universitetsutbildning som brygga mellan traditionell kunskap, erfarenhet, ekologisk forskning och traditionella och moderna redskap. Pom, programmet för odlad mångfald, en nationell satsning beslutad av riksdag 2000, för att bättre bevara och nyttja våra kulturväxter. Naptek, nationellt program för lokal och traditionell kunskap relaterad till bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald som inrättades 2005. Det finns även en intressant möjlighet att utnyttja traditionell kunskap i många olika sammanhang, bl.a. i planering av samhällen, i beslut om förvaltning, och även vid utveckling av nya tekniska redskap. Det är viktigt att lyfta fram det positiva och det vi kan ha nytta av framöver. Mot denna bakgrund är det därför viktigt med en utredning för att se vilka ytterligare möjligheter det finns med s.k. traditionella kunskaper i den samhällsbyggande processen. Några exempel på vad som kan tänkas bli betraktat som traditionellt är följande: kunskaper om nyttjandet av betesmarker, kunskap om mat, växter, utsäde, sortlistor och egenskaper, hållbart fiske samt byggnader. Detta bör ges till känna. Särskilt yttrande (S) (S), (S), i (S), (S), (S) och (S) anför: Vi socialdemokrater i miljö- och jordbruksutskott vill med detta särskilda yttrande markera att behöver en ny jordbrukspolitik. Vi är kritiska till regeringens sätt att bedriva jordbruksförhandlingarna i EU. Vi anser att påtagliga marginalisering inom jordbrukspolitiken måste brytas. Det räcker inte att ensidigt driva frågan om jordbruksstödens omfattning. måste också aktivt delta i diskussionen om hur stöden ska utformas de finns kvar. Reformeringen av EU:s jordbrukspolitik är ett tufft arbete som ska ske inom EU med engagerad närvaro från svensk sida. Det är vår bestämda uppfattning att jordbruksstöden och marknadsregleringarna i EU ska avskaffas. Stöden snedvrider konkurrensen på världsmarknaden och förhindrar utvecklingsländernas möjligheter till egen produktion och konsumtion. Vi vill fasa ut jordbruksstöden och ge dem en tydlig klimatinriktning så länge de finns kvar. Exportsubventionerna ska avvecklas . Vi vill också fokusera på en aktiv landsbygdsutveckling och ett förbättrat djurskydd. I vårt förslag för den gemensamma jordbrukspolitiken ingår följande principer: Jordbruksstöden ska omdirigeras till kollektiva nyttigheter i form av klimat- och miljöåtgärder. Jordbruksreformen ska bidra till EU 2020-strategin om en stark europeisk konkurrenskraft och tillväxt. Jordbrukspolitiken ska stämma överens med utvecklingspolitiken. Jordbrukspolitiken ska vara rättvis. Den nuvarande regeringen har visat ett beklagligt ointresse för jordbruksfrågorna. Landsbygdsministern har fokuserat på sitt Matlandet , men har undvikit att nationellt diskutera övergripande frågor om jordbrukets framtid och vad som sker efter 2013, inom EU och i . Vi anser att Matlandet på intet sätt svarar upp mot den stora utmaning som en ny jordbrukspolitik innebär med krav på konkreta åtgärder inom livsmedelspolitiken, djurskyddet, frågorna kring offentlig upphandling etc. På nationell nivå vill vi satsa på en biogasstrategi som baseras på utökad rötning av matavfall. För att driva på den inhemska biogasproduktionen krävs att en samordnande myndighet tar ansvar och samverkar med t.ex. lantbrukare och distributörer. Behovet av distributionskanaler från en gårdsbaserad produktion är stort, liksom behovet av standardiseringar, systemlösningar och materialutveckling. Ytterligare forskning är nödvändig och lokala måste byggas upp. Vi vill ha fler bindande regler för att minska det svenska jordbrukets miljöbelastning. Skatt på handelsgödsel är ett viktigt styrmedel som regeringen har valt bort, i full vetskap om att utsläppen av kväve ökar. Enligt vår modell ska en återföring ske till jordbruksnäringen. ska av marken vara ekologiskt odlad. Vi vill återinföra stödet till eko-odlingen med . Vi vill bättre utnyttja LBU-medlen för att utveckla den svenska landsbygden. Hållbar landsbygdsutveckling skapar nya jobb. Det moderna lantbruket är inte längre ett traditionellt brukande av jord och skog, det är ett diversifierat småföretagande. Vi vill förenkla för jordbrukets småföretagare genom att göra det lättare att anställa och expandera. behöver en ny livsmedelsstrategi som ger ökad livsmedelsproduktion och förbättrad självförsörjning. En obligatorisk ursprungsmärkning ökar konsumentmakten och ger i förlängningen skydd åt människors hälsa och miljö. En ökad andel närproducerat ger minskat antal transporter. Den miljöanpassade offentliga upphandlingen ska utvecklas och göras självklar i alla offentliga sammanhang. Kommunernas upphandlare ska kunna kräva att den mat som de köper till skolbarn och äldre inom vård och omsorg produceras enligt svensk djurskydds- och miljölagstiftning. De ska kunna vara säkra på att livsmedlen kontrolleras för såväl salmonella som antibiotika. Dessa krav går att driva under förutsättning att alla leverantörer behandlas lika och ges lika möjligheter att lämna anbud. En aktiv svensk trädgårdsproduktion bidrar till den goda självförsörjningsförmågan. Trädgårdsnäringen är betydelsefull också med tanke på ökade kvalitetskrav från konsumenternas sida och ett ökat intresse för hur varorna produceras och transporteras. Vi stöder en god djurhållning genom att inrätta en djuretisk ombudsman, alternativt förstärka . Djurskyddet ska värnas; den kontrollverksamhet som den borgerliga regeringen överförde till länsstyrelserna saknar fortfarande tillräckliga resurser. Smittskyddet riskerar att urholkas genom regeringens planer på en privatisering av veterinärernas organisation. En mobil slakteriverksamhet kan ha positiva effekter på djuromsorgen, eftersom behovet av transporter av levande djur minskar. Vi anser att dagens utveckling inom EU mot allt större djurfabriker strider mot målen om god djurhållning och hållbar utveckling. Vi vill se över möjligheterna till regelförenklingar och startstöd för mobila slakterier. Hästnäringen är en viktig resurs som skapar många nya arbetstillfällen på landsbygden. Inte minst inom sjukvård, friskvård och rehabilitering har hästen stor betydelse. Det finns stora fördelar med en samordning inom hästsektorn. Ett hästregister skulle t.ex. underlätta kampen mot smittsamma sjukdomar. saknas kontroll över var de ca 350 000 svenska hästarna finns. De flyttas ofta runt i landet, vilket ökar risken för smittspridning. Särskilt yttrande (MP) (MP) anför: Ekologisk produktion är en central del av lösningen på flera av de problem som finns i vårt jordbruk. Framtiden för svenskt jordbruk ligger i kvalitetsprodukter med högt kunskapsinnehåll. Ekologisk produktion är kunskapsintensiv och ger produkter av hög kvalitet. Den bidrar till att klara flera av miljömålen. Den är en viktig del av omställningen av jordbruket till mindre användning av fossilberoende insatsvaror. Ekologisk produktion ska därför inte behandlas styvmoderligt som en nischproduktion, utan främjas som den framtidsinriktning den är. och EU behöver en politik för omställning till ekologisk produktion. Vi har tidigare lagt flera förslag för att främja ekologisk produktion. I detta betänkande behandlas den strategiska frågan om utveckling av utsäde och avelsdjur anpassade för ekologisk produktion. Vi återkommer med flera förslag framöver. Särskilt yttrande (V) (V) anför: i miljö- och jordbruksutskott vill med detta särskilda yttrande tydliggöra de stora problem som finns med EU:s nuvarande gemensamma jordbrukspolitik (GJP) såväl som de brister som finns i kommissionens meddelande beträffande reformen av GJP. Vi ställer oss även kritiska till den agerande i reformförhandlingarna, vilka i vår mening är alltför bristfälliga. Det räcker inte att ensidigt driva frågan om jordbruksstödens omfattning. bör även vara en aktiv förhandlingspart och tydligt ta ställning för exportsubventionernas utfasning till då de slår ut utvecklingsländernas inhemska jordbruksproduktion. Det är ytterst viktigt att EU tar in den globala dimensionen av jordbrukspolitiken och inte begränsar effekterna av GJP till vad som händer inom EU:s gränser. Socioekonomiska konsekvensanalyser av GJP är av största vikt. Livsmedelssuveräniteten bör vara central. Viktigt i reformen är även en tydligare ekologisk och social dimension samt förbättrat djurskydd. Jordbruksstöden bör här styras över till att stödja kollektiva nyttigheter i form av klimat- och miljöåtgärder. Även den sociala dimensionen där vi ser att GJP missgynnar småbrukare måste reformeras kraftigt. har vi en situation där storjordbrukarna tar alltmer mark med effekten att småbrukarna slås ut. Det är inte acceptabelt och heller inte hållbart. Den verkar inte ha något större intresse att prioritera dessa frågor. I regeringens storsatsning Matlandet lyser ovanstående aspekter med sin frånvaro. Det är olyckligt att man inte beaktar de stora utmaningar som jordbrukssektorn står inför nationellt såväl som internationellt. Nationellt vill vi satsa på en biogasstrategi baserad på en ökad rötning av matavfall. Samordnande myndigheter, distributionskanaler och forskning är några viktiga delar i denna utveckling. Det svenska jordbruket måste minska sin miljöbelastning. Därför krävs bindande regler. Skatten på handelsgödsel måste återinföras då den är ett viktigt styrmedel för att minska utsläppen av näringsämnen. Vi vill avsätta som öronmärkta pengar för ekologisk odling, och ett mål är en fördubbling av den ekologiska produktionen till 2015. Vi vill även införa ett mål om att konsumtionen av ekologisk mat inom den offentliga sektorn ska uppgå till . Det finns stora möjligheter att sammanföra ett hållbart jordbruk med fullgott djurskydd med en aktiv landsbygdsutveckling. Nya jobb för småföretagare, obligatorisk ursprungsmärkning och miljöanpassad offentlig upphandling är några åtgärder för att främja en sådan utveckling. För att förbättra djuromsorgen vill vi införa en djuretisk ombudsman och stärka djurskyddslagstiftningen. Avslutningsvis vill vi understryka att vill åternationalisera jordbruket. Däremot bejakar vi ett aktivt miljöarbete på EU-nivå för att bl.a. jordbruket ska bli grönare. beklagar att EU i praktiken styr hela vår jordbrukspolitik, vilket gör roll minimal. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:C311 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla lokal förvaltning på olika håll i landet. 2010/11:U269 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anpassa jordbruksinvesteringarna till de befarade klimatförändringarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka konsumentskyddet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla EU till en hemmamarknad med likvärdiga regler och krav för alla producenter, vilket stimulerar en rationell användning av jordbruksmarken.