bet · GY01NU21 · 2011-05-24 00:00:00 — Priset för elektrisk energi har varit en viktig konkurrensfördel för den svenska industrin. Relativt låga elpriser har även varit en betydelsefull faktor för de svenska hushållens ekonomi. För att möta en minskande elkonsumtion har marknaden infört taxekonstruktioner med högre fasta kostnader. Det har i sin tur lett till att den som nyttjat mindre energi fått betala mer än den som har slösat, vilket är en orättfärdig konsekvens. Mot denna bakgrund anser motionärerna att elmarknaden och taxekonstruktionerna behöver ses över tillsammans med övriga nordiska länder. I motion 2010/11:N331 (KD) begärs en översyn av gemensamma elabonnemang i flerbostadshus i syfte att begränsa elanvändningen. För att främja miljömedvetenheten borde dock någon form av individuell avläsning främjas, menar motionären. ska EU:s direktiv om främjande av förnybar energi vara genomfört, noteras det i motion 2010/11:N351 (KD). Enligt direktivet ska tillträde till elnätet för förnybara energikällor garanteras eller prioriteras. Det är, enligt motionären, viktigt att regeringen nu går vidare i arbetet med att underlätta för småskalig elproduktion, inte minst när det gäller regelförenklingar. Elmarknaden i öppnades för konkurrens . Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med en väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Detta innebär en strävan mot en väl fungerande marknad med ett effektivt utnyttjande av resurser och en effektiv prisbildning. Målet omfattar även en vidareutveckling av den gemensamma elmarknaden i med inriktning på harmonisering av regler och ett utökat samarbete mellan de nordiska länderna. har det skett stora förändringar på elmarknaderna i och inom EU. Dessa förändringar har inneburit en övergång från nationella eller regionala monopol till internationella, konkurrensutsatta marknader, där elanvändaren själv kan välja elleverantör. deltar alla nordiska länder utom i handeln på den nordiska elbörsen, . Den nordiska elmarknaden integreras även alltmer med marknaderna söder om (främst och ), och det förekommer även handel mellan , och . redovisar en rapport över situationen på elmarknaden vad gäller regleringsfrågor, konkurrens och frågor om försörjningstrygghet för . I rapporten ingår även en redovisning av uppdrag att rapportera om vissa konkurrensfrågor på elmarknaden i enlighet med kraven i elmarknadsdirektivet. Den senaste rapporten (el- och naturgasmarknad 2009 [2010:12]) kom . Genomförandet av förnybarhetsdirektivet i I motion 2010/11:N351 (KD) berörs genomförandet av förnybarhetsdirektivet i och då med särskilt fokus på möjligheterna att ansluta förnybar energi till nätet. Förnybarhetsdirektivets artikel 16 handlar om åtkomst till och drift av näten. Artikeln innehåller 11 punkter. har på regeringens uppdrag analyserat behovet av författningsändringar till följd av nyssnämnda artikel och av att föreslå eventuella författningsändringar. Analysen presenterades i en rapport (Förnybara energikällor åtkomst till och drift av näten. En analys av svensk lagstiftning i förhållande till Förnybarhetsdirektivets artikel 16, med förslag till författningsändringar, 2009:10). antog förslagen i propositionen Genomförande av direktiv om förnybar energi (prop. 2009/10:128, bet. 2009/10:NU18). I propositionen finns bestämmelser som bygger på förslag i , som bl.a. syftar till att underlätta för elproducenter att ansluta nya produktionsanläggningar till elnäten. tillstyrkte enhälligt regeringens förslag till ändringar i el- respektive naturgaslagen. I sammanhanget kan även nämnas att regeringen i den energipolitiska proposition som presenterades (prop. 2008/09:163) framhöll att tillträdet till elnätet, tillståndsprocessen och villkoren för nätanslutningar är viktiga faktorer för att underlätta utbyggnaden av förnybar elproduktion. Åtgärder som syftar till förenklade regler för nätanslutning av anläggningar för förnybar elproduktion är därför prioriterade. tog näringsutskottet senast ställning till motioner om elmarknadens funktion och utveckling (bet. 2009/10:NU11). Utskottet sade då att det stod bakom det ovan refererade målet för den svenska elmarknadspolitiken. Utskottet poängterade dock att det är angeläget att regelverket för elmarknaden kontinuerligt granskas och vidareutvecklas för att skapa en effektivare marknad. och är i det avseendet centrala aktörer. Utskottet pekade också på ett antal åtgärder som hade vidtagits för att förbättra förhållandena på elmarknaden och gjorde den sammantagna bedömningen att regeringen visade förståelse för värdet av att elmarknaden fungerar väl. Utskottet ansåg inte att det var nödvändigt med några tillkännagivanden från i linje med vad som efterfrågades i de då aktuella motionerna. När det gäller frågor om bättre möjligheter att ansluta förnybar energiproduktion till elnätet ansåg utskottet att småskalig elproduktion bör uppmuntras som ett led i ambitionerna att öka andelen förnybart producerad el i energisystemet. har ett betydande åtagande att fullgöra när det gäller att ytterligare öka andelen förnybar energi i energisystemet. Utskottet ansåg att mer småskalig förnybar elproduktion är en viktig pusselbit i detta arbete och att det är angeläget att göra det lättare för småskaliga producenter av förnybar el att ansluta sig till elnätet och därigenom kunna sälja sin el. Beträffande det som sägs i motion 2010/11:N351 (KD) om regelförenklingsarbete kan nämnas att presenterade en rapport om hur myndigheten har arbetat med att förenkla regelverket och minska den administrativa bördan för landets energiföretag. Myndigheten konstaterar att el- och gasmarknaderna är i snabb utveckling, inte minst internationellt, vilket gör att lagstiftningen utökas , med en allt starkare koppling till . Denna utveckling påverkar i sin tur energiföretagen som ofta får en ökad administrativ börda. I rapporten slås det fast att på kommer att ha begränsade möjligheter att förenkla för företagen genom att begränsa regelfloran. För att förenkla för företagen inom ramen för den pågående utvecklingen av regelverket strävar myndigheten efter ett så enkelt regelverk som möjligt så få rapporteringstillfällen som möjligt för företagen ökad självreglering genom samarbete och förutsägbarhet en planlagd tillsyn så att företagen kan förutse vilka arbetsinsatser som krävs största möjliga samverkan mellan myndigheter (t.ex. genom att använda varandras insamlade uppgifter) största möjliga återanvändning av befintlig information. har i uppdrag att inom sitt ansvarsområde bistå i mätningarna av företagens administrativa kostnader med en uppdatering av förändringarna i regelverken . Ökad transparens på elmarknaden m.m. Mot bakgrund av utvecklingen på elmarknaden /10 ansåg regeringen att det fanns skäl att se över hur transparensen på elmarknaden och allmänhetens förtroende för elmarknaden kan förbättras. fick därför i uppdrag att analysera aktuella frågor angående övervakning och transparens på elmarknaden. Uppdraget redovisades i rapporten och transparens på elmarknaden (2010:21). I rapporten föreslog myndigheten bl.a. gemensamma branschetiska regler för de samägda kärnkraftverken, oberoende observatörer i kärnkraftföretagens styrelser och ett forum för ökad insyn i elbörsen . Vidare föreslogs det att regeringen ser över uppdragen för , och . Kundernas förtroende kan, enligt inspektionen, öka om det blir tydligare vilken roll respektive myndighet har för övervakningen av elmarknaden. I rapporten säger sig också ha för avsikt att påbörja en undersökning som syftar till att vidare utreda orsakerna till konsumenternas låga förtroendet för elmarknaden. har varit ute på remiss. Förslagen och remissinstansernas synpunkter bereds inom . Analys av elmarknaden ur ett konsumentperspektiv har på regeringens uppdrag genomfört en marknadsanalys av elmarknaden. Uppdraget har redovisats i rapporten analys av elmarknaden för konsumenter redovisning av ett regeringsuppdrag (rapport 2010:15). I analysen har hinder för konsumenter att göra rationella val identifierats. Enligt undersökningen har konsumenternas attityder till elmarknaden blivit bättre, men befinner sig fortfarande på en relativt låg nivå. Sammantaget pekade analysen på en positiv utveckling av elmarknaden för konsumenterna och därför lades inga mer genomgripande åtgärdsförslag fram. Elmarknaden är på många sätt komplex. Den omfattar en gemensam konkurrensutsatt nordisk råkraftsmarknad, nationella konkurrensutsatta slutkundmarknader samt nationella nätmonopol. Marknadsaktörerna består exempelvis av stora elproducenter, elhandlare, små och stora nätbolag och elintensiv industri men också av blygsamt konsumerande hushållskunder. Staten spelar en viktig roll både som tillsynsorgan och som ägare och förvaltare av stamnätet. Elprisfrågor engagerar ett brett spektrum av aktörer, och de två senaste årens kärva vintrar med häftiga pristoppar på el har förstärkt intresset för elmarknadens funktion. Utskottet anser att det är angeläget att i sammanhanget framhålla målet för elmarknadspolitiken, dvs. att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Detta innebär en strävan mot en väl fungerande marknad med ett effektivt resursutnyttjande och en effektiv prisbildning. Målet omfattar även en vidareutveckling av den gemensamma elmarknaden i inklusive en fortsatt satsning på harmonisering av regler och ett utökat samarbete mellan de nordiska länderna. Utvecklingen av elmarknaderna i grannländer samt förstärkningar av överföringskapaciteten ökar också förutsättningarna för en utökad handel med råkraft mellan och kontinenten. Det är angeläget att regelverket kring elmarknaden kontinuerligt granskas och vidareutvecklas för att skapa en effektivare marknad. och är i det avseendet centrala aktörer. En effektiv tillsyn av den icke konkurrensutsatta delen av elmarknaden, dvs. nätverksamheten, är en viktig uppgift för . För att öka förståelsen för elmarknadens funktion och roll som tillsynsmyndighet har inspektionen haft regeringens uppdrag att analysera aktuella frågor angående övervakning och insyn på elmarknaden. I en rapport föreslogs bl.a. att regeringen bör se över uppdragen för , och . Vidare säger sig inspektionen ha för avsikt att påbörja en undersökning som syftar till att utreda orsakerna till konsumenternas låga förtroende för elmarknaden. En analys av elmarknaden ur ett konsumentperspektiv har gjorts av . Förslagen i bereds inom , och utskottet anser inte att det finns skäl för att föregripa detta beredningsarbete. När det gäller förbättrade förutsättningar för att ansluta småskalig förnybar elproduktion till elnätet hänvisar utskottet till sina tidigare uttalanden kring dessa frågor med innebörden att mer småskalig förnybar elproduktion är en viktig pusselbit i arbetet med att öka andelen förnybar el. Utskottet vill dessutom påminna om att dessa frågor har nära anknytning till de överväganden om nettomätning, timmätning och smarta elnät som har behandlats tidigare i betänkandet. Med det anförda avstyrks samtliga motioner som är aktuella i avsnittet i berörda delar. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motioner som tar upp diverse elmarknadspolitiska frågor. Utskottet hänvisar bl.a. till att likalydande eller snarlika motioner har varit föremål för riksdagsbehandling så sent som . Klimatförändringarna med stormar liknande och kommer att öka påfrestningarna på våra luftelledningar, sägs det i motion 2010/11:N236 (M). finns teknik för att klara stora elleveranser i markkabel, och bör därför överväga att successivt byta ut luftledningar mot markkabel. behöver sina åker- och skogsmarker till värdefull mat- och skogsproduktion. I motion 2010/11:N284 (M) konstateras att rätten till avbrottsersättning enligt ellagen kan medföra en rad problematiska scenarier och snedvridande gynnanden. Ett långsiktigt missgynnande av mindre bolag med många landsbygdskunder kan innebära att antalet sådana bolag minskar. Motionärerna anser att lagstiftningen bör omarbetas så att orättvisa effekter inte uppstår. I motion 2010/11:N294 (M) erinras om att reglerna om samredovisning i ellagen syftar till att utjämna elnätstarifferna i glest befolkade områden med höga överföringskostnader jämfört med tarifferna i mer tätbebyggda områden där överföringskostnaderna är lägre. Enligt motionären finns det kommuner som har ansökt om samråd hos vid ärenden om samredovisning men som då fått svar från myndigheten att det inte finns någon skyldighet att hålla samråd vid dessa ärenden. Motionären befarar att elnätsföretagen kan utnyttja sin monopolställning då inte bjuder in till samråd. Myndighetsbeslut som kan innebära stora ekonomiska konsekvenser bör, enligt motionären, i likhet med frågor om tekniska förändringar föregås av att synpunkter tas in från den berörda kommunen. Ellagen bör därför kompletteras med ett krav på samråd vid ärenden som rör samredovisning av elnätsavgifter. När en motion liknande motion 2010/11:N284 (M) om differentierad avbrottsersättning behandlades i utskottet konstaterades att denna fråga hade varit föremål för ställningstagande . Vid det senaste tillfället refererade utskottet bl.a. ett frågesvar från näringsminister (fr. 2009/10:333). Där erinrade näringsministern om att regeringen i propositionen Förhandsprövning av nättariffer (prop. 2008/09:141) hade uttalat avsikten att följa upp den nuvarande regleringen om avbrottsersättning och, om det fanns anledning, utreda om reglerna om avbrottsersättning ska förändras. Ministern underströk att regeringen följer hur bestämmelserna om avbrottsersättning fungerar i praktiken. Denna uppföljning kan eventuellt leda till att regeringen låter utreda behovet av förändringar av dessa bestämmelser. Mot den bakgrunden ansåg utskottet att ett uttalande från i linje med vad som efterfrågades i den motion som då var aktuell kunde undvaras. En motion om samredovisning av koncessionsområden liknande den aktuella motionen 2010/11:N294 (M) avstyrktes av utskottet (bet. 2008/09:NU26). Vid det tillfället redovisades gällande regler på området, dvs. att nätmyndigheten () enligt ellagen (3 kap. 3 §) ska besluta att en nätkoncessionshavares samtliga områden som ligger geografiskt nära varandra ska redovisas samlat, om inte områdena sammantagna utgör en olämplig enhet för nätverksamhet. Regeln om samredovisning beslutades av (prop. 2001/02:56, bet. 2001/02:NU9) för att främja en utjämning av nättarifferna mellan tätort och glesbygd. I motion 2010/11:N236 (M) förordas att luftelledningar byts ut mot markkabel. I sammanhanget kan noteras att föreskrifter och allmänna råd om leveranskvalitet (EIFS 2010:4) träder i kraft . Föreskriften har tagits fram som en följd av de krav som ställts på leveranssäkerheten i propositionen Leveranssäkra elnät (prop. 2005/06:27). Föreskriften innehåller dels ett utökat funktionskrav, utöver ellagens grundläggande krav att avbrottstiden aldrig ska överstiga , dels ett krav på att träd inte ska kunna falla mot framför allt regionnätsledningarna och förorsaka elavbrott. redovisar en rapport om leveranssäkerheten i de svenska elnäten. Den senaste rapporten kom och omfattade statistik och analys av elavbrotten i de svenska elnäten 19982008 (2010:05). Med leveranssäkerhet avses sannolikheten att el kan överföras till elanvändaren utan avbrott. Av rapporten framgår att leveranssäkerheten har varit relativt oförändrad , med undantag för regionnäten i de högre spänningsnivåerna där en gradvis förbättring har skett . anser myndigheten att leveranssäkerheten i är relativt god. I tätorter råder totalt sett acceptabla nivåer på leveranssäkerheten. I glesbygdsnäten är leveranssäkerheten emellertid sämre och mer varierande. bedömer att det är väderkänsligheten hos de oisolerade luftledningsnäten som ger upphov till huvuddelen av variationerna i leveranssäkerheten. I årsredovisning konstateras att tillsynen över leveranskvaliteten under verksamhetsåret visade att de långa avbrotten fortsätter att minska kraftigt som ett resultat av trädsäkring, nedgrävning och isolering av ledningarna. Enligt uppgift från kommer nästa årliga rapport om leveranssäkerheten i elnäten att presenteras . Då nätföretagen rapporterar in avbrottsdata på kundnivå blir det lättare för att följa upp leveranssäkerheten på ett mer tillförlitligt sätt. Den kommande rapporten kommer därmed att kunna ge en mer detaljerad bild av leveranskvaliteten än de föregående. Utskottet konstaterar inledningsvis att flera av de motioner som tas upp i detta avsnitt i likalydande eller snarlik lydelse har avslagits tidigare av . Utskottet anser inte att det tillkommit några sådana fakta eller omständigheter som gör att det finns skäl för utskottet att tillstyrka någon av motionerna. När det gäller frågan om leveranskvalitet noterar utskottet att förutsättningarna för att kunna bedöma denna variabel kommer att öka med den kommande redovisningen av avbrottsstatistik på kundnivå. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Beslutande myndighet vid förhandsprövning av nättariffer för stamnätet, punkt 1 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring av ellagen (1997:857) såvitt avser 5 kap. 3 och 1017 §§ och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:N6 yrkandena 1 och 2 samt avslår proposition 2010/11:70 punkt 3 i denna del. Vi anser att det finns skäl att resa frågetecken kring elmarknadens funktion. Under de senaste två vintrarna har vi sett kraftiga prisstegringar som ett resultat av halvtomma vattenmagasin, låga temperaturer och kärnkraftverk som går på halvfart. Tvivel finns också bland såväl industri- som hushållskunder kring hur väl konkurrensen på elmarknaden fungerar. Ett nytt inslag på elmarknaden som har mött kritik är den modell för förhandsprövning av nättariffer som har utarbetats av och som ska börja tillämpas från det kommande årsskiftet. Vi anser att det redan nu är nödvändigt med en oberoende granskning av den modell har tagit fram. Sättet att värdera nätföretagens anläggningstillgångar kan exempelvis få negativa konsekvenser för elkonsumenterna, och en lämpligt utformad modell måste på ett bättre sätt beakta elnätens karaktär av att vara naturliga monopol. Vi är också av den uppfattningen att stamnätets stora betydelse i elförsörjningssammanhang inte får förringas. Detta avspeglas av att det är som fastställer Svenska kraftnäts årliga investeringsbudget. Mot den bakgrunden, och med beaktande av att vi även förordar en översyn av tillsynsmyndighetens nya nättariffmodell, är vi inte beredda att ställa oss bakom förslaget i propositionen om att flytta över ansvaret för att fastställa intäktsramen för stamnätet från regeringen till . Vi delar alltså inte regeringens tolkning av det reviderade elmarknadsdirektivet som går ut på att det inte lämnar något utrymme för att låta beslutanderätten ligga kvar hos regeringen. Med det anförda avstyrks propositionen i denna del som motion 2010/11:N6 (S) tillstyrks i motsvarande del. Yrkandet om en granskning av nya tillsynsmodell för nättariffer i samma motion tillstyrks också. Smarta elnät samt mätning och debitering av el, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:N329 yrkandena 14, 2010/11:N369 yrkandena 2 och 5 samt 2010/11:N437 yrkandena 5 och 6 samt avslår motionerna 2010/11:N218, 2010/11:N237, 2010/11:N254 och 2010/11:N309. Genom att göra det enklare och mer lönsamt med småskalig elproduktion ökar förutsättningarna för att ska kunna uppfylla sina åtaganden när det gäller förnybar energiproduktion. Vind- och solel kan med fördel produceras i små anläggningar. Därigenom minskar beroendet av icke förnybar el som de stora elbolagens dominerande ställning på elmarknaden försvagas. Egen produktion av el uppmärksammar även hushållen på vilka konsekvenser produktion och konsumtion av el får och uppmuntrar därmed också till hushållning med energi. De småskaliga elproducenternas roll som ambassadörer för en inriktning mot förnybar energi såväl i som utomlands får inte underskattas. kan här bidra med system- och teknikutveckling på energiområdet som kan bli mycket värdefull . Det snabbaste och mest effektiva sättet att öka intresset för egenproducerad el är att ge alla mindre elleverantörer rätt till nettomätning. Vi anser att det redan nu finns grund för att uttala sig till förmån för tim- och nettomätning av el i linje med vad som föreslås i motionerna 2010/11:N329 (MP), 2010/11:N437 (MP) och 2010/11:N369 (V). Vidare är det vår uppfattning att tiden för kvittning av konsumtion och produktion ska förlängas till att gälla kvartalsvis. På så sätt ges betydligt bättre förutsättningar för enskilda producenter att vara nettokonsumenter. En lagstadgad rätt till nettomätning gör också att man som elabonnent slipper att vara beroende av de lokala elnätsbolagens goda vilja att erbjuda nettomätning. För att öka produktionen av småskalig förnybar el utöver vad som är möjligt med enbart nettomätning behövs också kompletterande styrmedel. Ett s.k. fastprissystem bör därför prövas. Det finns också skäl att, i likhet med vad som föreslås i motion 2010/11:N437 (MP), överväga möjligheterna att låta elnätsavgifterna bli en del av det rörliga elpriset. Med det anförda tillstyrks motionerna 2010/11:N329 (MP), 2010/11:N437 (MP) och 2010/11:N369 (V) i berörda delar. Övriga motioner i avsnittet avstyrks. Elmarknadens funktion och utveckling, punkt 4 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:N6 yrkande 4 och avslår motionerna 2010/11:N304, 2010/11:N313, 2010/11:N331, 2010/11:N351 och 2010/11:N385. Utvecklingen under de två senaste vintrarna väcker en del frågetecken kring elmarknadens funktion. Kraftiga elprisökningar till följd av tomma vattenmagasin och utslagen kärnkraftsproduktion har bidragit till detta som det växer en betydande misstro mot elbolagen och deras stora vinster under dessa förhållanden. Förtroendet för elmarknaden sviktar på ett oroväckande sätt. Även tillsynsmyndigheten roll och uppgifter har varit föremål för diskussion inte minst till följd av myndighetens agerande i frågan om förhandsprövning av nättariffer. Mot bakgrund av situationen på elmarknaden finner vi, i likhet med vad som sägs i motion 2010/11:N6 (S), det högst motiverat att det görs en bred översyn av roll och uppgifter. Översynen bör även omfatta en analys av hur myndigheten har valt att tolka sitt uppdrag som gått sedan den bildades. Vi anser att elkonsumenternas intressen av låga och förutsägbara elkostnader måste tillgodoses på ett betydligt bättre sätt än på den svenska elmarknaden, och detta kräver en väl fungerande tillsynsmyndighet. finns en del övrigt att önska i det avseendet. Med det anförda tillstyrks den nyssnämnda motionen i berörd del. Övriga motioner i avsnittet avstyrks. Lagförslagen i övrigt, punkt 2 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: I vår kommittémotion 2010/11:N6 (S) yrkar vi avslag på den del av propositionen (kap. 29) som gäller definitionen av den s.k. intäktsram som är en central del i systemet för förhandsprövning av nättariffer. Under ärendets beredning har vi emellertid fått ta del av mer utförliga uppgifter om detta förslag och dess konsekvenser än de som finns redovisade i propositionen.