bet · GY01FiU44 · 2011-04-06 00:00:00 — har länge arbetat för att offentlig upphandling ska användas för att uppnå fler mål än att köpa varor och tjänster till så låg kostnad som möjligt.Precis som vi fick höra i det förra anförandet uppgår den offentliga upphandlingen i till ca . I EU står den offentliga upphandlingen för av EU:s totala bruttonationalprodukt.Att myndigheter och andra upphandlande enheter kan använda sina inköp så att varor och tjänster produceras med ett högre samhällsvärde torde därför vara uppenbart för alla. Krav i upphandlingen ger avtryck i kvalitet, produktion, teknik- och samhällsutveckling. Det är därför glädjande att få yrka bifall till förslaget i finansutskottets i grunden positiva utlåtande över om en modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling där det tydligt framgår att man på EU-nivå ser en potential i och vill använda upphandlingsverktyget för att nå gemensamma sociala mål, också inbegripande skydd av miljö, ett mer effektivt resurs- och energiutnyttjande, insatser för att motverka klimatförändringar, främjande av innovationer och social delaktighet.Fru talman! Förenklingar av upphandlingsreglerna är eftersträvansvärda, av många skäl. Vi vill också göra reglerna mer småföretagarvänliga så att små och medelstora företag får bättre förutsättningar att delta i offentlig upphandling.Vi vill att det ska vara möjligt att ställa krav inte bara på produkter och tjänster utan även på hela produktionskedjan. Det kan handla om allt från krav på anständiga anställningsförhållanden till gott djurskydd, precis som föregående talare tog upp.Här vill jag passa på att poängtera att även står bakom utskottets hänvisning till konvention 94.Vi vill öka möjligheten att väga in lokala hänsyn och att det tydliggörs att sociala kriterier ska kunna ställas för att vid offentlig upphandling skapa arbete för grupper som har det svårt att ta sig in på arbetsmarknaden.Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga att delar ambition att öka effektiviteten i de offentliga utgifterna, men vi vill betona, genom ett särskilt yttrande som vi lämnat till betänkandet tillsammans med Socialdemokraterna, att alla förändringsområden som tas upp i grönboken är angelägna. Vi vill därför inte, som , , peka ut effektivitetsmålet som mer väsentligt än andra.Förhoppningsvis kan det som har motionerat om i , och lokalt i kommuner och landsting verkat för, nämligen ökade miljöhänsyn, krav på sociala kriterier, djurskydd och arbetsmiljö med mera där det är relevant, bli naturliga krav i upphandlingsförfaranden i hela Europa.Jag yrkar bifall till förslaget i finansutskottets utlåtande. Jag skulle vilja ställa en fråga. Med den förra regeringen - innan denna regering tillträdde - fick /06 reda på försök att få EU att skriva in 94 i de gemensamma övergripande direktiven. Svaret var att det inte låter sig göras då de andra EU-länderna inte vill gå med det, för det kommer att göra att det blir en belastning av regler i direktivet som man inte vill ha.Då tänker jag på hur vill värna de små och medelstora företagen, och jag undrar hur ni får ihop den ekvationen. Jag tycker att det i det här skedet, i diskussionen om en grönbok från , är alldeles för tidigt att säga att allting är omöjligt. Vi har stött på flera problem med lagstiftningen kring offentlig upphandling, och det är det som den här grönboken nu ska lyfta fram, titta på, vrida och vända på. Därför tycker jag att det är angeläget att vi från sida gör detta inspel och lyfter fram de grundläggande värderingar som konvention 94 tar upp vad gäller anställningsformer, lika villkor, löneförhållanden och många andra områden.Att se det, som tar upp, som ett hinder för att fortsätta diskussionen och utveckla regelverket tycker jag är olyckligt. Det ger också på något sätt en bild av att möjligheten till förändringar inte finns.Jag står fast vid inspelet. Jag tycker att det är viktigt att lyfta fram de här aspekterna, och jag har stor förtröstan på att det faktiskt går att få till förbättringar. Vi är helt överens om att det ska vridas och vändas på alla stenar och att man ska se det från höger och vänster, uppifrån och nedifrån, och det ska handla om funktioner, möjligheter och en framtid. Det är därför som jag är så förvånad över att det måste stå 94, som är ett färdigt paket som man skickar in. Vi har ju i utskottets text gemensamt, förutom de här raderna, skrivit allmänt att vi inte tycker om korruption och inte tycker om oseriösa företagare och ber dem titta på detta. Ändå bibehåller ni skrivningen om . Det är det som jag inte riktigt följer med på. Nej, då kan man konstatera att och jag ser olika problem med det här. Jag tror att det är bra att man vågar vara mer konkret i den här diskussionen, så att man också landar i diskussioner som är konkreta och kan omsättas i en förändrad lagstiftning. Om vi inte vågar lyfta fram konkreta exempel eller hänvisa till andra erfarenheter, vad gäller både problem och möjligheter, riskerar en sådan här diskussion, en sådan här dialog inom EU, att inte landa i någonting annat än allmänt tal. Detta utlåtande handlar alltså om så kallade grönbok om offentlig upphandling, om hur den offentliga upphandlingen kan moderniseras för en effektivare upphandlingsmarknad. Grönböcker är ett av de sätt använder för att utveckla nya direktiv och andra regler inom EU. beskriver rådande situation, ställer frågor, diskuterar alternativa handlingsvägar etcetera. I stort sett alla intresserade kan sedan lämna synpunkter som tar fasta på i kommande arbeten.Förslaget till beslut är att lägga grönboken till handlingarna. Det kan ju låta som att utskottets utlåtande om grönboken endast hamnar i arkiv och inte kommer att se dagens ljus förrän någon statsvetare eller historiker om några årtionden vill forska om syn på offentlig upphandling. Men som tur är kommer utlåtandet att skickas till för kännedom, dock inte i namn men väl i riksdagsdirektörens namn. Jag kan ju tycka att vi borde kunna stå för vad vi tycker som riksdag, men med tanke på alla jurister inom EU kanske det är klokt inför förhandlingar om kommande direktiv att utlåtandet skickas just i vår högste tjänstemans namn.Nåväl, utskottets majoritet, som jag tillhör i detta fall, lyfter upp vikten av förenklingar, att små och medelstora företags möjligheter att delta i offentlig upphandling underlättas och att miljökrav, arbetsmiljökrav och sociala krav beaktas. Rätt använd kan offentlig upphandling vara ett viktigt instrument för förbättringar inom dessa områden.Jag noterar med tillfredsställelse att utskottet när det gäller arbetet med arbetsmiljöfrågor säger att kommissionen i det fortsatta arbetet bör använda sig av konvention 94, där det slås fast att offentliga upphandlingar ska innehålla krav på arbetstagares löner, arbetstider och andra villkor som inte är mindre förmånliga än kollektivavtalen inom området.I utlåtandet sägs också att reglerna om tekniska specifikationer bör vara så flexibla att upphandlande myndigheter ska kunna ställa relevanta krav på till exempel god djurhållning.Det är, fru talman, en aspekt som togs upp när jag mötte företrädare för lantbruket inom mitt län, län, som uttryckte sin stora oro för den pågående avvecklingen - som man nästan kan kalla det - av grisnäringen i . Det är en utveckling som åtminstone delvis skulle kunna mildras om upphandlande myndigheter, kommuner, landsting och stat, i sina upphandlingar av griskött kunde kräva att leverantörer av grisprodukter ska garantera motsvarande djurhållning av grisar för uppfödning som vi har i . Även frågan om lokala hänsyn tas upp i utlåtandet, mot bakgrund av att kommissionen själv lyfter fram den frågan. Det gäller om det kan finnas legitima skäl som motiverar att upphandlingen begränsas till lokala leverantörer.Utskottet anser att så kan vara fallet, till exempel från en lokal idrottsförening eller från en lokal livsmedelshandlare i glesbygd som behövs för en levande bygd.Jag hoppas att i det vidare arbetet tar in denna åsikt, men jag kan ha mina dubier. Det var ju inte länge sedan som den beslutade att dra tillbaka förslag till miljösmarta kostråd, efter kommissionens muttrande om att de innehöll råd att i vissa lägen konsumera närproducerade livsmedel, något som inte föll kommissionen på läppen, eftersom det kunde strida mot den inre marknaden. Men vem vet, om utlåtandet skickas till i riksdagsdirektörens namn kanske det är lättare att få gehör.Med detta, fru talman, föreslås att grönboken läggs till handlingarna. Men för säkerhets skull yrkar jag bifall till utskottsmajoritetens förslag. Jag skulle vilja ställa en fråga till . Jag hade egentligen inte tänkt gå upp, eftersom det är ungefär samma åsikt som vi diskuterar fram och tillbaka. Men så kom vi in på detta med djurhållning.Du redovisade att du hade pratat med lantbrukare som säger att de gärna vill ställa krav på god djurhållning, som man självfallet önskar att det är. Men då skulle det handla om att göra som i , men det är inte lagligt. Det är då vi kommer in på protektionism: Vi ska kunna sälja till alla, men ingen ska sälja i . Det blir problematiskt.Att man ser över djurhållningen i brett kan jag förstå. Men det går inte - utan att riva upp lagstiftningen - att säga att man ska göra som i . Det finns ingen som vill göra det, skulle jag tro, för alla vill väl göra som de gör hemma, och då kommer vi till det protektionistiska. Det gäller att formulera upphandlingskraven på sådant sätt, till exempel i fråga om god djurhållning, att de gäller för alla leverantörer. Men de kraven kan ju vara likvärdiga med dem som vi har i . Då måste leverantörer, oavsett om det är svenska eller utländska, följa de reglerna. Då är det inte de svenska reglerna, men det är motsvarande regler.Jag betonade det som också tas upp i utskottets utlåtande som ett exempel, att det också handlar om att bli bättre på att använda de möjligheter som finns. Det ställer stora krav på kompetens hos de upphandlande myndigheterna. Jag håller med dig, , om att det ställer stora krav på kompetens. kan man ställa dessa krav genom att man har tydliga krav på vad man vill ha. Då kan man ju fråga efter bättre kvalitet i stället för till exempel lägre pris. Då kan man uppnå det man vill.Jag bara blev lite förvånad när du nämnde , för då blir det fel enligt rättsläget. Det var det jag ville poängtera. Jag ville betona möjligheterna och behovet av att använda de möjligheter som finns för att ställa olika krav. Det kan gälla sociala krav, miljökrav, arbetsmiljökrav och krav på djurhållning. Det är viktigt att den kompetensen finns. Men den finns knappast i tillräcklig utsträckning för att kunna bland annat ställa krav på god djurhållning på de grisprodukter som vi köper och använder i , oavsett om de är producerade i eller i andra länder.