bet · GY01FiU35 · 2011-05-11 00:00:00 — Externrevisorn har granskat lämnade beloppsuppgifter mot räkenskaperna och har inget annat att tillägga än att fördelningen av konsultinsatser var betydligt jämnare än vad som var fallet 2009. Externrevisorn har haft avstämningsmöten med internrevisorerna och tagit del av deras arbete. Under inledningen av året var funktionen bemannad av tillfälligt inhyrd kompetens. På grund av bytet var funktionens aktivitetsnivå som helhet förhållandevis låg . Externrevisorn anser att internrevisionen har en viktig uppgift och anser att tillsammans med internrevisionen bör tydliggöra mål och inriktning i syfte att öka verkningsgraden av denna stödfunktion. Uppföljning av rutiner för ekonomisk uppföljning Externrevisorn följde upp den granskning som utfördes föregående år av process för den ekonomiska uppföljningen, av budgetering och rapportering av ekonomiskt utfall. påpekade externrevisorn bl.a. att åtgärder vid avvikelser mot budget inte utfördes med tillräcklig skyndsamhet. förändrade sitt arbete för uppföljning av det ekonomiska utfallet. Externrevisorn ser positivt på dessa förbättringar, som bidragit till ett bättre och mer strukturerat sätt att arbeta med budgetering, uppföljning och avvikelseanalyser. överlämnade sin uppföljningsrapport till finansutskottet . Uppföljningsrapporten ska ge underlag för att bedöma resultat, dvs. om granskningen har bidragit till en bättre statlig verksamhet. I rapporten redovisas vilka åtgärder som har vidtagits och de förbättringar som har skett med anledning av granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen och invändningar i revisionsberättelser från den årliga revisionen. Enligt riksrevisorernas förord visar uppföljningen av granskningsrapporterna att i stort sett samtliga rapporter har medfört någon form av åtgärd och att de vidtagna åtgärderna oftast ligger i linje med slutsatser och rekommendationer. Det är särskilt genom den djupa uppföljningen som man kan konstatera att det skett förbättringar i de granskade verksamheterna. Riksrevisorerna tycker att detta är positivt men konstaterar att det kan ha flera förklaringar. Det går därför inte att dra den direkta slutsatsen att anledningen till förbättringarna i flertalet fall är granskningsrapporter, speciellt gäller detta i de fall där granskningen ligger långt tillbaka i tiden. noterar riksrevisorerna att uppföljningen också visar att problem kan kvarstå efter relativt . Regeringens och behandling av granskningarna har sedan starten och fram t.o.m. publicerat 206 granskningsrapporter inom effektivitetsrevisionen. Regeringen har sedan budgetpropositionen angett vilka granskningsrapporter från som har slutbehandlats sedan föregående budgetproposition. Fram till och med budgetpropositionen har regeringen angett att 147 av granskningsrapporter har slutbehandlats. Samtliga granskningsrapporter är avslutade. återstår en rapport från vartdera året. återstår tolv rapporter och tjugo rapporter. Liksom i förra årets uppföljningsrapport har översiktligt studerat redovisningen av ett urval slutbehandlade rapporter (20 av 48) under respektive utgiftsområde i budgetpropositionen och kan konstatera att mer än hälften av de 20 rapporterna över huvud taget inte nämns i budgetpropositionens utgiftsområdesbilagor. har sedan starten och t.o.m. lämnat granskningsresultatet avseende av rapporterna vidare till för behandling, de flesta i form av förslag till riksdagsbeslut, dvs. Samtliga 75 framställningar är slutbehandlade av medan 77 av de 84 redogörelserna var slutbehandlade . Av de 75 framställningarna har bifallits. Djupare granskning av elva granskningsrapporter Syftet med den djupa uppföljningen är att ge en så heltäckande och allsidig belysning som möjligt av hur granskningsrapporterna tas emot och vad de leder till. Den djupa uppföljningen omfattar tio granskningsrapporter som publicerats före uppföljningen och som i huvudsak redovisats som avslutade av regeringen. Vid valet av granskningsrapporter har även en spridning mellan utskott eftersträvats. Följande rapporter har följts upp: Miljömålsrapporteringen för mycket och för lite (RiR 2005:1) Ökad tillgänglighet i sjukhusvården? Regeringens styrning och uppföljning (RiR 2005:7) Bolagiseringen av (RiR 2005:11) Rätt utbildning för undervisningen statens insatser för lärarkompetens (RiR 2005:19) Begravningsverksamheten förenlig med religionsfrihet och demokratisk styrning (RiR 2006:7) Tandvårdsstöd för äldre (RiR 2006:9) Regeringens uppföljning av överskottsmålet (RiR 2006:27) Reformen av Försvarets logistik. Blev det billigare och effektivare (RiR 2006:29) Den största affären i livet tillsyn över fastighetsmäklare och konsumenternas möjligheter till tvistelösning (RiR 2007:7) Statens företagsfrämjande insatser. Når de kvinnor och personer med utländsk bakgrund? (RiR 2007:11). Ett viktigt syfte med den djupa uppföljningen är, enligt , att efter det att granskningarna publicerats spåra inte bara vidtagna eller planerade åtgärder utan också mer påtagliga effekter i verksamheten som ett resultat av granskningen. Uppföljningsresultaten bygger på skriftlig dokumentation och på uppgifter från företrädare för och de övriga granskade organisationerna. I intervjuerna har försökt få en uppfattning om i vilken utsträckning granskning har bidragit till de förändringar som har kunnat spåras. Behandlingen av den årliga revisionens invändningar Utifrån granskningen av myndigheternas årsredovisningar rapporteras fel och brister till myndigheterna och regeringen. I de fall felet i årsredovisningen är så pass väsentligt att årsredovisningen inte bedöms som rättvisande får myndigheten en så kallad invändning. Invändningar förekommer dock i relativt få fall. Granskningen av årsredovisningarna resulterade i att 12 av ca 250 myndigheter fick en invändning i revisionsberättelsen. Sedan start har mellan 5 och 19 myndigheter fått en eller flera invändningar i revisionsberättelsen. Uppföljningen visar att relevanta åtgärder vidtagits även om samtliga problem ännu inte undanröjts. Förbättrad redovisning av extern kompetens och konsulter I förra årets betänkande (bet. 2009/10:FiU27) underströk utskottet vikten av att fortsätter att analysera, och för redovisa, hur extern kompetens i granskningarna medfört kvalitetshöjningar i granskningsverksamheten. Utskottet ansåg att skulle redovisa vilka typer av extern kompetens som tillförts i granskningsverksamheten. Utskottet ansåg vidare att behöver arbeta utifrån en tydlig strategi när det gäller inriktningen på extern kompetens i granskningsverksamheten. I det sammanhanget behöver reda ut i vilken mån kvalitetshöjningar i granskningsverksamheten ska säkerställas genom kompetensförsörjning inom myndigheten och beakta att den erfarenhet och kompetens som byggts upp i de enskilda granskningarna kan återföras i granskningsverksamheten. Utskottet välkomnar att utökat sin resultatredovisning med ett längre avsnitt som behandlar användningen av extern kompetens och konsulter och att redogör för vilka typer av extern kompetens som tillförts granskningsverksamheten. Utskottet noterar också att fastställde en kompetensförsörjningsstrategi som syftar till att attrahera, rekrytera, utveckla och behålla den kompetens som verksamheten behöver. Det är nödvändigt för att ska nå sin ambition att granskningarna så långt det är effektivt ska utföras med egen personal. inser utskottet att det kan vara nödvändigt att anlita extern kompetens för att myndighetens egen befintliga kompetens inte ska begränsa inriktningen på granskningarna. Förbättringar i process för ekonomisk uppföljning Utskottet underströk i förra årets betänkande vikten av en kontinuerlig ekonomisk uppföljning. Utskottet menade att avvikelser från budget behöver uppmärksammas för att ge myndigheten rimliga möjligheter att genomföra väl avvägda åtgärder i stället för kortsiktiga åtgärder , vilket hade varit fallet . Mot bakgrund av detta är det glädjande att gjort sådana förbättringar som bidrar till ett bättre och mer strukturerat sätt att arbeta med budgetering, uppföljning och avvikelseanalyser. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /11:RR1 redogörelse om årsredovisning .