bet · GY01KrU7 · 2011-03-31 00:00:00 — avslår motionsyrkanden om att bör samla sig bakom ett med hänvisning till att det är en nations olympiska kommitté tillsammans med en stad eller en kommun som äger rätten att få ansöka om att få arrangera ett och att några sådana diskussioner inte pågår. (FP) anser i motion Kr205 att regeringen bör ta initiativ till bildandet av en delegation som undersöker och stöder förutsättningarna för en ansökan om ett svenskt med som huvudort och med förlagd till . I delegationen bör enligt motionären delta företrädare för regering, riksdag, länet och med omnejd samt kommun och näringslivet i och med omnejd. I motion Kr336 av Per Åsling (C) anförs att en nationell samling bör göras för en svensk ansökan om att få arrangera i . En satsning förutsätter enligt motionären att () och idrottsrörelsen går i spetsen, samt att svenskt näringsliv kraftfullt ställer sig bakom liksom att det blir en bred politisk uppslutning. Regeringen och bör enligt motionären redan nu uttala att de är positiva till en OS-ansökan. Enligt () regler är det en nations olympiska kommitté tillsammans med en stad eller en kommun som äger rätten att ansöka om att få arrangera ett olympiskt spel. För att SOK ska gå vidare med en ansökan krävs det enligt SOK att idrottsrörelsen är enig, att RF ställer sig bakom ansökan, att näringslivet inte enbart lokalt är en stark part samt att regeringen ger klartecken. Enligt SOK hålls frågan om att söka ett öppet, och om det skulle bli någon ansökan är det enligt SOK som är aktuell som huvudort. SOK vill dock inte ta något initiativ i frågan om ett förrän det är klart vem som får . Inga diskussioner förs än så länge mellan SOK och någon kommun om att arrangera ett . Idrottsminister anförde i ett svar på en skriftlig fråga om hon var beredd att stödja en ansökan om ett i (fråga 2010/11:74) följande. Att söka värdskap för internationella idrottsevenemang är i första hand en fråga för idrottsrörelsen. Ofta sker det i nära samarbete med berörda kommuner och näringslivet. Staten har intresse av att större internationella idrottsevenemang arrangeras i vårt land. Resurser har därför ställts till förfogande för ett nationellt för idrottsevenemang. En förutsättning för att söka är att den samlade idrottsrörelsen och övriga parter sluter upp bakom en ansökan och att det finns en bred förankring hos befolkningen. Om en sådan ansökan upprättas är jag beredd att pröva den. RF har fått i uppdrag att skapa ett nationellt för idrottsevenemang. Syftet är att stimulera och inspirera till fler internationella idrottsevenemang i . avsattes för ändamålet 2010 och samma summa har avsatts . Enligt RF är arbetet med kompetenscentrumet i sin linda. Med hänsyn till att det är en nations olympiska kommitté tillsammans med en stad eller en kommun som äger rätten att få ansöka om att få arrangera ett och att några sådana diskussioner inte pågår avstyrker utskottet motionerna Kr205 (FP) och Kr336 (C). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ändringar i lagen om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher med hänvisning till att de skäl som låg till grund för lagen kvarstår. och (båda M) framhåller i motion Kr313 att amatörboxning inte bör lagregleras. De påpekar att är ensamt i världen om att peka ut en olympisk sport som så farlig att den behöver detaljregleras med speciell lagstiftning. Samma motionärer anser i motion Kr314 att () självt bör få sköta kontrollen av proffsboxningen i . SBF har enligt motionärerna utvecklat bl.a. ett säkerhetssystem med medicinska kontroller. trädde lagen (2006:1006) om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher i kraft, och upphörde lagen (1969:612) om förbud mot professionell boxning att gälla. I den nya lagen behandlas alla kampsporter som tillåter våld mot huvudet lika. Tävlings-, tränings- eller uppvisningsmatcher i kampsport som tillåter deltagarna att med slag, sparkar eller annat våld avsiktligt träffa motståndarens huvud får inte anordnas utan tillstånd. Ett sådant tillstånd får lämnas endast om kampsportens tävlingsregler och säkerhetsbestämmelser innebär en godtagbar säkerhet för deltagarna. Tillståndet ska sökas hos i län där det har inrättats en särskild kampsportsdelegation. Ett tillstånd kan lämnas för en eller flera matcher eller eller tills vidare. En avgift får tas ut för prövning av en ansökan om tillstånd. Det kan påpekas att ett antal förbund, bl.a. , och , har erhållit tillsvidaretillstånd, och för dem utgår ingen ytterligare avgift än den i samband med ansökan. Föreningar som hör till dessa förbund och som önskar arrangera matcher i enlighet med respektive förbunds regler behöver inte erlägga någon egen avgift. Samma avgiftsregler som nämnts gäller för de förbund som erhållit tidsbegränsade tillstånd. är avgiften för dessa förbunds ansökningar . För dem som inte erhållit tillsvidaretillstånd eller tidsbegränsat tillstånd utan ansöker om att få arrangera en eller flera matcher är avgiften . I samband med behandlingen av proposition 2005/06:147 Lag om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher framhöll utskottet att den utredning som föregått propositionen visat att det av medicinska skäl behövs en lagreglering av kampsporterna och att syftet med en reglering bör vara att säkerställa en godtagbar säkerhet för deltagarna. Utskottet är fortfarande av den uppfattningen och anser att det inte finns skäl att nu upphäva eller ändra kampsportslagen. Motionerna Kr313 (M) och Kr314 (M) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att införa en strategi i alla kommuner för äldres rätt och möjligheter till idrott med hänvisning dels till regeringens treåriga satsning som pågår för att stärka det hälsofrämjande arbetet för äldre, dels till det kommunala självstyret. Jämför reservation 5 (SD, V). m.fl. (V) anser i motion Kr335 att regeringen bör återkomma med förslag till hur äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet ska säkras i hela landet. Det bör enligt motionärerna finnas en strategi i alla kommuner för äldres rätt och möjlighet till idrott (yrkande 1). I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utgiftsområde 9 s. 164) anges att regeringen genomför en treårig satsning (20102012) för att stärka det hälsofrämjande arbetet för äldre. Det sker genom det uppdrag som lämnats till och om att utarbeta en vägledning som kan vara till stöd för kommuner och landsting i arbetet med att främja ett aktivt och hälsosamt åldrande. Vägledningen ska syfta till att ge huvudmännen kunskap och inspiration om hur de tillsammans med den ideella sektorn kan bidra till att äldre personer ska kunna känna välbefinnande, gemenskap och ha ett aktivt och hälsosamt åldrande. Vägledningen ska baseras på befintlig kunskap och nationella såväl som internationella erfarenheter. Mot bakgrund av uppdraget och inom ramen för arbetet med prestationsbaserade statsbidrag ska även starta och administrera försöksverksamheter med hälsocoacher riktade främst till gruppen yngre pensionärer. Försöksverksamheterna bör enligt regeringen utgå från kommande riktlinjer om hälsosamtal och ska utvärderas efter försöksperiodens utgång. Regeringen föreslår i propositionen att satsningen också genomförs med . Regeringen avser att avsätta motsvarande summa 2012 under förutsättning att anvisar medel. RF gav ut skriften Idrott och motion 60+ som innehåller fakta och argument samt goda exempel för idrott och fysisk aktivitet upp i åldrarna. Dessutom redovisas ett antas specialidrottsförbunds insatser för äldreidrott. Utskottet ser positivt på den treåriga satsning som regeringen genomför för att stärka det hälsofrämjande arbetet för äldre och som bl.a. innefattar försöksverksamhet med hälsocoacher för yngre pensionärer och utarbetandet av en vägledning till stöd för kommuner och landsting i arbetet med att främja ett aktivt och hälsosamt åldrande. Resultatet av denna satsning bör enligt utskottets uppfattning inte föregripas. Med hänsyn härtill och till det kommunala självstyret avstyrker utskottet motion Kr335 (V) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att värna ridningens roll som största handikappidrott med hänvisning till att motionsyrkandet får anses tillgodosett. (M) framhåller i motion MJ278 vikten av att värna ridningens viktiga roll som största handikappidrott (yrkande 3). Inom medlemsklubbar finns en stor handikappverksamhet. Cirka 4 000 ryttare med funktionshinder ägnar sig enligt åt ridsport. Ridning för ryttare med funktionshinder bedrivs antingen som fritidsridning eller terapiridning. Inom terapiridningen ersätter ridning en del av den sedvanliga sjukgymnastiken. Handikappverksamheten inom har fokus mot fritidsridning. Som ryttare med funktionshinder finns det enligt många möjligheter. Många ridskolor har speciella grupper för ryttare med funktionshinder. Där ges möjlighet att få prova sig fram bland de olika hjälpmedel som finns för att underlätta ridningen. De grupperna anpassas även efter ryttarnas funktionshinder, så att varje ryttare har möjlighet att utveckla sin ridning efter sina egna förutsättningar. Utskottet anser i likhet med motionären att man bör lyfta fram den viktiga roll som idrott kan ha för personer med funktionshinder, och utskottet ser därför positivt på den handikappverksamhet som bedrivs inom . Motionsyrkandet får enligt utskottets uppfattning anses tillgodosett och bör inte föranleda någon åtgärd från sida. Motion MJ278 (M) yrkande 3 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att man i folkhälsoarbetet i större utsträckning bör använda sig av friluftsrörelsens potential, med hänvisning till bl.a. friluftsorganisationernas självständiga ställning. I motion Kr295 av m.fl. (FP) framhålls det att man i folkhälsoarbetet i större utsträckning bör använda sig av friluftsrörelsens potential (yrkande 2). I propositionen Framtidens friluftsliv (prop. 2009/10:238) konstaterar regeringen att den forskning som bedrivits samt olika utredningar och handlingsprogram tydligt visar på naturens och friluftslivets betydelse för folkhälsan. Friluftsliv ger enligt regeringen förutom fysisk stimulans även psykisk och social stimulans som tillsammans har stor betydelse för egenvården, den förebyggande hälsovården och folkhälsan i stort. Regeringen lyfter i propositionen fram folkhälsan som något centralt inom friluftslivspolitiken, propositionen behandlas i betänkande 2010/11:KrU3. På regeringens uppdrag initierade på försök 2001 Fysisk aktivitet på recept, FaR, för att förebygga och behandla sjukdomar med en klar koppling till fysisk inaktivitet som exempelvis hjärt-kärlsjukdomar och diabetes. Meningen var att patienter i riskzonen för olika sjukdomar skulle uppmuntras till att bli mer fysiskt aktiva genom att få motionsråd utskrivna på recept, precis som vilket läkemedel som helst. FaR, som har gett goda resultat, används nu såväl förebyggande som behandlande. Svenskt Friluftsliv bistår landstingen när FaR ska förverkligas. Ett tiotal av Svenskt Friluftslivs medlemsorganisationer är aktiva i arbetet med FaR och erbjuder en lång rad aktiviteter till dem som ordineras recept, t.ex. stavgång, vattengympa, styrketräning, simning, långfärdsskridskor, dans, träning med hund, paddling, qigong och cykling. Det pågår vidare ett gemensamt nordiskt projekt, i naturen, mellan friluftslivets paraplyorganisationer och hälsosektorn i respektive land. Projektet är finansierat av . Huvudsyftet med projektet är att visa vad friluftslivet kan göra för folkhälsan. Enligt Svenskt Friluftsliv är friluftslivet en relativt outnyttjad resurs i folkhälsoarbetet inom de nordiska länderna och även inom . Som ovan nämns visar forskningen på naturens och friluftslivets betydelse för folkhälsan. Utskottet välkomnar därför det nordiska samarbete som Svenskt Friluftsliv deltar i riktat mot hälsosektorn och arbetet som bedrivs med FaR. Utskottet konstaterar dock i likhet med motionärerna att en rad ytterligare åtgärder skulle kunna vidtas. Mot bakgrund av det ökade fokus på friluftsliv som blivit följden av bl.a. regeringens proposition Framtidens friluftsliv förutsätter utskottet att friluftslivets betydelse kommer att få en allt större och mer framskjutande plats inom folkhälsoarbetet. Med hänsyn härtill och till friluftsorganisationernas självständiga ställning bör motionsyrkandet enligt utskottets mening inte föranleda någon åtgärd från sida. Motion Kr295 (FP) yrkande 2 avstyrks. Naturens miljö- och kulturvärden Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att man i större utsträckning än vad som sker bör använda sig av friluftsrörelsens potential för att öka förståelsen för naturens miljö- och kulturvärden med hänvisning till friluftsorganisationernas självständiga ställning. m.fl. (FP) framhåller i motion Kr295 att man i större utsträckning än vad som sker bör använda sig av friluftsrörelsens potential för att öka förståelsen för naturens miljö- och kulturvärden (yrkande 3). Syftet med statens stöd till friluftsorganisationer är enligt förordningen (2010:2008) om statsbidrag till friluftsorganisationer att stödja att människor organiserar sig för vistelse i naturen och utövande av friluftsliv med allemansrätten som grund samt att ge alla människor möjlighet att genom friluftsliv få naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om naturen och miljön. Stödet som ökade med 2011 uppgår detta år till , och hanteras av Svenskt Friluftsliv på uppdrag av . Många av Svenskt Friluftslivs medlemsorganisationer har som en del i sin verksamhet att öka förståelsen för naturens miljö- och kulturvärden. Bland annat kan nämnas att stadgar innefattar att värna allemansrätten, verka för god friluftsmiljö och biträda vid skapandet av friluftsområden och anläggningar samt samarbeta med myndigheter och organisation och vidta åtgärder i övrigt som kan gagna friluftslivets utveckling. Som framgår ovan är syftet med statens stöd till friluftsorganisationer bl.a. att ge alla människor möjlighet att genom friluftsliv få ökad kunskap om naturen och miljön. Detta medför att många av friluftsorganisationerna också verkar i denna riktning. Hur olika friluftsorganisationers verksamhet närmare ser ut är dock inte en fråga för staten att gå in och styra över. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion Kr295 (FP) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att man i större utsträckning bör använda sig av friluftsrörelsens potential i integrationsarbetet med hänvisning bl.a. till det arbete på detta område som bedrivs. I motion Kr295 av m.fl. (FP) framhålls att friluftsorganisationerna spelar en viktig roll för våra barn och ungdomar och att de kan erbjuda en mötesplats där kultur, kön och social bakgrund har underordnad betydelse och dessutom kan ge möjlighet till ny gemenskap. Motionärerna anser att man i större utsträckning bör använda sig av friluftsrörelsens potential i integrationsarbetet (yrkande 4). I propositionen Framtidens friluftsliv anger regeringen att föreningslivet är en viktig arena för sociala nätverk som kan bidra till större öppenhet, motverka diskriminering och ibland även erbjuda vägar in i arbetslivet såväl som ut i naturen. Friluftsliv för alla innebär enligt regeringen att samhället och friluftsrörelsen också måste tillse att jämställdhet och integrationsaspekter ingår i den löpande friluftsverksamheten. Regeringen lyfter i propositionen fram exempel på friluftsverksamheter med integrationsinriktning runt om i . Ett exempel är metodutveckling som skett inom projekt Med andra ögon naturmöten med invandrare. Även många organisationer, t.ex. och , har enligt regeringen aktiviteter om svensk natur och friluftsliv riktade till nya svenskar. driver också enligt regeringen ett projekt för att uppmuntra unga entreprenörer med invandrarbakgrund att satsa på landsbygdsföretagande inom bl.a. turism. Utskottet delar motionärernas uppfattning att friluftsrörelsen har en stor potential när det gäller integrationsarbetet, och friluftslivsverksamhet med integrationsinriktning pågår också runt om i . Utskottet välkomnar denna verksamhet och förutsätter att de goda exempel som gjorts och görs sprids. Som redovisas ovan ska integrationsaspekter ingå i den löpande friluftsverksamheten. Utskottet anser inte att motionsyrkandet bör föranleda någon åtgärd från sida. Motion Kr295 (FP) yrkande 4 avstyrks. Friluftsaktiviteter i statliga och kommunala beslut och satsningar Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att prioritera vikten av friluftsaktiviteter i statliga och kommunala beslut med hänvisning till bl.a. det uppdrag regeringen givit till länsstyrelserna i de tre storstadslänen för att skydda tätortsnära natur. m.fl. (FP) poängterar i motion Kr295 vikten av friluftsaktiviteter i statliga och kommunala beslut och satsningar (yrkande 5). Regeringen anger i propositionen Framtidens friluftsliv (s. 3031) att den tätortsnära naturen är av stor betydelse och att det är angeläget att framför allt kommunerna i sin planering tar ansvar för den långsiktiga tillgången till naturområden i alla tätorter. Vidare framhålls följande i propositionen. Exploateringstrycket på den tätortsnära naturen är ofta stort. Grönskan konkurrerar bl.a. med ortens behov av bostäder och vägar. Därför finns behov av en strategisk planering och säkerställande av tätortsnära natur. I hushållningsbestämmelserna i 3 kap. 6 § anges att behovet av grönområden i tätorter och i närheten av tätorter särskilt ska beaktas. I regeringens förslag till en enklare plan- och bygglag (prop. 2009/10:170) förtydligas kommunernas ansvar för att planera för tätortsnära natur och grönområden. Länsstyrelserna i de tre storstadslänen har på uppdrag av regeringen tagit fram särskilda program för skydd av tätortsnära natur. Genom programmen kommer viktiga tätortsnära naturområden att få ett långsiktigt skydd i storstadsområdena, där konkurrensen om mark är som störst. Regeringen har i länsstyrelsernas regleringsbrev gett länsstyrelserna i , och län i uppdrag att fortsätta genomförandet av skyddet av tätortsnära natur i enlighet med programmen med inriktningen att de ska vara genomförda 2015. Utskottet vill understryka att det är viktigt att det finns grönområden, och därmed möjlighet till fritidsaktiviteter, i närheten av där människor bor, och att man i statliga och kommunala beslut tar ett ansvar för detta. I såväl som (2010:900) framhålls behovet av grönområden i tätorter och i närheten av tätorter. Med hänsyn härtill och till regeringens ovan redovisade uppdrag till länsstyrelserna i de tre storstadslänen anser utskottet att motionsyrkandet inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Motion Kr295 (FP) yrkande 5 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att det offentliga måste underlätta för, synliggöra och uppmuntra den ideella sektorn. Avslaget sker med hänvisning till att regeringen vidtagit en rad åtgärder med dessa syften och att motionen till stora delar får anses tillgodosedd. m.fl. (KD) framhåller i motion Kr326 vikten av en ömsesidig respekt mellan det offentliga, privata och den ideella sektorn. Det offentliga får inte enligt motionärerna omöjliggöra eller försvåra för den ideella sektorn genom lagstiftning, beskattning och andra åtgärder. Tvärtom måste uppgiften vara att underlätta för, synliggöra och uppmuntra denna sektor. Målsättningen bör enligt motionärerna vara att genomföra regelförändringar på för ideella organisationer. Regeringen överlämnade en proposition med förslag till mål och inriktning för politiken för det civila samhället, som skulle ersätta folkrörelsepolitiken och dess mål. Genom den nya politiken ville regeringen lyfta fram det civila samhällets stora betydelse, utveckla och tydliggöra relationen mellan staten och det civila samhället och ta ett helhetsgrepp om generella frågor om det civila samhället och dess villkor (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utgiftsområde 17) anges att regeringen mot bakgrund av beslut om politiken för det civila samhället genomfört en rad åtgärder. Bland annat har det inrättats ett tioårigt forskningsprogram om det civila samhället, och regeringen har uppdragit åt () att utarbeta statistik om det civila samhället. Dessutom har givits i uppdrag att sammankalla och administrera ett partsgemensamt forum för dialog mellan regeringen och det civila samhällets organisationer. Regeringen konstaterar också i budgetpropositionen att genom beslut om politiken för det civila samhället har förutsättningar skapats för en helhetssyn på det civila samhället och dess villkor och att det civila samhället därmed lyfts fram som en egen sektor, vid sidan av den offentliga sektorn, marknaden och det enskilda hushållet. Vidare konstaterar regeringen att politiken för det civila samhället skapar förutsättningar för en bättre översikt över bidragssystemet för statligt stöd till det civila samhällets organisationer samt för stabila organisationsbidrag med enhetliga villkor. slöts en överenskommelse mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting (SKL). Överenskommelsen syftar till att tydliggöra de idéburna organisationernas roll inom det sociala området och möjliggöra för dessa att konkurrera på likvärdiga villkor med andra aktörer som är verksamma på området. undertecknade regeringen ännu en överenskommelse med SKL och idéburna organisationer, på integrationsområdet. Två nya överenskommelser är på gång. Dialoger har inletts som rör kulturområdet samt mänskliga rättigheter. Enligt uppgift från är det civila samhället i i högre grad självfinansierat än vad som är genomsnittligt för länderna i Europeiska unionen. Uppskattningsvis kommer av intäkterna från den offentliga sektorn, medan kommer från medlemsavgifter, försäljning m.m. och från gåvor. har i ett betänkande (bet. 2010/11:SkU23) anfört bl.a. att det är angeläget att förbättra möjligheterna för enskilda medborgare att stödja enskilda organisationer och att ett ökat givande också skulle stärka de frivilliga organisationerna och deras möjligheter att växa i omfattning som verksamheten inte blir lika beroende av politiska beslut. såg mot bakgrund av detta ställningstagande positivt på att regeringen i budgetpropositionen aviserat att det om ekonomiskt utrymme finns kommer att införas en avdragsrätt för gåvor till ideell hjälpverksamhet. Frågan om skattereduktion för direkta gåvor kommer enligt vad som framgår av skatteutskottets betänkande att beredas i samband med forskningspropositionen, som har aviserats till 2012. I regeringens proposition En politik för det civila samhället redovisas att det inte finns någon samlad eller helt rättvisande statistik om det civila samhället. Detta beror enligt regeringen bl.a. på svårigheterna att klassificera det civila samhällets organisationer, eftersom statistiken generellt sett inte skiljer mellan aktörer med vinstsyfte och ideellt syfte. I enlighet med regeringens bedömning i propositionen har som ovan angetts SCB getts i uppdrag att ta fram samlad och kompletterad statistik om det civila samhället. Syftet är att bättre kunna belysa organisationernas verksamhet, omsättning och betydelsen för samhällsekonomin. En redovisning och statistikrapport ska lämnas till regeringen . Forskarna har uppskattat att den ideella sektorn i omfattar totalt ca 200 000 organisationer (Från Nationalstat till näringsliv, 2006). Enligt forskarna expanderade det civila samhället ekonomiskt sett , såväl i absoluta tal som i relation till övriga sektorer i samhället. Den ideella sektorn och dess organisationer omsatte ca . hade den samlade omsättningen i sektorn (exklusive ) vuxit till , vilket motsvarade av BNP. Omsättningsmässigt stod kategorin kultur och rekreation (inklusive idrott) för den största andelen av den samlade omsättningen 2002. Organisationerna inom kategorin arbetsmarknad, som omfattar fack- och yrkesföreningar, stod för , vilket kan jämföras 1992.