bet · GZ01AU2 · 2011-12-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetshjälpmedlen måste göras personliga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka möjligheten för den som har en anställning och drabbas av en funktionsnedsättning att beviljas lönebidrag för att kunna stanna kvar på sin arbetsplats. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lönebidraget bör göras personligt, beviljas en person i stället för en arbetsplats och att lönebidraget ska beviljas i taget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avkastningskrav måste ses över för att ge bättre förutsättningar att nå verksamhetens grundläggande och viktiga sociala mål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att pröva möjligheten till direkt statligt stöd till de sociala arbetskooperativen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att tillsammans med intresseorganisationer se över förutsättningarna för att teckna avtal med olika anordnare om s.k. övergångsanställningar där personer med psykiska funktionsnedsättningar kan få möjlighet att prova på att arbeta under trygga former. 2011/12:A311 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om hur arbetslivsforskningen kan samlas och stärkas. 2011/12:A312 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma med förslag på hur vi ska underlätta skapandet av fler praktikförmedlingar. 2011/12:A317 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja åldersgränsen för lönebidrag och arbetstekniska hjälpmedel. 2011/12:A319 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur ansvaret för allt arbetsmarknadsrelaterat stöd till personer med funktionsnedsättningar kan samlas hos en myndighet. 2011/12:A323 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka nyföretagandet genom en flexiblare användning av starta-eget-bidraget. 2011/12:A325 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att följa upp konsekvenserna av besparingar på arbetsmiljöområdet för att slå vakt om en långsiktigt hög ambitionsnivå vad gäller bättre arbetsmiljö. 2011/12:A332 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om praktikplatser. 2011/12:A335 av m.fl. (S): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt uppställning: Anslag (tkr) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Från höjd ersättningsgrad till samt höjt tak till . Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Reducerad coachverksamhet 700 000 Överförda medel från coachverksamhet till bättre förmedlingsverksamhet +700 000 Bristyrkesutbildningar, utbildningsvikariat inom vården samt fler OSA-anställningar Ökade resurser för förstärkt arbetsmiljöarbete tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behöver en kompetensförsäkring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omprioritera resurser från coachverksamheten för att förstärka Arbetsförmedlingens förmedlingsverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samlade resurser för personer med svag ställning på arbetsmarknaden Kraftsam. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för att förbättra matchningen på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka antalet platser inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen med inriktning mot bristyrken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta generationsväxlingen genom att införa utbildningsvikariat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att investera i fler OSA-anställningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en kompetenskommission. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att investera i plusjobb. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa tidiga och snabba insatser för unga arbetslösa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter för arbetslösa att studera inom reguljär utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka resurserna till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rusta upp RSO-verksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att initiera ett projekt för att ta fram metoder för att stärka kvinnors arbetsmiljö. 2011/12:A336 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ungas möjligheter på arbetsmarknaden. 2011/12:A337 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om och dess arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt centrum för arbetslivsforskning. 2011/12:A339 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ungdomar som av olika anledningar valt att avsluta sina studier utan fullständiga gymnasiebetyg. 2011/12:A340 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd för unga egenföretagare. 2011/12:A343 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verksamhet för arbetslösa och personer med funktionshinder i begränsad skala bör stödjas. 2011/12:A344 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över villkoren för lönebidraget. 2011/12:A349 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för att göra det lättare för personer med funktionsnedsättningar att ta sig in på arbetsmarknaden. 2011/12:A359 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av arbetsmiljöarbete och arbete. 2011/12:A361 av m.fl. (V): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt uppställning: Anslag (tkr) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser 2011/12:A368 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en politik för full sysselsättning. 2011/12:A374 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättningar. 2011/12:A376 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den generella 25-årsgränsen i starta-eget-bidraget bör sänkas till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tiden för vilken starta-eget-bidraget utbetalas bör öka från . 2011/12:A377 av m.fl. (MP): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt uppställning: Anslag (mkr) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Jobbutbildning för unga (2 500 platser) Projektet jobb för natur- och kulturvård (500 platser) Traineeplatser i välfärden (1 200 platser) Stimulansbidrag sommarjobb alla 1617-åringar Navigatorcentrum, samverkan AF och kommunerna Handledarutbildning för företag med praktikanter 2011/12:A383 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa lärlingsanställningar. 2011/12:A385 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhet i arbetslivet. 2011/12:A386 av Per Åsling och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förutsättningarna för företag utan kollektivavtal att anställa med lönebidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett uppdrag till Arbetsförmedlingen att stärka småföretags möjlighet att integrera medarbetare med funktionsnedsättningar. 2011/12:A387 av m.fl. (SD): anvisar till utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv utöver vad regeringen föreslagit för eller således 71 enligt uppställning: Anslag (mkr) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser 2011/12:A389 av Per Lodenius och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en enda myndighet ska ha ansvar för allt arbetsmarknadsrelaterat stöd för personer med synnedsättning. Utskottets förslag till riksdagsbeslut om anslag inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (förslagspunkt 2 f) Utskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag till fördelning på anslag. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20072013 Bidrag till administration av grundbeloppet Internationella arbetsorganisationen () Sammanställning av förslagen till medelsanvisning på anslag inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Av nedanstående tabell framgår utskottets och oppositionspartiernas förslag till fördelning på anslag inom utgiftsområde 14. 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd +5 900 000** 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser +2 000 000* 4 937 000** 1:4 Lönebidrag och m.m. 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20072013 1:8 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen 1:9 Bidrag till administration av grundbeloppet 1:10 Bidrag till Stiftelsen 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning 2:3 för arbetstagares uppfinningar 2:4 Internationella arbetsorganisationen () +963 000** * Socialdemokraterna anslår i sin kommittémotion 2011/12:A335 om utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv mer än regeringen på anslag 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. I detta belopp ingår emellertid en satsning om på OSA-anställningar som ska tas upp på anslag 1:4 Lönebidrag och m.m. Socialdemokraterna har därför under beredningen angivit att de vill anslå mer än regeringen på anslag 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser och mer än regeringen på anslag 1:4 Lönebidrag och m.m. ** anslår i sin kommittémotion 2011/12:A387 om utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv mer än regeringen till anslag 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd och mindre än regeringen till anslag 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. SD har dock under ärendets beredning i utskottet meddelat att man vill ändra yrkandet eftersom motionen delvis byggt på felaktiga underlagsberäkningar. SD vill i stället anslå till anslag 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd och mer än regeringen till anslag 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Förändringen innebär att SD:s förslag om att ta bort deltidsbegränsningen i arbetslöshetsförsäkringen kan träda i kraft först . Därmed ökar SD anslagen inom utgiftsområde 14 med och inte med som anges i motionen. Fyra och en halv miljon människor har ett arbete att gå till. Arbete ökar människors frihet genom egen inkomst, gemenskap och utveckling. Jobbet är för de flesta av oss en viktig del av livet. Vi känner stolthet över vårt arbete, vi känner gemenskap med våra arbetskamrater och vi känner tillfredställelse när arbetsuppgiften eller arbetsdagen är avklarad. Detta är gemensamt. Men villkoren på jobbet skiljer mycket.Även om de flesta av oss trivs med vårt arbete så innebär jobbet också många påfrestningar, psykiska såväl som fysiska. Många upplever stress och press kopplat till jobbet. Prestationskraven är höga, och bemanningen räcker inte alltid till för arbetsuppgifterna. Den nya tekniken gör att vi är nåbara dygnet runt, och allt fler förlänger arbetsdagen hemma vid datorn när barnen har somnat. Tunga lyft och buller - en fysiskt krävande arbetsmiljö är fortfarande vanligt. Trycket har ökat på många jobb och arbetsplatser.Arbetsmarknaden står inför stora utmaningar. sker särskilt stora pensionsavgångar. Inom vissa branscher och regioner kommer vi sannolikt att ha betydande svårigheter att få tag i personal med rätt kompetens. Sammantaget beräknas omkring 1,6 miljoner människor lämna arbetslivet av åldersskäl . väntas av de anställda inom offentlig sektor att lämna arbetsmarknaden genom pension. Vården, skolan och omsorgen står inför betydande svårigheter att rekrytera kompetent personal.Arbetsmiljö och arbetsvillkor som gör att människor kan arbeta heltid och långt upp i åldrarna utan att slitas ut blir därför en helt central politisk fråga. Vi står i början av en generationsväxling som kräver politisk handlingskraft.Samtidigt med de demografiska förändringarna förändras kompetenskraven. Vissa jobb rationaliseras bort, och nya kompetenskrav ställs på de jobb som växer fram. Generellt gäller att efterfrågan på arbetskraft utan gymnasial utbildning fortsätter att minska som efterfrågan på högre och specialiserad kompetens ökar. Inom EU räknar man med att fram kommer antalet arbetstillfällen för högutbildade att öka med 16 miljoner medan antalet arbetstillfällen för lågutbildade kommer att minska med ca 12 miljoner.Därför, herr talman, är utbildningspolitiken och investeringar i kompetensutveckling helt avgörande för konkurrenskraft.Regeringens politik har inneburit större otrygghet på arbetsmarknaden. Allt fler är hänvisade till osäkra visstidsanställningar. Många sitter med mobilen i handen och väntar på ett eventuellt sms om att de erbjuds jobb också denna dag. De är vår tids daglönare.Förr, i som vi trodde att vi hade lämnat bakom oss, var det männen som stod med mössan i hand och hoppades få påhugg. är det kvinnorna som står med mobilen i hand och hoppas på ett sms.Det är kvinnorna som har de otryggaste anställningarna. Det är kvinnor som tvingas leva på en tvåsiffrig procentsats av en heltidslön för att de inte får heltidstjänst. De yrkesområden som domineras av kvinnor är lönemässigt systematiskt lägre värderade än mäns, och kvinnors sysselsättningsgrad är väsentligt lägre än mäns. Det är det var så stor skillnad i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män i vårt land som det är i dag.Utvecklingen går bakåt när det gäller jämställdheten på arbetsmarknaden. Skillnaden är tydlig på lönebeskedet. är den genomsnittliga arbetsinkomsten för kvinnor lägre än för män. Det är en enorm skillnad. Det blir , och har den genomsnittlige mannen tjänat mer än kvinnan. Det är en bild av de ojämlika villkoren på den svenska arbetsmarknaden.Det är människors arbete som betalar inte bara den egna lönen utan även vår gemensamma välfärd. Det är därför det är så allvarligt att det är så många människor som inte ges möjlighet att arbeta. Det är ett allvarligt hot mot finansieringen av skolan, vården och omsorgen. Sysselsättningsgraden, som anger hur stor andel av befolkningen som är i arbete, har inte ökat sedan den borgerliga regeringen tillträdde. Vi har en större befolkning i vårt land än . Därför har vi både fler människor i arbete och fler äldre att försörja än . Den politiska huvuduppgiften måste därför vara att öka sysselsättningsgraden, det vill säga minska arbetslösheten, genom att en större andel av befolkningen får arbete.För oss socialdemokrater är det självklart att vi ska ha sysselsättningspolitiska mål av samma dignitet som de finanspolitiska och penningpolitiska målen. Det är inte bara ordning i statsfinanserna som är viktigt, utan även ordning i statsfinanserna . Det som betalar detta är människor i arbete . Därför vill vi införa ett sysselsättningspolitiskt ramverk.Den borgerliga regeringen vann regeringsmakten på löften om jobb och minskat utanförskap. har de regerat och genomfört hela sin politik. Resultatet av detta är att andelen människor i arbete inte har ökat. Tvärtom är sysselsättningsgraden marginellt lägre än innan Reinfeldtregeringen tillträdde. Det så kallade utanförskapet beräknades av i valrörelsen till 1,3 miljoner människor och är - just det - 1,3 miljoner människor. Efter att regeringen genomfört hela sin politik har ingenting hänt med jobben och utanförskapet. Politiken har inte fungerat. så kallade arbetslinje har inte lett till arbete utan till fattigdom. Andelen som står utan jobb är lika stor som tidigare, men de arbetslösa är fattigare. går vi mot ökad arbetslöshet från en redan alarmerande hög nivå. Arbetsförmedlingens prognos pekar mot en arbetslöshet på 8,5 procent.Herr talman! Regeringen har abdikerat från arbetslinjen. Kanske är det därför arbetsmarknadsministern inte är här i kammaren för att försvara sin politik. Den ökande arbetslösheten ska enligt regeringen mötas med sänkt krogmoms och att fler människor sysselsätts i fas 3. Jag vet inte hur vi har hört regeringens företrädare säga att det är bättre att vara sysselsatt med någonting i fas 3, vad som helst, än att sitta hemma. Tydligare kan inte accepterandet av en permanent hög arbetslöshet uttryckas. Alternativen, att människor ska vara i arbete eller utbildning, finns inte ens på kartan. Arbetslösa ska sysselsättas i fas 3 eller sitta hemma. Det här är bilden av en regering som har gett upp om jobben.Herr talman! Vår socialdemokratiska jobbpolitik vilar på tre prioriteringar. Jag har sagt det tidigare här i kammaren och säger det igen. Det handlar om utbildning, utbildning och utbildning.Det första "utbildning" handlar om högre kvalitet i och gymnasieskolan. sjunker resultaten i skolan som en sten. Andelen unga med otillräckliga kunskaper har aldrig varit högre.Det andra "utbildning" handlar om rörligheten på arbetsmarknaden: möjligheten att ta nya steg, gå från ett jobb till ett annat och bejaka strukturomvandlingar i arbetslivet. Det handlar om vuxenutbildning, utbildningsvikariat och arbetsmarknadsutbildning. Vad som verkligen behövs är en kontinuerlig kompetensutveckling för alla på arbetsmarknaden.Det tredje "utbildning" handlar om spetskompetens och forskning. Vi behöver ett närmare samarbete mellan akademin, näringslivet och staten.Arbetsförmedlingens statistik visar det oerhört starka sambandet mellan utbildning och arbete. Vattendelaren heter gymnasiekompetens. Den som saknar gymnasiekompetens och blir arbetslös eller startar sitt vuxenliv som arbetslös utan gymnasiekompetens har en mycket dyster prognos. Arbetsförmedlingens siffror visar också ett tydligt samband oavsett bakgrund. Oavsett om människor är födda och uppvuxna i sedan flera generationer tillbaka eller har kommit till från något annat land, oavsett vilket land, är det utbildning som är vattendelaren för att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Har man gymnasiekompetens är chansen att man ska kunna få jobb oerhört mycket högre.Det riktigt allvarliga i Arbetsförmedlingens siffror är att de yngre arbetslösa, de under 35, utgör en snabbt växande andel av de arbetslösa som saknar gymnasiekompetens. Bara var det . Det är en oerhört snabb ökning. Andelen unga som lämnar gymnasieskolan utan tillräckliga kunskaper är högre än någonsin.Detta måste, herr talman, mötas av satsningar på utbildning på bred front. Det behövs ett nytt kunskapslyft. Vi behöver högre kvalitet i och gymnasieskolan. Det kommer inte att ske av sig själv. Det krävs fler och bättre lärare för att åstadkomma detta. Vi behöver fler utbildningsplatser i vuxenutbildningen och högskolan. Vi behöver fler platser i arbetsmarknadsutbildning. Det är dags att bryta upp de vattentäta skotten mellan arbetsmarknadsutbildning och reguljär utbildning. Det är ett gammaldags sätt att tänka att den som är arbetslös ska gå en viss typ av utbildning medan den som inte är det ska gå en annan typ av utbildning. De snabbt ökande kompetenskraven på arbetsmarknaden gör att man måste våga tänka nytt kring detta.Vi vill också se en stor satsning på utbildningsanställningar för ungdomar: lärlingsanställningar och traineeanställningar. Ungdomsarbetslösheten i vårt land är en av de högsta i . Var femte ung människa går arbetslös.Vi tycker att utbildningsanställningar är en bra form. Det kallas ibland traineeanställningar, ibland lärlingsanställningar, ibland något annat. Det viktiga är att det är avtalade villkor och att det finns ett tydligt utbildningsinnehåll där man får lära sig saker och skaffa sig en bred kompetens från arbetsplatsen.Regeringen vill inte ha mer av lärlingsanställningar. Man vill i stället ha mer av otrygghet för unga på arbetsmarknaden. Regeringen vill införa vad man kallar lärlingsprovanställningar, som inte innehåller något nytt när det gäller lärlingsdelen, men som innehåller möjligheten att lättare säga upp den som är lärlingsanställd genom att förlänga provanställningstiden.Vi vill i stället förstärka utbildningsinnehållet och ge många fler unga chansen. Vad är det som efterfrågas på arbetsmarknaden? Jo, det är rätt kompetens. Vad måste man göra om ungdomar inte har den rätta kompetensen? Jo, satsa på utbildning för den som behöver det och se till att den som har utbildning får den kompetens som man skaffar sig av att vara ute i arbetslivet och lära sig av de erfarenheterna.Herr talman! Regeringen säger nej till utbildningslinjen. Regeringens bärande idé i jobbpolitiken är lägre löner för dem som redan har dåligt betalt. Genom att man pressar ned den så kallade reservationslönen och får lägre lönekostnader för arbetsgivarna tror man att det ska bli fler jobb. Denna idé har prövats i full skala . Den har inte fungerat.Jag tror att de allra flesta som lyssnar på den här debatten förstår att väg knappast kan vara att konkurrera med låga löner. Om vi ska ha en chans i en allt skarpare global konkurrens är det kompetens som ska vara vårt konkurrensmedel. Därför krävs det investeringar i människors kompetens och nya investeringar i utbildning och kompetensutveckling.Därför, herr talman, står vi socialdemokrater bakom alla våra förslag i betänkandet, och jag yrkar bifall till reservationerna 3, 6 och 16. När den föregående debatten drog ut fick jag lite extra tid att läsa årsbok 2010/11. Det är intressant läsning. Där tas bland annat upp många av de viktiga beslut som togs under föregående riksdagsår. Vi kan bland annat se vad som hände i vårt utskott, arbetsmarknadsutskottet. Jag vill citera några saker därifrån för att ge en resonansbotten till mitt anförande.Det står att gjorde "ett tillkännagivande till regeringen om att det vid offentliga upphandlingar bör vara möjligt att ta arbetsmiljöhänsyn och ställa krav på villkor enligt svenska kollektivavtal".Det står vidare "Nej till motioner om jämställdhet", och det gäller ett betänkande.Man kan läsa vidare där det står om de olika tillkännagivandena, om fas 3 och om 100-dagarsregeln och 75-dagarsregeln. Det hände en hel del förra året.Det vi har att debattera är den årliga budgetpropositionen och kopplingarna till vårt utskott men också en del motioner som hör till detta.Det står i betänkandet: "Utskottet uppskattar att arbetsmiljöområdet är föremål för nytänkande och att man inte bara ser risker utan även möjligheter. som systemen för att minska riskerna i arbetsmiljön förbättras måste arbetsmiljöns möjligheter att bidra till hälsa och välbefinnande i högre grad uppmärksammas och utvecklas. "Herr talman! Det här låter väldigt intressant.