bet · GZ01FiU4 · 2011-12-12 00:00:00 — 2011/12:FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. behandlar i detta betänkande utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i budgetpropositionen om anslagsfördelningen . Anslagen under utgiftsområdet uppgår 2012 till . När det gäller anslaget 1:3 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning förutsätter finansutskottet att regeringen lämnar en närmare redovisning av motiven för den föreslagna anslagsnivån i budgetpropositionen kommande år. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen inom utgiftsområde 26 anvisar anslagen under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt specifikationen i bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 26 punkt 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (S). fastställde ramen för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. till (bet. 2011/12:FiU1). Utgiftsområdets anslag får enligt 5 kap. 12 § riksdagsordningen inte överskrida den fastlagda ramen för utgiftsområdet. I detta betänkande tar finansutskottet ställning till regeringens förslag i budgetpropositionen om anslagsfördelningen . Förslaget i propositionen återges i bilaga 1. Utskottet fick information i ärendet av riksgäldsdirektör . Anslagen inom utgiftsområde 26 Utskottets förslag i korthet anvisar medel på anslagen inom utgiftsområde 26 enligt regeringens förslag. Anslaget 1.1 Räntor på statsskulden Från anslaget finansieras utgifter för räntor på statsskulden. Anslaget påverkas främst av statsskuldens storlek, ränte- och valutakurser samt upplånings- och skuldförvaltningsteknik. Målet för statsskuldsförvaltningen är att skulden ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav penningpolitiken ställer. Statsskuldsräntorna belastar anslaget utgiftsmässigt och följer i princip de betalningar som görs respektive år. Ränteutgifterna blir därmed starkt beroende av vilken upplåningsteknik som används och kan uppvisa stora svängningar mellan åren som inte direkt kan hänföra sig till den underliggande skuld-, ränte- och valutakursutvecklingen . Förutom löpande ränteutgifter samt över- och underkurser från utgivandet av statsobligationer utgörs de totala ränteutbetalningarna även av utgifter i form av realiserade kursdifferenser vid förtidsinlösen av lån samt realiserade valutakursdifferenser. Utfallet på anslaget 2010 blev högre än ursprungligt anvisade medel på . har regeringen föreslagit en höjning av anslagsbeloppet med i Höständringsbudget (prop. 2011/12:2), från det ursprungliga anslagsbeloppet på . Regeringen redovisar i budgetpropositionen att ränteutgifterna väntas bli förhållandevis höga jämfört med respektive 20122014. har gett ut en ny tioårig statsobligation som bidrar till att överkurserna blir lägre än 2010 och att ränteutgifterna därmed blir högre 2011. År 20122014 bidrar högre räntenivåer till att ränteutgifterna ökar. minskar statsskulden, vilket håller tillbaka ökningen av statsskuldsräntorna. kommer ränteutgifterna att vara höga i förhållande till 20122014. Anledningen är att större volymer realobligationer förfaller, vilket ökar utgifterna med ca . Regeringen redovisar följande tabell över utvecklingen av statsskuldsräntorna 20102015: Tabell 1 Utgiftsmässiga räntor på statsskulden 20102015 Ett sätt att analysera kostnaderna för statsskulden är att studera hur mycket räntekostnader som genereras . Dessa redovisas i tabell 2. Kostnadsmässig redovisning innebär att räntorna periodiseras över lånets löptid, vilket innebär att den ränta som genererats beaktas i stället för faktiska betalningar. Tabell 2 Utgifts- och kostnadsmässiga räntor på statsskulden 20102015 Regeringen föreslår att anvisar under ramanslaget 1:1 Räntor på statsskulden. Anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter På statens budget finns ett särskilt anslag för att vid behov kunna användas för oförutsedda utgifter. Medel från anslaget får tas i anspråk efter beslut av regeringen i varje enskilt fall. Anslaget bör enligt regeringen få disponeras för utgifter som är av så brådskande art att ärendet inte hinner underställas som utgifterna inte lämpligen kan täckas av andra medel som står till regeringens förfogande. Under en lång följd av år har även medgivit att anslaget får användas för vissa speciella ändamål om andra medel inte står till förfogande. Från detta anslag har regeringen t.ex. betalat ut belopp som staten genom lagakraftvunnen dom ålagts att betala och belopp som staten till följd av skada i samband med statlig verksamhet efter uppgörelse har åtagit sig att ersätta. Det är regeringens sak att i efterhand anmäla till vilka utgifter som täckts genom att medel från anslaget tagits i anspråk. Regeringen hänvisar till Årsredovisning för staten 2010 (skr. 2010/11:101) för en redovisning av användningen av anslaget 2010. Regeringen föreslår att anvisar under ramanslaget 1:2 Oförutsedda utgifter. Anslaget 1:3 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning Anslaget avser provisionskostnader relaterade till upplåning och förvaltning av statsskulden. Vid försäljning av statspapper använder sig av återförsäljare. Återförsäljarna ersätts med provisioner. Regeringen redovisar följande tabell över utvecklingen av provisionskostnaderna 20072010 och en prognos : Tabell 3 Utveckling av provisionskostnader 20072011 minskade de totala provisionskostnaderna från till . ökade kostnaderna till . Ökningen berodde främst på att ett nytt 30-årigt lån utgivits genom syndikering, men även på att det sista premielånet gavs ut sent , vilket fick till följd att anslaget belastades först . nära halverades provisionskostnaderna till . beräknas provisionskostnaderna öka med till . Regeringen föreslår att anvisar under ramanslaget 1:3 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. har (bl.a. i bet. 2006/07:FiU4 och bet. 2010/11:FiU4) understrukit vikten av tydlighet i anslagsberäkningarna och behovet av en närmare redovisning av motiven för den föreslagna nivån för anslaget 1:3 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. I förra årets betänkande 2010/11:FiU4 (s. 7) konstaterade utskottet att informationen var knapphändig när det gällde regeringens bedömning av nivån på anslaget . Regeringen har inte ändrat sin redovisning av motiveringen för den föreslagna anslagsnivån i årets proposition. Däremot noterar regeringen utskottets önskemål. Regeringen hänvisar till att provisionskostnaderna kommer att utvärderas i skrivelsen Statens upplåning och skuldförvaltning för 20072011 som lämnas till och väljer att tills vidare behålla den nuvarande anslagsnivån. I avvaktan på utvärderingen anser regeringen även att administrativa skäl talar för en anslagsnivå som bara undantagsvis skulle kunna innebära ökat anslag i ändringsbudget. Liksom tidigare kan utskottet konstatera att regeringen inte lämnar någon motivering av den föreslagna anslagsnivån utan enbart redovisar historisk information som skulle kunna tala för en lägre nivå på anslaget än den som regeringen föreslagit. förutsätter att regeringen lämnar en närmare redovisning av motiven för den föreslagna anslagsnivån i budgetpropositionen kommande år, så att redovisningen kan tjäna som underlag vid beredningen av regeringens budgetförslag. I förra årets betänkande (bet. 2010/11:FiU4 s. 8) ansåg finansutskottet att regeringens redovisning av hur olika förklaringsfaktorer påverkar ramnivån var ofullständig för utgiftsområde 26. Utskottet välkomnar att regeringen i årets budgetproposition lämnar en tydligare härledning av ramen för utgiftsområdet. Med detta ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till beräkning av anslagen inom utgiftsområde 26. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2011/12:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 26: anvisar för anslagen under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt följande uppställning. provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning Utskottets förslag till anslag under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag till anslagsfördelning. provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning Jag ska försöka att inte tala om statsskuldsräntor i . Jag yrkar bifall till utskottets förslag men vill ta upp några synpunkter angående utgiftsområdet. har anfört att anslagsberäkningarna bör göras tydligare när de redovisas för och pekat på behovet av en närmare redovisning av motiven för de föreslagna nivåerna. I förra årets behandling av ärendet sade jag, liksom , att också tar ställning till en historisk information.S-riksdagsledamoten , som sitter här på första bänk, tog upp detta i debatten om höständringsbudgeten . Enligt regeringens proposition berodde kostnaderna på 10,2 miljarder i huvudsak på valutakursförluster och förändrade låneplaner. När man studerar detta ser man att det inte är riktigt korrekt - 1 ½ miljard beror på valutakurseffekter, och 4 miljarder förklaras av en ändrad låneplan. Det är en tillfällig kostnad som uppstår när Riksgälden sätter om lån till lägre ränta och väljer att betala ränteskillnaden direkt. Valutakursförändringar och förändrad låneplan förklarar dock bara 5 ½ miljard. Då återstår 5 miljarder att hitta ett förtydligande till, och förklaringen är enkel: Man gjorde en felaktig bedömning av den ekonomiska utvecklingen. Regeringen har som sagt inte ändrat sin redovisning av motiven för den föreslagna anslagsnivån i årets proposition. Däremot noterar nu regeringen finansutskottets önskemål. Regeringen hänvisar i sin skrivelse till att man ska se över detta. Man ska komma tillbaka till med en skrivelse om statens upplåning och skuldförvaltning för 2007-2011, som kommer att lämnas till oss . Utifrån denna får vi alltså se om vi inte behöver ha denna debatt igen. Låt mig konstatera att jag i allt väsentligt instämmer med det min kollega anförde. Detta ärende handlar alltså om utgiftsområde 26, det vill säga kostnaden för statsskuldens förvaltning. Det är ett enigt utskott som ställer sig bakom regeringens förslag om anslagets storlek i detta avseende. Utskottet understryker dock vikten av tydlighet i anslagsberäkningen och behovet av en närmare redovisning av motiven för den föreslagna nivån på anslaget. Jag inser att det innebär en viss svårighet att göra beräkningarna, särskilt i dessa osäkra och oroliga tider. Vi vet väldigt lite om framtiden. Det är ett flertal osäkra variabler som slutligen avgör storleken på denna kostnad. Förutom det mest uppenbara, att anslagets storlek beror på statsskuldens nivå och på ränteläget, påverkas anslaget också av valutakurser och av upplånings- och skuldförvaltningsteknik.Det kan innebära stora svängningar mellan olika år, vilket kan ha skäl i större förfall av gamla lån, förtida lösen, bättre villkor i nya utgivningar beroende på över- och underkurser och realisering av valutakursdifferensen.För att få en rättvis bild krävs en djupare analys av den egentliga årliga kostnaden. Det kan därför vara svårt att få en klar bild av vilka beräkningar anslagets storlek är baserad på, även om en god redovisning sker av det historiska utfallet, dels genom en skrift från , dels finns för den med intresse i ämnet en löpande redovisning på hemsida om statsskuldens storlek och om upplåningsbehovet. Jag vill också påminna om att riksgäldsdirektören har besökt utskottet och redogjort för Riksgäldens överväganden och fattade beslut.Jag vill påstå att vi har bra möjligheter att utvärdera de historiska övervägandena och besluten men att det med historien som grund är svårt att värdera storleken på anslagsförslaget i budgetpropositionen. Just därför understryker utskottet vikten av att en tydlig redovisning sker av anslagsberäkningarna och motiven för övervägandena om anslagsnivåer.Till sist: uppgift är att förvalta statsskulden så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som en robusthet upprätthålls och där riskerna i högsta grad beaktas.I jämförelse med de flesta andra länder i vår närhet är detta för tillfället en tacksam uppgift. Det är få som har en så lyckosam situation att kostnaden för statsskuldens förvaltning är så förhållandevis låg. Det innebär inte alls att vi kan luta oss tillbaka, slå oss till ro och tro oss oberörda av vår omvärld. Det kommer att vara fortsatt viktigt att göra uppföljningar och att bevaka utfallen, och jag förutsätter att detta kommer att ske.Herr talman! Med detta sagt vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut.Jag vill också ta tillfället i akt att önska alla en god jul och ett gott nytt år med hopp om avkopplande , då ni alla får chansen att visa era nära och kära den omtanke och den uppskattning som de förtjänar.