bet · GY01SoU10 · 2011-04-08 00:00:00 — SBU:s slutsatser är att det finns en stor brist på kunskap om effektiva medicinska och psykologiska behandlingsmetoder för personer som begått sexuella övergrepp mot barn, och man förordar bättre forskning på området. För vuxna som begått sexuella övergrepp mot barn räcker inte det vetenskapliga underlaget för att bedöma vilken behandling som kan minska antalet återfall i sexualbrott. För ungdomar som har begått sexuella övergrepp mot barn finns det ett begränsat stöd för att multisystemisk terapi förebygger återfall. För barn med sexuella problembeteenden riktade mot andra barn är det vetenskapliga underlaget otillräckligt för att dra slutsatser om vilken effekt kognitiv beteendeterapi har på risken för att barnen senare ska begå sexuella övergrepp. För vuxna och ungdomar som inte har begått sexuella övergrepp mot barn men som har en förhöjd risk saknas forskning om förebyggande metoder. slutsatser är att vetenskapligt beprövade behandlingsinsatser bör utvecklas och tillgängliggöras för män, kvinnor och barn som har begått eller riskerar att begå sexuella övergrepp. Vidare betonas vikten av att regionala utvecklas så att dessa barn och ungdomar kan få tillgång till evidensbaserade behandlingsinsatser närmare det egna hemmet. Därtill menar att det behövs särskilda insatser för att ge personal i förskola, fritidshem, skola och socialtjänst samt föräldrar det stöd de behöver. Motioner med yrkanden om att förhindra sexualbrott mot barn behandlades av utskottet i betänkande 2009/10:SoU12 Socialtjänst. Utskottet hänvisade i sitt ställningstagande till den uppdaterade handlingsplanen samt till de pågående uppdragen till SBU och . Motionerna avstyrktes (res. MP, V) och följde utskottet (prot. 2009/10:99). ska, enligt regleringsbrev , fördela till organisationer som arbetar för att utveckla brottsofferverksamhet riktad till homosexuella, bisexuella och personer med könsöverskridande identitet och uttryck som utsatts för våld i en nära relation. Regeringen avser att tillföra ytterligare under förutsättning att anvisar medel för ändamålet. Kostnaderna ska belasta utgiftsområde 13 anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder anslagspost 8. Användningen av medlen ska redovisas . En slutredovisning ska ske . , bisexuellas och transpersoners rättigheter (RFSL) har en nationell brottsofferjour för hbt-personer som utsatts för kränkningar, våld, hot, trakasserier eller hatbrott. Några andra renodlade jourer för hbt-personer finns inte i . Polisen i har en hatbrottsjour som bl.a. ger utbildning till dess polispersonal som möter brottsoffer som är utsatta för hatbrott. Den arbetar alltså inte som en egentlig brottsofferjour. Hatbrottsjouren samarbetar med RFSL:s brottsofferjour. Utskottet delar inte bedömningen att bestämmelsen i 5 kap. 11 § socialtjänstlagen bör skärpas ytterligare. Motion Ju319 (MP) yrkande 7 avstyrks. Mäns våld mot kvinnor är ett omfattande problem som berör hela samhället. Arbetet med att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor fortsätter att vara en högt prioriterad fråga. har följt upp och utvärderat handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (Brå, rapport 2010:18) och konstaterar att handlingsplanen har resulterat i en imponerande mängd aktiviteter och bidragit till en ökad medvetenhet inom de flesta professioner om hur viktigt det är att arbeta med dessa frågor liksom till en förhöjd kunskapsnivå. Den har även lett till en bättre struktur i arbetet och bidragit till att flera nya verksamheter startat och att befintliga utvecklats. Utskottet ser med tillfredsställelse på detta resultat. Utskottet vill också betona det arbete som Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) bidragit och bidrar med när det gäller att höja kunskapen på nationell nivå om mäns våld mot kvinnor, våld i samkönade relationer samt hedersrelaterat våld och att utveckla metoder för omhändertagande av dessa våldsutsatta. Av Brås rapport framgår att arbete pågår med att utveckla metoder och arbetssätt för socialtjänstanknutna verksamheter för män som utövar våld, och utskottet vill här understryka betydelsen av den ideella sektorns insatser på området. har i ett svar på en interpellation om utvärderingen av handlingsplanen redogjort för såväl pågående som kommande arbeten och satsningar inom området, och utskottet ställer sig bakom vad statsrådet sagt i dessa frågor. bör inte ta något initiativ. Motionerna Ju287 (KD) yrkandena 2 och 9, Ju319 (MP) yrkandena 8 och 9, Ju332 (S) yrkande 2, Ju386 (S) yrkande 2, Ju403 (V) yrkandena 810, So238 (S), So354 (M) och So592 (V) yrkande 2 avstyrks. bör inte heller ta något initiativ med anledning av motion Ju403 (V) yrkande 13 som avstyrks. Kommunerna har tillförts utvecklingsmedel för att förstärka och kvalitetsutveckla kommunernas arbete med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. Utskottet har noterat att dessa utvecklingsmedel bidragit till en utveckling av kvinnojoursverksamheten i många kommuner och att en tredjedel av projekten har utförts av kommuner och ideella organisationer tillsammans. Utskottet vill i detta sammanhang åter framhålla att de ideella kvinnojourerna är ett ovärderligt komplement till det arbete med våldsutsatta kvinnor som sker inom kommunerna. bör inte ta något initiativ. Motionerna Ju261 (S) yrkande 2, Ju319 (MP) yrkande 6, Ju403 (V) yrkande 7 och So601 (S) avstyrks. Det är kommunernas ansvar att erbjuda skyddat boende till våldsutsatta kvinnor och deras barn, och det är viktigt att kommunerna vid behov samverkar över kommungränserna för att kunna leva upp till sitt ansvar. Frågan berörs också i den lämnade propositionen Ansvarsfördelning mellan bosättningskommun och vistelsekommun (prop. 2010/11:49). Propositionen behandlas nu av . Länsstyrelserna i , och har i uppdrag, som en insats i arbetet mot hedersrelaterat våld, att stödja och samordna utvecklingen av skyddat boende. I detta ingår bl.a. att kartlägga hur de skyddade boendena finansieras. Resultatet ska presenteras . bör inte ta något initiativ. Motionerna Ju287 (KD) yrkande 8, Ju386 (S) yrkande 1 och Ju403 (V) yrkandena 4 och 11 avstyrks. Enligt propositionsförteckningen avser regeringen att presentera en proposition om utredningar om kvinnor som avlidit med anledning av brott begångna av närstående m.m. bör inte föregripa detta. Motion So448 (S) avstyrks. Det är oacceptabelt att barn utsätts för sexuella övergrepp. Utskottet har noterat att den uppdaterade handlingsplanen mot sexuell exploatering av barn som beslutade om 2007 ska följas upp inför rapporteringen till 2012. () och har redovisat sina uppdrag om utvärdering av behandlingsmetoder för personer som begått eller riskerar begå sexuella övergrepp mot barn respektive tillgängliga insatser för dessa personer. Utskottet utgår från att de slutsatser som redovisas genom uppdragen kan användas i det fortsatta arbetet med att hindra att barn utsätts för sexuella övergrepp. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna Ju293 (S) yrkandena 13, 15 och 16, Ju330 (S) yrkande 3, So215 (S), So329 (MP) yrkandena 14, So533 (M) yrkandena 14 och So540 (S) yrkandena 13 varför dessa avstyrks. fördelar medel till organisationer som arbetar för att utveckla brottsofferverksamhet riktad till homosexuella, bisexuella och personer med könsöverskridande identitet och uttryck som utsatts för våld i en nära relation. bör inte ta något initiativ på området. Motion Ju412 (S) yrkande 2 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om möjligheten för samkönade par att adoptera och en motion om möjligheterna för äldre föräldrar att adoptera. Jämför reservation 26 (S, MP, V). I motion C310 av i m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om möjligheten för samkönade par att adoptera. Ett liknande yrkande finns i motion C345 (M). I motion So542 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om möjligheterna för äldre föräldrar att adoptera. Enligt 6 kap. 12 § SoL ska socialnämnden, för att någon som inte är barnets förälder eller vårdnadshavare ska få ta emot ett barn med hemvist utomlands i adoptionssyfte, pröva om sökanden bl.a. med hänsyn till ålder, hälsotillstånd och socialt nätverk är lämplig att adoptera och om medgivande ska ges till att adoptionsförfarandet får fortsätta när ett visst barn har föreslagits för adoption. lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2009:61). Här föreslås att en bestämmelse införs om att ett medgivande att ta emot ett barn med hemvist utomlands för adoption enligt 6 kap. 12 § SoL inte får lämnas om sökanden eller sökandena vid ansökningstillfället har fyllt . Detta ska dock inte gälla om barnet har en personlig anknytning till sökanden eller det annars finns särskilda skäl. Den generella 25-årsgränsen i 4 kap. för att få adoptera bör enligt utredningen behållas. Någon reglering av åldersskillnaden mellan sökanden och den som ska adopteras bör inte införas och det bör inte heller införas någon övre åldersgräns för sökanden i 4 kap. . Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Motioner om äldre föräldrars möjlighet att adoptera behandlades av utskottet senast i betänkande 2008/09:SoU10 Vissa internationella adoptionsfrågor. Utskottet konstaterade att reglerna om adoption var föremål för en allmän översyn och att utredningar skulle presenteras samt att inte borde ta något initiativ. Motionerna avslogs och följde utskottet (rskr. 2008/09:205). I samma betänkande behandlades även ett motionsyrkande om möjligheten för samkönade par att adoptera. Utskottet konstaterade i sitt ställningstagande i den delen att Myndigheten för internationella adoptionsfrågor () vid sina kontakter med ursprungsländer följer upp frågan om möjligheterna för samkönade par att adoptera och i det sammanhanget informerar om det svenska samhället. Motionen avstyrktes och följde utskottet. Utskottet har fått veta att Myndigheten för internationella adoptionsfrågor fortfarande informerar myndigheterna i ursprungsländerna om möjligheten för registrerade partner att bli godkända som adoptivföräldrar i och frågar om möjligheterna för registrerade partner att få adoptera från det landet samt i kontakt med myndigheter i mottagarländer diskuterar frågan om adoption och samkönade par. bör inte ta något initiativ och motionerna C310 (S) och C345 (M) avstyrks. Den fråga som tas upp i motion So542 (M) har behandlats av i dess slutbetänkande (SOU 2009:61). Betänkandet, som har remissbehandlats, bereds . I avvaktan på resultatet av det arbetet bör inte ta något initiativ. Motion So542 (M) avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Hjälp i hemmet, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 26 och 2010/11:So308 av (KD). Ensamföräldrar och deras barn är utsatta, särskilt vid sjukdom. I en situation där barnet eller föräldern är mycket sjukt finns ingen möjlighet för ensamföräldern att exempelvis handla eller städa i hemmet. är ensamföräldern helt beroende av familjens eller vänners hjälp. Alla ensamföräldrar har emellertid inte ett sådant nätverk. I en situation där barnet eller föräldern är mycket sjukt borde ensamstående föräldrar få hjälp med det allra viktigaste. vill jag därför att ett pilotprojekt genomförs i tre kommuner för att därefter utvärderas. Projektet innebär att ensamföräldrar vid egen eller barnets sjukdom får rätt till hemstöd, en tjänst motsvarande för äldre, till en rimlig kostnad. Vad jag nu anfört bör ge regeringen till känna. Kvalitet i , punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So500 av m.fl. (S) och 2010/11:So304 av och (båda FP) och 2010/11:So368 av (FP) yrkande 2 i denna del. har den sociala verkligheten blivit tuffare, vilket har lett till att trycket på kommunernas socialtjänst har ökat. Många som arbetar inom anser att den ekonomiska resursfrågan har fått alltmer utrymme i arbetet och att budgetramarna fått styra verksamheten framför behoven. Effekten av den här utvecklingen har blivit att personer som behöver stöd och hjälp inte får den hjälp som de borde få. Mot bakgrund av de ökade behoven och den ökade arbetsbördan för kommunernas socialtjänster bör regeringen och vidta åtgärder och säkerställa att socialtjänstlagens intentioner kan upprätthållas. Det är regeringens uppgift att återkomma till med förslag om detta. Vad vi nu anfört bör ge regeringen till känna. Hemlöshet, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So539 av m.fl. (S) och 2010/11:So594 av (S), 2010/11:So363 av (KD) och 2010/11:So426 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2010/11:So426 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5. Hemlöshet är ett tragiskt misslyckande för samhället och en personlig tragedi för den enskilde. Det är aldrig acceptabelt att det finns människor i vårt samhälle som inte har någonstans att sova om natten. Hemlöshet är både en socialpolitisk och en bostadspolitisk fråga och ett nytillskott av bostäder är nödvändigt för att skapa flyttningsrörelser som friställer äldre lägenheter för hushåll som står utanför bostadsmarknaden. Alla kommuner ska vara skyldiga att i egen regi, eller genom regional samverkan, ordna en bostadsförmedling som är öppen, förmedlar de flesta såväl allmännyttiga som privata lägenheter och som fördelar lägenheter enligt turordning och social och medicinsk förtur. bör införa en nollvision för hemlöshet. Medel bör anslås till att pröva och utvärdera bostad först-metoden i någon eller flera av kommuner. Även andra åtgärder bör vidtas, som skuldsanering, arbete med psykvård, hälsovård, rehabilitering, sysselsättning och minskad segregering och andra satsningar som hindrar att människor hamnar i utanförskap. Nollvision hemlöshet ska innebära att orsakerna till varje fall av hemlöshet kartläggs och dokumenteras så att åtgärder kan vidtas för att säkerställa att man inte låter samma problematik upprepas. Vad vi nu anfört bör ge regeringen till känna. Hemlöshet, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So426 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 4 och 5, 2010/11:So539 av m.fl. (S) och 2010/11:So594 av (S) samt 2010/11:So363 av (KD). Hemlöshet beskriver inte en person utan den situation som en person befinner sig i. I den senaste nationella räkningen befann sig 17 800 personer i i hemlöshet. Det var en ökning med 3 000 personer . Precis som det inte finns bara en orsak till att personer blir och förblir hemlösa finns det heller inte en enkel lösning. Vi måste uppnå nolltolerans när det gäller hemlöshet. Alla ska garanteras ett eget tryggt boende. Aktuell forskning vid i lyfter fram metoden bostad först. Utgångspunkten är att hemlösheten främst är ett bostadsproblem och att en egen bostad är en förutsättning för att ytterligare problem ska kunna åtgärdas. Det behövs en lagstiftning som ger kommunerna ansvaret att erbjuda alla som lever i hemlöshet en fast bostad. För att stötta kommunerna att klara bostadsförsörjningen kan en ny stiftelse bildas som genom att köpa spridda lägenheter och delar av hus skulle kunna säkra det antal lägenheter som kommunerna på egen hand inte klarar av att ta fram. En förebild är i som har mer än 5 000 lägenheter i över 50 kommuner. Även andra åtgärder mot hemlöshet behöver vidtas som skuldsanering, arbete med psykvård, hälsovård, rehabilitering, sysselsättning och minskad segregering och andra satsningar som hindrar att människor hamnar i utanförskap. Vad jag nu anfört bör ge regeringen till känna. Hemlöshet, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So426 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 4, 2010/11:So539 av m.fl. (S) och 2010/11:So594 av (S), 2010/11:So363 av (KD) och 2010/11:So426 av m.fl. (MP) yrkande 5. Hemlöshet beskriver inte en person utan den situation som en person befinner sig i. I den senaste nationella räkningen befann sig 17 800 personer i i hemlöshet. Det var en ökning med 3 000 personer . Precis som det inte finns en orsak till att personer blir och förblir hemlösa finns det heller inte en enkel lösning. Vi måste uppnå nolltolerans när det gäller hemlöshet. Alla ska garanteras ett eget tryggt boende. Aktuell forskning vid i lyfter fram metoden bostad först. Utgångspunkten är att hemlösheten främst är ett bostadsproblem och att en egen bostad är en förutsättning för att ytterligare problem ska kunna åtgärdas. Medel bör anslås till att pröva och utvärdera bostad först-metoden i någon eller flera av kommuner. Även andra åtgärder bör vidtas, som skuldsanering, arbete med psykvård, hälsovård, rehabilitering, sysselsättning och minskad segregering och andra satsningar som hindrar att människor hamnar i utanförskap. Nollvision hemlöshet ska innebära att orsakerna till varje fall av hemlöshet kartläggs och dokumenteras så att åtgärder kan vidtas för att säkerställa att man inte låter samma problematik upprepas. Det behövs även en lagstiftning som ger kommunerna ansvaret att erbjuda alla som lever i hemlöshet en fast bostad. Vad jag nu anfört bör ge regeringen till känna. Vräkning av barnfamiljer, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So258 av (S), 2010/11:So426 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 27, 2010/11:So428 av (KD) och 2010/11:So473 av (C). Barn ska inte behöva tvingas lämna sina hem på grund av föräldrarnas ekonomiska situation. Vi vill därför att lagen ändras så att det inte ska vara möjligt att vräka familjer med barn. har i en rapport uppmärksammat att i de flesta fall agerar för sent när hyresskulderna har blivit för stora och vräkningsprocessen redan har gått för långt, eller när hyresvärden har kontaktat alldeles . Socialtjänstlagen bör ändras så att den innehåller obligatoriska åtgärder när vräkning eller bostadslöshet av andra orsaker hotar barnfamiljer. Det är viktigt att insatserna görs på ett tidigt stadium, redan vid första signalen om vräkning, och att barnfamiljer erbjuds stöd med att hantera ekonomin och lösa de ekonomiska problemen innan skulderna blir för stora. Tidigare studier har visat att i kommunerna ofta har dåliga kunskaper om hur lagar och regler ska tolkas. Vägledning av kommuner är ett regeringsuppdrag som ingår i regeringens strategi för att minska avhysningar och se till att inga barn vräks. Regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att kommunernas socialtjänster får den hjälp och kunskap de behöver. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag i enlighet med vad vi anfört. Vad vi nu anfört bör ge regeringen till känna. Hyresinbetalningar, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So595 av och i (båda C). Utebliven hyresinbetalning är den vanligaste orsaken till vräkning. Om betalade den del av det ekonomiska biståndet som ska täcka hyran direkt till hyresvärden i stället för till brukaren, skulle färre vräkningar på grund av utebliven hyresinbetalning äga rum. Samma skulle gälla om bostadsbidraget gick direkt till hyran. Om hyran öronmärks så riskerar inte någon som har ekonomiskt bistånd eller bostadsbidrag att bli vräkt av ekonomiska skäl. Det är därför angeläget att regeringen gör en översyn för att se om den nuvarande lagstiftningen är tillräcklig i de ovan beskrivna situationerna. Vad jag nu anfört bör ge regeringen till känna. Stöd och skydd för barn och unga, punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So391 av och (båda S) och 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkandena 28 och 33, 2010/11:So388 av (M) yrkande 3 och 2010/11:So353 av och (båda M), 2010/11:So388 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:So486 av (M). Alla barn ska tillförsäkras goda levnadsvillkor och en trygg uppväxtmiljö. Brist på resurser får aldrig vara en anledning för kommuner att avstå från insatser till barn och unga. Samhället bör se tidiga insatser för våra barn och unga som en investering eftersom det förebyggande arbetet är en samhällsekonomisk besparing på lång sikt. Vi anser att det behövs en översyn för att främja det förebyggande arbetet och ett bättre sätt att fördela kostnaderna kommunerna emellan. Vi anser vidare att sekretessen inte får vara ett hinder för samarbete, utan de uppgifter som finns om barn och familjer hos ska följa med vid flytt till en annan kommun på samma sätt som det är inom sjukvården. Det behövs en översyn om detta. Vi anser även att bör få utökade befogenheter att samarbeta med andra myndigheter som polisen och skolan. Ett sådant samarbete ska vara en skyldighet. Vi anser också att det är viktigt att stärka uppföljnings- och kvalitetsarbetet när det gäller familjehem, vård för hem eller boende, ungdomshem etc. Krav bör ställas på att det finns den kompetens och den trygghet som barnen behöver. Dessutom bör förutsättningarna stärkas för kommunernas samarbete om sådana boendeformer och behandlingshem. Familjerådslag, som är ett sätt att fatta beslut om och planera insatser för barn och ungdomar med problem genom att engagera deras eget nätverk inom den utvidgade familjen, har fått ett blandat mottagande. gjorde en uppföljning och utvärdering av familjerådslagsmodellen. I den utredningen skriver man att förväntningarna på familjerådslagen bara delvis infriats, men att det är för tidigt att döma ut modellen. Vi anser att ska få ett nytt uppdrag att göra en översyn av modellen och återkomma med förslag på hur den bättre kan användas i arbete. Det behövs riktlinjer för när modellen är tillämpbar och när den inte är det. När ett barn far illa är det viktigt att kan ingripa . Barnkompetensen hos behöver i de flesta kommuner förbättras. som presenterades föreslår bl.a. att en socialsekreterare ska ha som uppgift att fungera som kontakt till omhändertagna barn. Som sådan ska denne enbart ha kontakt med barnet och inte vara inblandad i kontakten med familjehemmet, för att helt och hållet kunna stå på barnets sida. Personen ska även besöka familjehemmet för att se hur barnet har det och hur det mår. I utredningen påpekar man att det är viktigt att kontaktpersonen ser till att tala enskilt med barnet. Vi tycker att det är ett utmärkt förslag som skulle stärka barn som är omhändertagna och minska risken för att de far illa också efter omhändertagandet. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Stöd och skydd för barn och unga, punkt 6 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkandena 28 och 33, 2010/11:So388 av (M) yrkande 3 och 2010/11:So353 av och (båda M), 2010/11:So388 av (M) yrkandena 1 och 2, 2010/11:So391 av och (båda S) och 2010/11:So486 av (M).