bet · GZ01NU3 · 2011-11-30 00:00:00 — Motionärerna förespråkar bl.a. ett riksdagsuttalande om att stödet till installation av solvärme och solel både ska förlängas och utökas. För detta stöd bör det avsättas för perioden 20122014 anförs det. Vidare förordas ett riksdagsuttalande om behovet av satsningar på vindkraftsindustrin. För att främja forskning och utveckling samt marknadsintroduktion av vindkraft förespråkas satsningar på för perioden 20122014. Utskottet har i det föregående redovisat sin syn på energipolitikens inriktning, vilken överensstämmer med regeringens. Förslagen i budgetpropositionen om anslag inom utgiftsområde 21 Energi är beräknade med utgångspunkt i denna syn. Utskottet har tidigare, genom ett yttrande till finansutskottet i form av ett protokollsutdrag, tillstyrkt regeringens förslag till ram för utgiftsområdet, och fastställde genom beslut de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2011/12:FiU1). Förutsättningen för den fortsatta beredningen i utskottet är därmed att ramen för utgiftsområde 21 Energi har fastställts till . I det följande har utskottet att ta ställning till de olika anslagen inom utgiftsområdet samt de övriga förslag som läggs fram i propositionen och som behandlas i detta avsnitt. Utskottet kan konstatera att regeringens förslag sammantaget innebär att utgiftsområde 21 tillskjuts ungefär lika mycket resurser som under föregående budgetår. Som framgår av de tidigare redovisade motionerna och tabellen i bilaga 2 har i budgetförslag från Socialdemokraterna, förordats ökade medel till utgiftsområde 21 Energi och en annan fördelning på anslagsnivå än vad regeringen föreslagit. Utskottet vill mot denna bakgrund och före behandlingen av de enskilda anslagen framhålla att det givetvis finns många områden inom utgiftsområde 21 där ytterligare medel skulle kunna komma till användning. En ansvarsfull politik, som tar ansvar för de offentliga finanserna, innebär dock att det måste göras avvägningar mellan olika områden. Förslaget i propositionen innebär bl.a. att ca mer tillförs anslaget : Förvaltningskostnader (1:1) 2012 i förhållande till 2011. Vidare tillförs förvaltningsanslag (1:8) . Utskottet ser de ökade anslagen som motiverade mot bakgrund av de nya och utökade arbetsuppgifter som myndigheterna erhåller. Utskottet välkomnar förlaget i propositionen som innebär att de insatser för energieffektivisering som görs inom ramen för anslaget för regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. (1:2) och anslaget för insatser för uthållig energianvändning (1:3) förlängs . Utskottet instämmer således i regeringens bedömning att det är angeläget att bidra med fortsatt finansiering till bl.a. den kommunala energi- och klimatrådgivningen, stödet för teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik samt för genomförandet av EU-rättsakter inom energieffektiviseringsområdet. När det gäller de föreslagna nivåerna för de nyssnämnda anslagen har utskottet inget att invända. Dessutom medför förslaget i propositionen att anslaget för energiforskning (1:5) tillförs för att öka kunskapen om s.k. smarta nät. Utskottet är positivt till en sådan satsning och vill i detta sammanhang framhålla inte bara de fördelar som en utveckling på detta område kan ha för enskilda elkunder och för det svenska elsystemet i stort, utan även att tekniska landvinningar också kan vara till gagn för svensk export. Därtill innebär förslaget i propositionen att anslaget för energiforskning (1:5) tillförs ytterligare resurser för att stärka insatserna för kommersialisering, utveckling och demonstration inom energiområdet. Detta görs för att möjliggöra långsiktiga satsningar såsom större demonstrationsanläggningar och för att stärka det svenska deltagandet i EU:s strategiska energiplan. Även detta välkomnas av utskottet, som bejakar åtgärder som syftar till att underlätta demonstration och kommersialisering av ny teknik. För att förlänga stödet för utökad produktion, distribution och användning av biogas och andra förnybara gaser föreslås i propositionen att anslaget för energiteknik (1:9) tillförs . Därutöver innebär förslaget i propositionen att insatserna för nätverket för vindbruk, vilka finansieras genom anslaget för planeringsstöd för vindkraft m.m. (1:7), förlängs och att tillförs . Enligt utskottets uppfattning ligger båda dessa förslag väl i linje med de mål som fastställts om att till 2020 öka andelen förnybar energi i transportsektorn och öka andelen förnybar energi av den totala energianvändningen. Sammanfattningsvis ansluter sig utskottet till regeringens förslag till anslag m.m. för utgiftsområde 21 Energi. Det innebär att utskottet tillstyrker de av regeringen föreslagna anslagen för inom utgiftsområdet. Likaså tillstyrks de övriga här aktuella förslagen till riksdagsbeslut som lagts fram i budgetpropositionen. Samtliga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Mål och riktlinjer för energipolitiken, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N217 av och (båda S), 2011/12:N266 av och (båda S) och 2011/12:N343 av m.fl. (S) yrkandena 14 och 7 samt 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkande 20, 2011/12:MJ307 av (KD) yrkandena 911, 2011/12:N205 av (S), 2011/12:N257 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 35, 2011/12:N258 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2011/12:N260 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2011/12:N268 av m.fl. (M), 2011/12:N293 av och (båda M), 2011/12:N364 av m.fl. (V) yrkande 5, 2011/12:N404 av m.fl. (SD), 2011/12:N406 av och (båda SD), 2011/12:N409 av (M) och 2011/12:N415 av m.fl. (V) yrkande 4. Vi socialdemokrater förordar en energipolitik som bidrar till en omställning av dagens energisystem till att bli långsiktigt hållbart. I motion 2011/12:N343 (S) redovisas ett tydligt alternativ till den energipolitik som förs och klargörs för den inriktning vi anser bör vara vägledande för hur energipolitiken ska drivas. Som framgår av nyssnämnda motion vill vi trygga den svenska tillgången på el och annan energi som energisystemet ställs om till att bli långsiktigt ekologiskt och ekonomiskt hållbart. Målet för energipolitiken måste vara att trygga tillgången på el och annan energi med en energiproduktion som har låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat, och att göra det på internationellt konkurrenskraftiga villkor. Vi ser stora möjligheter att genom investeringar i förnybar energiproduktion skapa nya arbetstillfällen och stärka den svenska industrins konkurrenskraft. unika förutsättningar i form av god tillgång på vind, vatten och skog är gynnsamma förutsättningar som bör tillvaratas. Förutom investeringar i förnybar energiproduktion är energieffektivisering av stor betydelse för att skapa ett långsiktigt hållbart energisystem. Vi förordar en mer ambitiös och offensiv politik än den regeringen bedriver. Detta tydliggörs bl.a. genom att vi förespråkar högre mål än regeringen när det gäller energieffektivisering, och vi anser att energianvändningen i kan bli effektivare till 2020, vilket kan jämföras med regeringens mål på . Vi är också, som vi i andra sammanhang gett uttryck för, skeptiska till regeringens sätt att beräkna energieffektiviseringen. För att skynda på energieffektiviseringen vill vi bl.a. pröva ett system med s.k. vita certifikat. bör genom ett uttalande tydliggöra för regeringen med vilken inriktning den svenska energipolitiken bör föras. I detta inbegrips vad vi ovan anfört, vilket är i linje med vad som förs fram i motion 2011/12:N343 (S) om vikten av ett hållbart energisystem, behovet av investeringar i förnybara energikällor och nödvändigheten av energieffektivisering för såväl hushåll som industri och offentliga byggnader. Vidare vill vi understryka betydelsen av att har en god tillgång på el till konkurrenskraftiga priser. Detta är av stor betydelse för inte minst sysselsättningen inom den svenska elintensiva industrin. För att möjliggöra detta krävs enligt vår mening en bred energipolitisk blocköverskridande överenskommelse. Endast genom tydliga och långsiktiga spelregler kan förutsättningar för investeringar inom energisektorn skapas. bör därför, i enlighet med vad som anförs i motion 2011/12:N343 (S), uppmana regeringen att inleda förhandlingar för en blocköverskridande energiöverenskommelse. Det ovan sagda ligger även i linje med vad som anförs i motionerna 2011/12:N217 (S) och 2011/12:N266 (S) om dels behovet av en ansvarsfull, stabil och långsiktig energipolitik för att tillgodose den svenska elintensiva basindustrins behov, dels nödvändigheten av investeringar i en konkurrenskraftig elproduktion. Även dessa motioner kan anses tillgodosedda genom det riksdagsuttalande vi förordar, och motionerna tillstyrks således. Enligt vår mening måste energipolitiken borga för att har ett överskott av el, vilket är till fördel för både klimatet och industrins konkurrenskraft. Vi vill här även ta tillfället i akt att erinra om det uttalande gjorde (bet. 2008/09:NU8) om att regeringen bör granska effekterna av olika klimat- och energipolitiska styrmedel för den internationellt konkurrensutsatta elintensiva industrin. Trots att ett enhälligt näringsutskott stod bakom denna uppmaning och trots att har förflutit har regeringen ännu inte återkommit till i denna fråga. Enligt vår mening visar detta tydligt att den nuvarande regeringen inte tar frågan om den svenska basindustrins konkurrenskraft på allvar. Med anledning av de här aktuella motionerna vari kärnkraftens framtid berörs 2011/12:N268 (M), 2011/12:N404 (SD), 2011/12:N406 (SD) och 2011/12:N409 (M) vill vi framhålla vår uppfattning att kärnkraften successivt bör fasas ut och ersättas med förnybara energislag. Vi delar således inte den uppfattning som förs fram i dessa motioner. Enligt vår mening bekräftar även den internationella utvecklingen behovet av att kärnkraften ersätts med mer långsiktigt hållbara alternativ. Kärnkraftsavvecklingen bör dock ske på ett sådant sätt att den inte äventyrar konkurrenskraften för den svenska industrin. Vi delar däremot uppfattningen som förs fram i motionerna 2011/12:N293 (M) och 2011/12:N364 (V) om att samägandet inom kärnkraftsindustrin bör begränsas men anser inte att dessa motioner bör leda till någon åtgärd från sida. När det gäller övriga här aktuella motionsyrkanden vill vi göra följande förtydliganden. Vi delar den åsikt som förs fram i motionerna 2011/12:Fi241 (MP) och 2011/12:N257 (MP) om att målsättningen bör vara att skapa ett energisystem baserat på helt förnybara energislag. Enligt vår mening är en rimlig målsättning att försöka skapa ett energisystem baserat helt på förnybara energislag till 2050. För att möjliggöra detta krävs en rad olika åtgärder. Vidare finns det behov av att tydliggöra målsättningarna för olika energislag. Vår uppfattning i dessa frågor tydliggörs ytterligare i de efterföljande ställningstaganden vi gör i detta betänkande. När det gäller utbyggnadstakten av förnybar energi är det vår uppfattning, som vi även redovisat i andra sammanhang, att målet för elcertifikatssystemet bör utvidgas till ny förnybar el till 2020. Vår uppfattning i denna fråga överensstämmer således med vad som förs fram i motion 2011/12:N415 (V) om att målet för elcertifikatssystemet bör höjas. Mot bakgrund av att hanterat denna fråga (bet. 2011/12:NU6) avstår vi dock från att tillstyrka förslaget i detta sammanhang. Vi instämmer i den grundläggande uppfattning som förs fram i motion 2011/12:N205 (S) om behovet att avskaffa direktverkande el som uppvärmningsform men anser inte att det behövs något riksdagsuttalande i frågan. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motionerna 2011/12:N217 (S), 2011/12:N266 (S) och 2011/12:N343 (S) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Mål och riktlinjer för energipolitiken, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkande 20, 2011/12:N257 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 35, 2011/12:N258 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2011/12:N260 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2011/12:MJ307 av (KD) yrkandena 911, 2011/12:N205 av (S), 2011/12:N217 av och (båda S), 2011/12:N266 av och (båda S), 2011/12:N268 av m.fl. (M), 2011/12:N293 av och (båda M), 2011/12:N343 av m.fl. (S) yrkandena 14 och 7, 2011/12:N364 av m.fl. (V) yrkande 5, 2011/12:N404 av m.fl. (SD), 2011/12:N406 av och (båda SD), 2011/12:N409 av (M) och 2011/12:N415 av m.fl. (V) yrkande 4. har i partimotionerna 2011/12:Fi241 och 2011/12:N257 presenterat ett tydligt alternativ till den energipolitik som regeringen för och förslagit en rad åtgärder för att ställa om det svenska energisystemet till vad som är långsiktigt ekonomiskt och ekologiskt hållbart. I likhet med vad som anförs i nyssnämnda motioner är det min uppfattning att målet för energipolitiken bör vara att ställa om energisystemet till att baseras helt på förnybara energikällor som används på ett hållbart sätt. Utifrån den kunskap vi besitter bör det vara ett rimligt mål att ska kunna ha ett energisystem helt baserat på förnybara energislag . För att ska kunna nå detta mål krävs emellertid dels att energin används klokare än vad som sker , dels att de förnybara energikällorna byggs ut i en snabbare takt än vad som är fallet. Det är uppenbart att det finns en stor potential för energieffektiviseringar och stora möjligheter att minska energianvändningen i . Dessvärre innebär det nu gällande svenska målet om energieffektivisering till 2020 sannolikt att energianvändningen ökar genom att den ekonomiska tillväxten kan antas bli större än effektiviseringsmålet. Som framförs i motionerna 2011/12:N257 (MP) och 2011/12:N258 (MP) bör mål för energieffektivisering till 2020 omformuleras så att det innebär en minskning av energianvändningen i absoluta tal. Endast därigenom kan en reell minskning av energianvändningen åstadkommas. Vidare anser jag, i överensstämmelse med vad som anförs i motion 2011/12:N257 (MP), att utbyggnadstakten för förnybara energikällor bör fördubblas i förhållande till den nivå som regeringen planerar för. Det skulle betyda en utbyggnadstakt på , dvs. samma nivå som , i stället för de som regeringens planer innebär. har stora tillgångar av förnybara energislag i form av redan exploaterade älvar, skogar och jordbruk som ger biobränslen och utomordentliga vindlägen. Även solenergi kan ge ett betydande bidrag, och på finns goda möjligheter för vågkraft och annan ny teknik. Dessa goda förutsättningar bör tas till vara. En viktig del i arbetet med att öka andelen förnybar energi i är att tydliggöra vilka mål som bör gälla för utbyggnaden av olika förnybara energislag. är det dessvärre bara för vindkraften som det har fastställts ett planeringsmål. Mål behövs emellertid även för de andra energislagen för att effektiva styrmedel ska kunna utformas, men även för att utbyggnaden ska kunna ske inom ramen för vad som är hållbart. I linje med detta och i överensstämmelse med vad som anförs i motion 2011/12:N260 (MP) anser jag att ett nationellt mål om en årlig biogasproduktion till 2020 bör fastställas. Som framhålls i nyssnämnda motion är ett nationellt produktionsmål för biogas om rimligt. När det gäller målet för elcertifikatssystemet till 2020, som berörs i motion 2011/12:N415 (V), vill jag framhålla att jag delar uppfattningen om att detta mål bör revideras. Som jag i andra sammanhang framfört är det rimligt att målet för elcertifikatssystemet höjs till ny förnybar el till 2020. Mot bakgrund av att har hanterat denna fråga (bet. 2011/12:NU6) avstår jag dock från att tillstyrka förslaget i detta sammanhang. Sammanfattningsvis anser jag således att , med hänvisning till ovan nämnda motioner, bör uppmana regeringen att återkomma med förslag som innebär att det svenska energisystemet kan baseras helt på förnybara energikällor . I detta inbegrips bl.a. att omformulera målet för minskad energianvändning i i överensstämmelse med vad som ovan anförts, att fördubbla utbyggnadstakten av förnybara energislag och att införa planeringsmål för samtliga förnybara energislag. Med anledning av de här aktuella motionerna vari kärnkraftens framtid berörs 2011/12:N268 (M), 2011/12:N404 (SD), 2011/12:N406 (SD) och 2011/12:N409 (M) vill jag framhålla den osäkerhet som kärnkraften medför. Kärnkraften är en icke förnybar energikälla som innebär risker för hälsa och miljö under hela kedjan från uranbrytning till slutförvaring av det utbrända kärnbränslet. Dessutom tränger investeringar i kärnkraft undan investeringar i energieffektivisering, vindkraft, bioenergi, solenergi och annan ny teknik. Det sagda innebär att jag inte delar de uppfattningar som förs fram i de här aktuella motionerna om behovet av att satsa på kärnkraft, utan jag anser att de svenska kärnkraftsreaktorerna ska tas ur drift i takt med att de inte behövs för energiförsörjningen i . Det elöverskott som väntas uppstå bör användas för att stänga farliga och osäkra kärnreaktorer. Däremot delar jag uppfattningen som förs fram i motionerna 2011/12:N293 (M) och 2011/12:N364 (V) om att samägandet inom kärnkraftsindustrin bör begränsas men anser inte att dessa motioner bör leda till någon åtgärd från sida. Jag instämmer i den grundläggande uppfattning som förs fram i motion 2011/12:N205 (S) om behovet att avskaffa direktverkande el som uppvärmningsform. Jag vill i detta sammanhang erinra om att i sitt budgetalternativ föreslagit att stödet till hushåll för konvertering från direktverkande elvärme ska återinföras och för detta ändamål avsatt 2012. Däremot anser jag inte att det behövs något riksdagsuttalande i frågan med anledning av den här aktuella motionen. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motionerna 2011/12:Fi241 (MP), 2011/12:N257 (MP), 2011/12:N258 (MP) och 2011/12:N260 (MP) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Mål och riktlinjer för energipolitiken, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N217 av och (båda S), 2011/12:N404 av m.fl. (SD), 2011/12:N406 av och (båda SD) och 2011/12:N409 av (M) samt 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkande 20, 2011/12:MJ307 av (KD) yrkandena 911, 2011/12:N205 av (S), 2011/12:N257 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 35, 2011/12:N258 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2011/12:N260 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2011/12:N266 av och (båda S), 2011/12:N268 av m.fl. (M), 2011/12:N293 av och (båda M), 2011/12:N343 av m.fl. (S) yrkandena 14 och 7, 2011/12:N364 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2011/12:N415 av m.fl. (V) yrkande 4. Den långsiktiga målsättningen för svensk energipolitik måste enligt min mening vara ett fritt från beroende av olja och andra fossila bränslen. Detta kan uppnås genom investeringar i en förnyad och utvecklad kärnkraft och utökade satsningar på olika biobränslen. Den svenska kärnkraften står för nästan hälften av elproduktionen, och måste de befintliga reaktorerna ersättas. Av detta skäl måste kärnkraften utvecklas och förnyas. Vindkraften kommer inte att kunna ersätta andra energikällor utan kommer bara att kunna fungera som ett komplement inom den svenska energiförsörjningen. Energipolitiken måste även verka för att energipriserna hålls på en låg nivå för att ska kunna stå sig i konkurrensen gentemot omvärlden och för att hushållen ska kunna hålla sina boendekostnader på en rimlig nivå. Som påpekas i motionerna 2011/12:N404 (SD) och 2011/12:N217 (S) är den svenska basindustrin i behov av en trygg, långsiktig och säker energiförsörjning. Den svenska basindustrin är grunden till vårt nuvarande välstånd. Denna industri genererar stora exportinkomster och har stor betydelse för sysselsättningen, inte minst hos de högkvalificerade tjänsteföretagen. Den energipolitiska uppgörelse som träffats innebär att det är ägarna till de befintliga kärnkraftverken som avgör om det ska byggas nya reaktorer eller inte. Detta innebär att konkurrensen är satt ur spel, något som kan leda till att välbehövliga nyinvesteringar i svensk kärnkraft uteblir. En sådan utveckling vore djupt olycklig dels för den svenska försörjningstryggheten, dels för svenska elkonsumenter i form av industrier och hushåll som får ta kostnaden av högre elpriser. Jag förordar därför, i linje med vad som anförs i motion 2011/12:N404 (SD), att uppmanar regeringen att återkomma med förslag som innebär en ordning där byggrätten för nya kärnkraftsreaktorer kan övergå till andra intressenter om de nuvarande ägarna till kärnkraftsanläggningarna motsätter sig nyinvesteringar. Vidare instämmer jag i vad som förs fram i motion 2011/12:N406 (SD) om behovet av att statsmakterna satsar mer på kärnkraften, när det gäller såväl forskning som utbyggnad. Med en ökad elproduktion från kärnkraften skulle den elproduktion som har en miljöskadlig påverkan i form av utsläpp m.m. kunna minskas. Genom investeringar i utveckling av ny teknik och fortlöpande uppdateringar av säkerheten kan trygga den framtida elförsörjningen. Därtill bör även en högre nyttjandegrad av den befintliga kapaciteten tryggas. Jag delar även den åsikt som förs fram i motion 2011/12:N409 (M) att framgent bör ta täten när det gäller att utveckla och implementera nästa generations kärnkraft. Även detta bör genom uttalandet tydliggöra för regeringen. När det gäller några av de övriga förslag som lyfts fram i motionerna 2011/12:N343 (S), 2011/12:Fi241 (MP), 2011/12:N257 (MP), 2011/12:N258 (MP), 2011/12:N260 (M) och 2011/12:N415 (V) om dels energieffektivisering, dels förnybara energislag vill jag göra följande förtydliganden. Jag ser inget skäl för att ompröva det beslutade målet om effektivare energianvändning till 2020. Vidare är målnivån i elcertifikatssystemet på ny förnybar el till 2020 väl avvägd enligt min bedömning. Jag ser således inte något behov av att ändra dessa nivåer eller att införa ytterligare mål inom dessa områden. Däremot anser jag att mer kan göras för att utveckla nya energikällor och förbättra befintliga samt för att nyttja energin mer effektivt. I detta sammanhang vill jag erinra om att i förhållande till regeringen har förordat ytterligare satsningar på dels energiforskning, dels insatser för energieffektivisering. Jag återkommer till detta i avsnittet om anslagen m.m. Jag håller med om vad som förs fram i motion 2011/12:N343 (S) om behovet av en bredare energipolitisk uppgörelse mellan fler riksdagspartier. Till skillnad från motionärerna anser jag dock att en sådan överenskommelse måste omfatta en utveckling och förnyelse av den svenska kärnkraften i linje med vad jag ovan anfört. Mot denna bakgrund avstyrks motionsyrkandet. Med anledning av vad som sägs i motion 2011/12:N205 (S) om att avveckla direktverkande el som uppvärmningsform, vilket i sig är vällovligt, vill jag framhålla behovet av att avveckla oljeuppvärmning och annan användning av olika fossila och klimatpåverkande bränslen. Jag delar uppfattningen som förs fram i motionerna 2011/12:N293 (M) och 2011/12:N364 (V) om att samägandet inom kärnkraftsindustrin bör begränsas men anser inte att dessa motioner bör leda till någon åtgärd från sida. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motionerna 2011/12:N217 (S), 2011/12:N404 (SD), 2011/12:N406 (SD) och 2011/12:N409 (M). Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Mål och riktlinjer för energipolitiken, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N364 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2011/12:N415 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkande 20, 2011/12:MJ307 av (KD) yrkandena 911,