bet · GZ01JuU1 · 2011-12-08 00:00:00 — Utskottet såg positivt på regeringens uppdrag till att vidta åtgärder för att myndigheten fr.o.m. skulle ha en organisation för att leda sådan polisverksamhet som avser handläggning av ärenden om brott som begåtts av anställda inom polisen. Med hänvisning till att uppföljningen i samband med årsredovisningen kommer att tjäna som underlag till ställningstagandet om en mer omfattande utvärdering behöver genomföras avstyrkte utskottet de aktuella motionsyrkandena. följde utskottet (rskr. 2010/11:101). I förra årets budgetbetänkande (s. 34) behandlades även motioner med yrkanden om polisens organisation och om resursfördelning till en viss polismyndighet. Utskottet ville inte föregripa arbete och anförde även att resursfördelningen inom polisorganisationen borde vara en angelägenhet för att besluta om. De aktuella motionerna avstyrktes. följde utskottet (rskr. 2010/11:101). I samma betänkande (s. 36) behandlades vidare ett antal motioner om polisutbildningen. Utskottet ville inte föregripa regeringens ställningstagande till förslagen från Utredningen om den framtida polisutbildningen och avstyrkte därför motionsyrkandena. följde utskottet (rskr. 2010/11:101). Utskottet behandlade och avstyrkte (s. 28) vidare ett motionsyrkande om en permanent barnsexturismgrupp inom . följde utskottet (rskr. 2010/11:101). Under den förra mandatperioden genomförde regeringen den största satsningen på rättsväsendet i modern tid. Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera att har fler poliser än . Allt fler brott utreds och upp, och fler förövare får stå till svars för sina handlingar. Det brottsbekämpande arbetet har stärkts, och polisen har blivit mer synlig i människors vardag. Regeringens satsning på polisen ska verkställas med inriktning på att öka tryggheten i samhället. Enligt den nationella trygghetsundersökning som genomförs känner sig också människor i allt tryggare. Detta är självfallet positivt. Som regeringen framhåller krävs emellertid fortsatta ansträngningar för att öka tryggheten i hela landet. Frågan om polisens organisation bör förändras för att polisen ska kunna leva upp till regeringens krav på kvalitet, kostnadseffektivitet, flexibilitet och förbättrade resultat analyseras av . Som utskottet tidigare uttalat bör kommitténs arbete inte föregripas. Utskottet avstyrker därför motionerna Ju359 (S) yrkande 9 och Ju326 (V) yrkande 1. Utskottet vidhåller även sin tidigare redovisade uppfattning att frågor om hur resurser ska fördelas mellan polismyndigheterna bör vara en angelägenhet för att besluta om. Detsamma gäller enligt utskottet frågorna om hur många civilanställda som bör finnas inom polisen samt huruvida personalhandledning bör bli en obligatorisk del i polisens verksamhet. Motionerna Ju206 (S) yrkande 1, Ju326 yrkande 7 och Ju359 (S) yrkande 12 och 13 avstyrks därför. Utskottet vidhåller vidare sin tidigare redovisade uppfattning när det gäller förslaget om att skapa en nationell spetsorganisation mot ekonomisk och organiserad brottslighet genom att slå ihop , och . Motionerna Ju359 (S) yrkande 1 och Ju292 (S) avstyrks. Som framgår ovan är polisens internutredningar (IU) en egen avdelning inom . Den utredande verksamheten är nu frikopplad från polismyndigheterna. I samband med årsredovisningen ska redovisa en uppföljning av verksamhetsövergången. Denna redovisning kommer att tjäna som underlag för regeringen för att ta ställning till om en mer omfattande utvärdering behöver genomföras. Utskottet vill inte föregripa regeringens ställningstagande i frågan och avstyrker därför motion Ju359 (S) yrkande 10. Som framgår ovan bereds frågan om polisutbildningen inom . Utskottet vill alltjämt inte föregripa regeringens ställningstagande och avstyrker därför motionerna Ju232 (M) yrkande 12, Ju248 (M) yrkande 12, Ju263 (M), Ju286 (M), Ju326 (V) yrkande 2, Ju350 (KD), Ju359 (S) yrkande 11, Ju371 (S) yrkande 13, Ju372 (M) och Ju375 (S). Yrkandet i motion Ju298 (S) om polishelikoptrar i hela landet är enligt utskottet i allt väsentligt tillgodosett genom ovan redovisade strategiska inriktningsbeslut om polisflygets framtid. Som framgår ovan blir särskilda grupp mot barnsexturism permanent . Önskemålet i motion Ju338 (V) yrkande 1 är därmed tillgodosett och motionen avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en detaljerad specifikation av användningen av Säkerhetspolisens pengar. Jämför reservation 18 (MP). Som framgår ovan föreslår regeringen i årets budgetproposition en särskild satsning på Säkerhetspolisen. Den senaste tidens omskakande och tragiska händelser i och andra länder i vår närhet bekräftar enligt regeringen nödvändigheten att fortsätta utveckla Säkerhetspolisen. Regeringen anför i propositionen (s. 34) att Säkerhetspolisen har prioriterat riksdagsvalet, terrorismbekämpning och personskydd. Regeringen konstaterar att valrörelsen, riksdagsvalet och kronprinsessparets bröllop kunde genomföras utan större störningar. Erfarenheterna från EU-ordförandeskap 2009 med ett gemensamt hotbildsarbete tillsammans med har vidareutvecklats. Regeringen anför att det arbetet gav mycket tillförlitliga läges- och hotbedömningar som kunde ligga till grund för dimensioneringen av polisens insatser. Vidare anför regeringen att arbetet mot terrorism i hög grad har inriktats på att avbryta attentatsplanering i . Detta har gjorts som en direkt konsekvens av den höjda terrorhotnivån och attentatet i . Säkerhetspolisens förebyggande arbete har enligt regeringen även bidragit till att avvärja attentat utomlands. Samarbetet med andra svenska myndigheter och organisationer, framför allt övriga polismyndigheter, har varit omfattande. Regeringen konstaterar att den centrala statsledningen och de personer som omfattas av Säkerhetspolisens personskydd har kunnat utöva sina åtaganden under trygga och säkra former. Skyddsinsatserna har präglats av stor flexibilitet och anpassats efter individuella hotbilder. I propositionen anförs vidare (s. 35) att Säkerhetspolisen har genomfört en stor omorganisation med syfte att förbättra förmågan att uppdaga, bedöma och reducera säkerhetshot och sårbarheter. Regeringen anser att Säkerhetspolisens uppdrag kräver en stor lyhördhet för omvärldens förändringar, en ständig metodutveckling och ett effektivt resursutnyttjande. I motion Ju399 (MP) yrkande 3 begärs att regeringen ska återkomma till med detaljerade specifikationer av Säkerhetspolisens budget. Motionärerna är missnöjda med bristande insyn i Säkerhetspolisens arbete och ifrågasätter de höga belopp som har tillförts Säkerhetspolisen. anslogs till Säkerhetspolisen, vilket var en viss minskning av anslaget jämfört med året innan. Minskningen gjordes till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. I förra årets budgetproposition beräknades anslaget till Säkerhetspolisen uppgå till . Som framgår ovan föreslår regeringen i årets budgetproposition att Säkerhetspolisens anslag ska fastställas till 1 , vilket motsvarar en ökning med . Säkerhetspolisen ger ut en årsbok. I årsboken anges bl.a. hur anslaget har fördelats på myndighetens olika verksamhetsområden. Av framgår bl.a. att av anslaget användes till personskydd, till kontraterrorism och till kontraspionage. Som framgår ovan (s. 31) välkomnar utskottet regeringens satsning på Säkerhetspolisen. Det är en av statens viktigaste uppgifter att värna människors säkerhet, både i och utomlands. Utskottet anser att de resursförstärkningar som kommit Säkerhetspolisen till godo har varit väl avvägda i förhållande till myndighetens uppgifter och verksamhetens art. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom yrkandet om en detaljerad specificering av användningen av Säkerhetspolisens pengar. Motion Ju399 yrkande 3 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår en motion med begäran att inte lägga ned fler tingsrätter och en motion om statistik i vårdnadstvister. Jämför reservationerna 19 (S, MP, V) och 20 (SD). Regeringen anför (s. 27) att utgångspunkten för arbetet med att vidareutveckla domstolsorganisationen är att tillgodose medborgarnas krav på hög kvalitet i dömandet, bl.a. genom en snabb och effektiv handläggning samt hög tillgänglighet, servicenivå och säkerhet. Detta förutsätter att domstolarna har en funktionell geografisk spridning i förhållande till allmänheten, näringslivet och rättsväsendets övriga myndigheter. har i en promemoria som inkom till lämnat förslag till vissa förändringar av tingsrättsorganisationen. I propositionen anförs (s. 27) att regeringen inte har för avsikt att ta initiativ till några förändringar med anledning av skrivelsen. I motion Ju359 (S) yrkande 54 begärs ett tillkännagivande till regeringen att inte lägga ned fler tingsrätter. Motionärerna framhåller att ytterligare nedläggningar skulle riskera att leda till sämre tillgänglighet och service för medborgarna. I motion Ju380 (SD) begärs att regeringen ska ge i uppdrag att föra statistik över vilken part, mannen eller kvinnan, som tillerkänns ensam vårdnad av domstolarna. Enligt motionären skulle sådan statistik ge en fingervisning om hur rättssäkert domstolsväsendet är i fråga om jämställdhet i vårdnadstvister. har tingsrättsorganisationen varit föremål för omfattande förändringar. Under perioden 1999februari 2011 minskade antalet tingsrätter från 96 till 48. överlämnade regeringen skrivelsen Reformeringen av domstolsväsendet en handlingsplan (skr. 1999/2000:106) till . I skrivelsen lämnade regeringen en redogörelse för inriktningen av det pågående utvecklingsarbetet inom domstolsväsendet. Skrivelsen behandlades i betänkande /2000:JuU22 och lades därefter till handlingarna (rskr. 1999/2000:255). Regeringen har därefter i skrivelser och propositioner informerat om planerade förändringar för tingsrättsorganisationen (se bl.a. skr. 2000/01:112, 2002/03:126, 2003/04:153, prop. 2006/07:35 och skr. 2007/08:117). Regeringen har även i bl.a. budgetpropositioner informerat om planerade förändringar. upprättade en promemoria med förslag om att fyra av de tingsrätter som tidigare ansvarade för den fastighetsrättsliga inskrivningsverksamheten skulle läggas samman med andra domstolar. Med anledning av promemoria föreslog justitieutskottet , med begagnande av sin initiativrätt i 3 kap. 7 § riksdagsordningen, att skulle tillkännage för regeringen att förändringar av tingsrättsorganisationen inte får innebära nedläggning av fler domstolar (bet. 2010/11:JuU27). Utskottet anförde bl.a. att förslag om nedläggning av fyra domstolar riskerar att leda till såväl sämre tillgänglighet som sämre service för medborgarna. Utskottet pekade också på den omständigheten att måltillströmningen ökar och anförde att detta talar emot att minska antalet domstolar ytterligare. I betänkandet fanns en reservation med yrkande om att skulle avslå utskottets förslag. biföll kammaren reservationen (prot. 2010/11:73). Utskottet har fått information om att det inte förs någon domstolsstatistik över vilken part som tillerkänns vårdnaden i vårdnadstvister. Som framgår ovan har regeringen uppgett att promemoria med förslag till vissa förändringar av tingsrättsorganisationen inte ger anledning till något initiativ till förändringar från regeringens sida. Utskottet avstyrker motion Ju359 (S) yrkande 54. Utskottet anser inte heller att det bör göras något tillkännagivande om domstolsstatistiken när det gäller vårdnadstvister. Motion Ju380 (SD) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som gäller Kriminalvårdens effektivitet, ett förslag om en s.k. utslussningspeng, önskemål om mer detaljerad statistik om de intagnas medborgarskap och ett förslag om ett häkte i . Jämför reservationerna 21 (S, MP, V), 22 (S) och 23 (SD). Regeringen anför (s. 28) att Kriminalvårdens anstalts- och häktesbestånd ska utformas så att verksamheten bedrivs kostnadseffektivt i fråga om säkerhet och beläggning och främjar ett effektivt samarbete med rättsväsendets övriga myndigheter. Regeringen har tillfört Kriminalvårdens anslag exceptionellt stora tillskott bl.a. för att Kriminalvården ska kunna ha en kapacitet som är tillräcklig för att möta de satsningar i övrigt som regeringen gjort på rättsväsendets myndigheter. Erfarenheten säger att klienttillströmningen varierar , vilket utöver en grundkapacitet ställer krav på att Kriminalvården även på kort sikt kan hantera förändringar i klienttillströmningen. Regeringen pekar (s. 28) även på att den översyn av påföljdssystemet som pågår, och som ska redovisas , kommer att påverka Kriminalvårdens verksamhet . kommer också den övervägande delen av de senaste årens nyproducerade platser i Kriminalvården att stå klara. Det är, enligt regeringen, bl.a. mot denna bakgrund angeläget att Kriminalvården använder anstalts- och häktesstrukturen på ett sätt som motsvarar de krav på flexibilitet och kostnadseffektivitet som regeringen ställer. I propositionen anförs vidare (s. 44) att och regeringen under en rad år har tillfört Kriminalvården mycket stora tillskott och att regeringens förväntningar på myndighetens resultat är höga. Regeringen betonar vikten av att myndigheten fortsätter att utarbeta system för att mäta resultatet av sina insatser och att de arbets- och behandlingsmetoder som bedömts verkningsfulla också får spridning i organisationen. I motion Ju359 (S) yrkande 48 begärs att regeringen ska återkomma till med en redogörelse för om Kriminalvårdens resurser används effektivt och är tillräckliga för att bedriva en fungerande verksamhet. Motionärerna anför bl.a. att fackförbundet har rapporterat om kraftig överbeläggning och hårdare klimat inom anstalterna. I yrkande 49 i samma motion begärs att regeringen ska utreda hur ett system med utslussningspeng skulle kunna fungera på bästa sätt. Enligt motionärerna kan en sådan utredning göras parallellt med det pilotprojekt under 20122015 som föreslås i motion Ju354 (S) yrkande 4 (se ovan s. 20). I motion Ju386 (SD) yrkas att Kriminalvården ska förändra registreringen av de intagnas medborgarskap i sin statistik. Enligt motionären borde det finnas en särskild grupp i statistiken för personer som har både svenskt och annat medborgarskap. Enligt motion Ju416 (KD, M, FP, C) borde ett häkte inrättas i . Motionärerna anför bl.a. att ett permanent häkte i skulle minska de ekonomiska och tidsmässiga kostnader som uppkommer till följd av långa transporter. Utredningen effektivitet överlämnade slutbetänkandet Kriminalvården ledning och styrning (SOU 2009:80). Betänkandet bereds inom . Av regleringsbrevet för Kriminalvården framgår att myndigheten bl.a. ska redovisa en fördjupad analys av behovet av åtgärder för att förstärka den interna styrningen och kontrollen. Av redovisningen ska framgå vilka åtgärder som redan vidtagits med anledning av analysen och vilka som återstår att vidta samt en tidsplan för dessa. Vidare ska myndigheten redovisa åtgärder för att integrera den interna styrningen och kontrollen i verksamhetsstyrningen, åtgärder som vidtagits för att säkerställa förmågan att planera verksamheten inom tilldelad ekonomisk ram samt åtgärder med anledning av utredningen om Kriminalvårdens effektivitet (SOU 2008:71, SOU 2009:13 och SOU 2009:80). Kriminalvården ska också redovisa åtgärder som vidtagits eller som planeras att vidtas för att tillgodose kravet på flexibla lösningar vid tillfälliga upp- respektive nedgångar i klienttillströmningen. Myndigheten ska vidare redovisa åtgärder som har vidtagits för att säkerställa en beredskap att inom tilldelad ekonomisk ram klara även en mer varaktig ökning av antalet intagna. Vidare ska myndigheten redovisa kostnaderna och antalet anställda respektive årsarbetskrafter vid huvudkontoret, regionstaberna, de lokala verksamhetsställena och transporttjänsten. Kostnadsutvecklingen ska analyseras och kommenteras samt ställas i relation till kravet på en effektiv organisation. Utskottet behandlade i förra årets budgetbetänkande (bet. 2010/11:JuU1 s. 3839) ett motionsyrkande med en begäran om en redogörelse från regeringen om huruvida Kriminalvårdens resurser används effektivt och är tillräckliga för att bedriva en fungerande verksamhet. Efter att ha redogjort bl.a. för vissa återrapporteringskrav som regeringen uppställde i Kriminalvårdens regleringsbrev utgick utskottet från att regeringen noga följer frågan. Utskottet ansåg inte att borde ta något initiativ. Utskottet har tidigare behandlat motioner med förslag på var kriminalvårdsverksamheten bör lokaliseras, senast i förra årets budgetbetänkande (bet. 2010/11:JuU1 s. 3839). Utskottet vidhöll då sin tidigare uttalade uppfattning att frågor om var kriminalvårdsverksamheten bör lokaliseras är angelägenheter för Kriminalvården att avgöra utifrån de krav som ställs på verksamheten. Den aktuella motionen avstyrktes. I betänkande 2009/10:Ju21 En ny fängelse- och häkteslagstiftning (s. 3032) behandlade och avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om en s.k. utslussningspeng. Utskottet framhöll vikten av en målinriktad och effektiv samverkan mellan Kriminalvården och berörda myndigheter, framför allt , hälso- och sjukvården, Arbetsförmedlingen och . Utskottet har fått information om att det inom inte förs någon statistik över hur många av de intagna som har s.k. dubbelt medborgarskap. Som framhålls i propositionen har Kriminalvården under en rad år tillförts mycket stora tillskott. Det finns därför anledning att ha höga förväntningar på myndighetens resultat. Som regeringen betonar måste Kriminalvården fortsätta att utarbeta system för att mäta resultatet av sina insatser. De arbets- och behandlingsmetoder som bedömts verkningsfulla måste vidare få spridning i organisationen. Som framgår ovan har regeringen även i regleringsbrevet uppställt ett antal återrapporteringskrav för Kriminalvården. Myndigheten ska således bl.a. redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att säkerställa förmågan att planera verksamheten inom tilldelad ekonomisk ram samt åtgärder med anledning av utredningen om Kriminalvårdens effektivitet (SOU 2009:80). Liksom tidigare utgår utskottet från att regeringen noga följer frågan om Kriminalvårdens resurser och effektivitet. Utskottet finner således inte skäl att begära en redogörelse från regeringen om saken. Motion Ju359 (S) yrkande 48 avstyrks. Utskottet vill åter understryka att ett effektivt återfallsförebyggande arbete och meningsfulla frigivningsförberedelser förutsätter en målinriktad och effektiv samverkan mellan Kriminalvården och berörda myndigheter, framför allt , hälso- och sjukvården, Arbetsförmedlingen och . Som anförs i propositionen har regeringen genom reformer på en rad viktiga områden skapat förutsättningar för ett effektivt återfallsförebyggande arbete. För Kriminalvårdens klienter har detta bl.a. inneburit tillgång till arbetsmarknadsåtgärder, möjlighet till studier och utökade möjligheter till utslussning. Genom den nya fängelse- och häkteslagstiftning som trädde i kraft fullföljs de senaste årens reformarbete för att ge Kriminalvården bättre förutsättningar att förebygga återfall i brott genom att anpassa innehållet i verkställigheten till varje intagen persons förutsättningar och behov. Reformerna har också gett resultat i form av utökad behandling. Deltagandet i brotts- och missbruksrelaterade program har mer än fördubblats . fullföljdes 9 580 programserier jämfört med 4 250 (se prop. 2011/12:1, Utgiftsområde 4, s. 29). Utskottet ställer sig positivt till de reformer för ett effektivare återfallsförebyggande arbete som regeringen har genomfört. Enligt utskottet bör inte ta något initiativ till ett system med s.k. utslussningspeng. Motion Ju359 (S) yrkande 49 avstyrks. Utskottet vidhåller sin tidigare redovisade uppfattning att frågor om var kriminalvårdsverksamhet bör lokaliseras är angelägenheter för Kriminalvården att avgöra utifrån de krav som ställs på verksamheten. Motion Ju416 (KD, M, FP, C) om att inrätta ett häkte i avstyrks. Inte heller finner utskottet skäl för något initiativ från när det gäller Kriminalvårdens statistik över de intagnas medborgarskap. Motion Ju386 (SD) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår tre motionsyrkanden om Brottsförebyggande rådets verksamhet. Jämför reservationerna 24 (S, MP, V) och 25 (SD). Regeringen anför (s. 22) att Brottsförebyggande rådets arbete ska utgöra ett kunskaps- och metodstöd i andra myndigheters verksamhet. Rådet initierar och bedriver utvärdering och tillämpad forskning som ett led i utvecklingen av rättsväsendet. Myndigheten ska fokusera på att ta fram och sprida kunskap om framgångsrik brottsbekämpning och brottsförebyggande verksamhet, såväl nationell som internationell. I motion Ju359 (S) yrkande 22 begärs att ska ges i uppdrag att samla den kunskap som finns om internationellt och nationellt brottsförebyggande arbete som fungerar och anpassa dessa metoder till praktiskt polisarbete i samverkan med kommuner och andra myndigheter. I motion Ju385 (SD) yrkas att ska ges i uppdrag att genomföra en ny studie av hur brottsligheten bland invandrare och invandrares barn utvecklats sedan den senaste studien i ämnet av Brå. I motion Ju407 (SD) efterfrågas att Brå ska ta fram en mer omfattande statistik om misstänktas och dömdas bakgrund. Enligt motionärerna bör såväl brottsdömdas och brottsmisstänktas bakgrund i fråga om ursprungsland som föräldrars och mor- och farföräldrars ursprungsländer särredovisas. (Brå) ansvarar för den officiella kriminalstatistiken i . Utöver detta ansvarar Brå dessutom för statistiken över anmälda hatbrott och för den nationella trygghetsundersökningen (NTU). Kriminalstatistiken indelas i fyra statistikområden: personer lagförda för brott återfall i brott. Statistikområdet brott är vidare indelat i de tre delområdena anmälda brott, uppklarade brott och misstänkta personer. Någon särredovisning av vad de dömda och misstänkta har för ursprung förekommer inte. Regeringen har i Brottsförebyggande rådets regleringsbrev gett rådet och i uppdrag att gemensamt beskriva polisens strategiska brottsförebyggande arbete och ange hur det kan utvecklas. I uppdraget ingår att analysera vilket kunskapsstöd som polisen behöver i det brottsförebyggande arbetet och bedöma polisens metodstöd. Inom ramen för ingångna samverkansöverenskommelser mellan polismyndigheter och kommuner får Brå, efter samråd med , stimulera och utvärdera lokala brottsförebyggande projekt som bedöms vara särskilt intressanta. Uppdraget ska redovisas senast i samband med årsredovisningen . presenterade 2005 rapporten bland personer födda i och i utlandet (2005:17). Rapporten var en uppföljning av den av Brå publicerade rapporten och invandrares barns brottslighet en statistisk analys (1996:2). ska som regeringen framhåller i propositionen utgöra ett kunskaps- och metodstöd i andra myndigheters verksamhet. Vidare ska rådet bl.a. fokusera på att ta fram och sprida kunskap om framgångsrik brottsbekämpning och brottsförebyggande verksamhet, såväl nationell som internationell. Mot denna bakgrund och med det uppdrag som rådet har i regleringsbrevet att i samråd med gemensamt beskriva polisens strategiska brottsförebyggande arbete och ange hur det kan utvecklas anser utskottet att motion Ju359 (S) yrkande 22 får anses vara i allt väsentligt tillgodosedd. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom vad som anförs i motionerna Ju385 (SD) och Ju407 (SD). Motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om bemötandefrågor och olika kompetenshöjande insatser inom rättsväsendets myndigheter. Jämför reservationerna 26 (S, V), 27 (S, V), 28 (S, MP, V), 29 (S, MP, V), 30 (S, V), 31 (V), 32 (SD), 33 (S, V), 34 (MP, V), 35 (MP, V), 36 (S, V), 37 (S, V) och 38 (SD). Regeringen anför (s. 20) att de senaste årens resursförstärkningar inom rättsväsendet har varit nödvändiga för att stärka brottsbekämpningen. Att enbart tillföra resurser räcker dock inte, utan lika viktigt är det enligt regeringen att resurserna används så ändamålsenligt och effektivt som möjligt.