bet · GY01SkU21 · 2011-02-25 00:00:00 — Förslaget avser öl, andra jästa drycker än vin och öl, mellanklassprodukter (starkvin) och etylalkohol (sprit). Skattesatsen för vin är och kan således inte höjas med en faktor för inflationen. Höjningen om medför i praktiken mycket små förändringar av de skatter som medlemsstaterna faktiskt tar ut. Förslaget behandlades vid möten . Vid möte fanns det ett kompromissförslag om att höja minimiskatterna . Någon enighet kunde inte nås, och rådet gav vid mötet kommissionen i uppdrag att göra en fullständig studie av beskattningen av alkohol. Enligt uppgift från kommissionen håller en studie om klassificeringen av alkohol på att göras. Därefter kommer kommissionen att skriva en rapport, vilken förmodligen också kommer att beröra frågan om minimiskatterna på alkohol. Kommissionen beräknade att denna rapport, med eventuella direktivändringsförslag, tidigast skulle kunna lämnas . En studie om eventuella förändringar av minimiskatterna och skattestrukturen på alkohol gjord av Economics på uppdrag av DG Skatt och tull lämnades . Lagen (1994:1564) om alkoholskatt omfattar skatt på öl, vin och andra jästa drycker, mellanklassprodukter samt etylalkohol som tillverkas här i landet, som förs in eller tas emot från ett annat EU-land eller som importeras från ett tredjeland. Enligt budgetpropositionen kommer regeringen som delfinansiering av reformer på skatteområdet att föreslå höjd skatt på öl och vin med . Enligt budgetpropositionen ökade intäkterna 2009 från skatt på såväl tobak som alkohol med . Intäkterna från skatt på alkohol och tobak beror både på den inhemska försäljningen och på den privata införseln. beräknas intäkterna från skatt på alkohol uppgå till , vilket är mer än 2009. Det är framför allt intäkterna från alkoholskatt på vin som ökar. beräknas intäkterna från skatt på alkohol öka . År 20122014 bedöms intäkterna från skatt på alkohol öka svagt. Över 0,5, högst 2,8 Vin och andra jästa drycker än vin och öl Över 1,2, högst 2,25 Över 2,25, högst 4,5 Över 4,5, högst 7 Över 7, högst 8,5 Över 8,5, högst 15 Över 15, högst 18 (Denna skatteklass och skattesats gäller enbart vin.) Över 1,2, högst 15 Över 15, högst 22 /liter ren alkohol I motion Sk270 av och (M) föreslås det att regeringen ser över möjligheterna att sänka alkoholskatten. När det svenska undantaget från den inomeuropeiska fria rörligheten av alkoholvaror upphörde såg mängder av brottslingar möjlighet att tjäna grova pengar på skillnaderna mellan de svenska alkoholskatterna och våra grannländers. För att man ska kunna komma åt problemet måste det bli mindre lönsamt för smugglare och langare att fortsätta med sin verksamhet, framhåller motionärerna. I motion Sk311 yrkande 1 av Hans Rothenberger och (M) föreslås en lägre alkoholskatt på öl bryggt av oberoende små bryggerier. Alkoholskattens utformning riskerar, enligt motionen, att slå hårt mot de mindre bryggerierna, vars marginaler är mindre än de större producenternas. Mikrobryggerierna i producerar ofta mindre kvantiteter till högre kostnader och därmed också högre priser. En hög alkoholskatt leder till en ännu större prisskillnad mellan mikrobryggeriernas produkter och massproducerad öl. I motion Sk353 yrkande 2 av och (FP) föreslås det att regeringen i EU ska verka för en gemensam höjning av minimiskatterna på alkohol. Alkoholen kostar enligt beräkningar samhället . Ökade alkoholskador har kunnat avläsas bl.a. i trafiken, framhåller motionärerna. I motionerna Sk444 och So344 yrkande 1 av (S) föreslås det att ett förslag om en särskild skatt på alkoläsk skyndsamt tas fram för att minska konsumtionen av alkoläsk. Alkoläsk och cider är enligt motionen inkörsdrycker för många unga. Intäkterna från skatten kan enligt motionen användas för att stärka det förebyggande arbetet mot ungdomars bruk av alkohol och droger. I motion So512 yrkande 3 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att alkoholskattenivåernas påverkan på organiserad brottslighet, smuggling och konsumtionsmönster ska utredas innan skattehöjningar genomförs. Enligt motionen har bedömning om att alkoholkonsumtionen allvarligt skulle komma att öka genom den illegala hanteringen över landets gränser infriats. En höjning av alkoholskatterna och i synnerhet spritskatten riskerar, enligt motionen, att förstärka den kriminella verksamhetens drivkrafter och styra ungas vanor bort ifrån den redan begränsade kontroll som svensk alkoholpolitik karaktäriseras av. I motion Sk270 föreslås det att regeringen ska se över möjligheten att sänka alkoholskatten för att utjämna skillnaden mot omvärlden och på så sätt göra det mindre lönsamt att sälja alkohol för smugglare och langare. Samma skäl anförs i motion So512 yrkande 3, där motionären vill att höjningar av alkoholskatterna ska föregås av en prövning av hur höjningarna påverkar den organiserade brottsligheten, smuggling och alkoholkonsumtion. Även utskottet anser att höjningar av alkoholskatterna bör föregås av en bedömning av konsekvenserna för t.ex. resandeinförsel och smuggling. bortser i beräkningskonventionerna generellt sett från de beteendeeffekter som en skatteförändring kan ge upphov till. Men just på punktskatteområdet och vid beräkning av offentligfinansiella effekter av förändrade alkoholskatter beaktas emellertid effekter av förändrat beteende. Utskottet anser därför att ett tillkännagivande i frågan är obehövligt. Utskottet har under en följd av år av alkoholpolitiska skäl avvisat tanken på att anpassa de svenska alkoholskatterna nedåt och i stället ansett att bör verka för att alkoholbeskattningen i EU i högre utsträckning styrs av folkhälsoaspekter och att alkoholen blir dyrare i grannländerna genom höjda minimiskattenivåer. Utskottet vidhåller den ståndpunkten. ska i sin verksamhet bl.a. prioritera den storskaliga och frekventa illegala införseln av alkohol och tobak. Brottsligheten ska bekämpas effektivt genom en samverkan mellan myndigheterna, främst och polisen. anslag ökas varaktigt med för arbetet i regionala underrättelsecentrum och mot organiserad brottslighet. De särskilda satsningarna inom bl.a. det alkoholpolitiska området föreslås i budgetpropositionen fortsätta. Till följd av detta ökas anslaget Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiska åtgärder med 2011. ska anslaget enligt beräkningar ökas med i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition. Det sagda innebär att utskottet delar uppfattningen i motion Sk353 yrkande 2 om att regeringen i EU bör verka för en gemensam höjning av minimiskatterna på alkohol. Utskottet beklagar att medlemsländerna vid inte lyckades enas i frågan. Kommissionen arbetar nu med en studie om klassificeringen av alkohol som ska utmynna i en rapport som förmodligen kommer att beröra minimiskatterna på alkohol. En studie om eventuella förändringar av minimiskatterna och skattestrukturen på alkohol gjord av Economics på uppdrag av DG Skatt och tull lämnades . Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att driva frågan i EU utan något tillkännagivande från . När det gäller alkoholskatten på öl från små bryggerier som tas upp i motion Sk311 yrkande 1 vill utskottet anföra följande. Enligt de bestämmelser som gäller inom EU ges vissa möjligheter för medlemsstaterna att tillämpa nedsatta skattesatser på öl bryggt av oberoende små bryggerier (rådets direktiv /83/EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol). Utskottet anser, mot bakgrund av folkhälsoskäl och därmed den restriktiva alkoholpolitik som för, att det inte finns skäl att överväga en sådan nedsättning. I motionerna Sk444 och So344 yrkande 1 föreslås det att ett förslag om en särskild skatt på alkoläsk tas fram. I budgetpropositionen anförde den dåvarande regeringen att den delade (S 2004:1) uppfattning att det bör införas en skatt på alkoholhaltiga blanddrycker och vissa andra alkoholdrycker som vänder sig främst till ungdomar, i syfte att minska konsumtionen av sådana drycker. En departementspromemoria om tilläggsskatt på vissa alkoholdrycker färdigställdes . Avsikten var att regeringen skulle återkomma till med ett lagförslag. Frågan om hur de beskattningsbara dryckerna ska definieras och avgränsas visade sig dock vara komplicerad, varför något förslag inte lades fram för . Frågan uppmärksammas fortfarande inom och kan aktualiseras av eventuellt kommande arbete med alkoholskattedirektivet. Eftersom frågan om skatt på alkoläsk är uppmärksammad i anser utskottet att ett tillkännagivande i frågan inte behövs. Utskottet avstyrker med det anförda samtliga motioner som behandlas i avsnittet i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om höjd tobaksskatt. Enligt budgetpropositionen kommer regeringen som delfinansiering av reformer på skatteområdet att föreslå höjd skatt på tobak, bl.a. en höjd skatt på cigaretter med och på snus med . Enligt budgetpropositionen ökade intäkterna 2009 från skatt på såväl tobak som alkohol med . Intäkterna från skatt på alkohol och tobak beror både på den inhemska försäljningen och på den privata införseln. Intäkterna från skatten på tobak beräknas 2010 uppgå till , vilket är högre än året innan. Åren 20112014 beräknas skatten på tobak öka . Ett nytt tobaksskattedirektiv, rådets direktiv /12/EU, tillämpas fr.o.m. . Enligt det nya direktivet avskaffas den mest efterfrågade priskategorin (MPPC) som utgångspunkt för EU:s minimikrav på punktskatt och för att mäta den särskilda punktskattens betydelse inom den totala skattebelastningen. Utgångspunkten ska i stället vara det vägda genomsnittliga detaljhandelspriset på cigaretter (Weighted Average Retail Selling Price, WAP). WAP är det totala värdet av alla cigaretter som frisläpps för konsumtion, på grundval av detaljhandelspriset inklusive alla skatter, dividerat med den totala kvantitet cigaretter som frisläpps för konsumtion. Kravet på att skatten på cigaretter ska bestå av två komponenter, en styckeskatt per cigarett och en värderelaterad skatt, kvarstår. Styckeskatten ska enligt det nya direktivet vara av den totala skattebelastningen, dvs. den särskilda punktskatten med tillägg av den proportionella punktskatten och mervärdesskatten som tas ut på WAP. Den totala punktskatten på cigaretter ska vara av WAP och per 1 000 cigaretter oavsett WAP. ska dessa belopp vara av WAP respektive . Medlemsstater som tar ut en punktskatt på per 1 000 cigaretter på grundval av WAP (fr.o.m. ) behöver inte uppfylla 57-procentskravet. Direktivet ger medlemsstaterna större flexibilitet att tillämpa styckeskatt samt att ta ut en minimipunktskatt på cigaretter för att uppnå hälsomålen. Vidare anpassas minimiskatter och strukturer för rulltobak till skatter och strukturer för cigaretter. Även minimiskatterna på cigarrer, cigariller och röktobak räknas upp i direktivet. har (bet. 2010/11:SkU11) beslutat att anpassa tobaksbeskattningen med anledning av det ändrade tobaksskattedirektivet. Anpassningen innebär en övergång till en så stor andel styckeskatt som möjligt inom ramen för en oförändrad punktskatt. Det innebär att styckeskatten höjs från per cigarett till och att den värderelaterade skatten sänks från av detaljhandelspriset till . Den totala punktskatten på ett paket med 19 cigaretter är ca . Styckeskatten är av den totala skattebelastningen. beslutade att en årlig omräkning av tobaksskattesatserna för samtliga tobaksprodukter motsvarande den allmänna prisutvecklingen ska göras för och efterföljande kalenderår. Omräkningen av skattesatserna ska grunda sig på faktiska förändringar i konsumentprisindex året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . Beloppen ska avrundas till hela kronor och ören. Före november månads utgång ska regeringen fastställa de omräknade skattebelopp som efter den årliga omräkningen ska betalas för påföljande kalenderår. I motion So283 yrkande 17 av m.fl. (MP) påtalas behovet av att framöver höja skatterna på tobak och snus för att förbättra folkhälsan. Beräkningar visar att kostnaden för tobak är i produktionsbortfall och sjukvårdskostnader. I den rödgröna uppgörelsen om skatter föreslås en ökning av tobaksskatten . Ytterligare ökningar kan vara nödvändiga för att stärka den preventiva effekten, framhåller motionärerna. Skatten på tobak höjdes , dels för att finansiera jobbskatteavdraget och vissa andra skattesänkningar, dels av folkhälsoskäl (bet. 2007/08:SkU17). har också beslutat om en årlig omräkning av tobaksskattesatserna motsvarande den allmänna prisutvecklingen. Utskottet ser ingen anledning för att ta något initiativ för att höja tobaksskatten ytterligare. Däremot instämmer utskottet helt med vad som anförs i motionen om betydelsen för folkhälsan av minskad tobakskonsumtion. Utskottet avstyrker motion So283 yrkande 17. Privatinförsel av alkohol och tobak försäljning i exportbutiker Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att tillåta ankomsthandel i exportbutiker, att regeringen i EU ska verka för sänkta införselkvoter och om att ensidigt ska inför de införselregler som gällde före EU-medlemskapet. Jämför reservation 6 (S, MP, V). Enligt budgetpropositionen visar och drogforsknings (Sorad) stickprovsundersökningar på en låg resandeinförsel av alkohol och tobak . Enligt Sorads undersökningar minskade resandeinförseln av alkohol och av tobak . En låg resandeinförsel är en viktig förklaring till de relativt höga skatteintäkterna. Alkoholvaror som förvärvas av en enskild person för dennes eller familjens eget bruk och transporteras av den enskilde själv beskattas i inköpslandet. Det följer av bestämmelserna i det nya punktskattedirektivet som tillämpas fr.o.m. . Att bestämmelserna innebär att det bara är varor som förs in för eget personligt bruk och där transporten sköts av köparen personligen som är befriade från punktskatt i hemlandet klargjordes genom dom i det s.k. Joustramålet (mål C-5/05). En privatperson kan alltså föra in alkoholdrycker, avsedda för eget personligt bruk och inköpta i en annan medlemsstat, i utan att någon ytterligare punktskatt tas ut här. För att avgöra om det är fråga om införsel för personligt eller kommersiellt ändamål ska enligt bl.a. mängden varor beaktas. Medlemsstaterna får använda sig av s.k. indikativa nivåer till ledning för att bedöma om varorna är avsedda för personligt eller kommersiellt ändamål. De indikativa nivåerna får inte sättas lägre än sprit, starkvin, vin och öl. De indikativa nivåerna är inte tillåtna kvoter för privatinförsel utan ett hjälpmedel till ledning för att avgöra om införseln är privat eller kommersiell och därmed i vilken medlemsstat beskattningen ska ske. Det innebär att om en tullmyndighet fastställer att en införsel av mindre kvantiteter är avsedd för kommersiella ändamål ska beskattning ske i införsellandet. Alkohollagen ändrades , och spritdrycker, vin och starköl får föras in i från ett annat EU-land av en enskild person som har fyllt genom yrkesmässig befordran eller annan oberoende mellanhand, om dryckerna är avsedda för den enskildes eller dennes familjs personliga bruk. I dessa fall, när köparen anlitar en transportör eller en annan mellanhand vid införseln eller när varorna transporteras hit av säljaren eller för dennes räkning, ska köparen betala svensk punktskatt. För att ska kunna identifiera skattskyldiga beställare av punktskattepliktiga varor som beskattas i ett annat EU-land ska fr.o.m. föraren medföra ett förenklat ledsagardokument. Om skyldigheten inte fullgörs kan föraren få betala ett transporttillägg (bet. 2008/09:SkU14). Ändringen i alkohollagen är en anpassning till utgången i målet C-170/04 (m.fl.) och målet C-186/05 (Kommissionen mot ). I det förstnämnda målet hade vin beställts från , huvudsakligen via Internet, och förts in med hjälp av en särskilt anlitad transportör. Vinet beslagtogs av och förverkades av såväl tingsrätt som hovrätt. begärde ett yttrande från . ansåg att det svenska förbudet mot privatinförsel utgjorde en kvantitativ importrestriktion i den mening som avses i artikel 28 i EG-fördraget. Beslutet kunde heller inte anses vara grundat på hänsyn till intresset av att skydda människors hälsa och liv enligt artikel 30 i fördraget, eftersom det inte var ändamålsenligt för att uppnå syftet att begränsa alkoholkonsumtionen och inte stod i proportion till syftet att skydda ungdomar mot alkoholkonsumtionens skadeverkningar. upphörde den skattefria försäljningen (s.k. taxfreeförsäljning) inom EU. Skattefria alkoholdrycker och tobaksvaror kan fortfarande säljas till resenärer som ska resa till en destination utanför EU. Detta regleras i lagen (1999:445) om exportbutiker. En resande till ett tredjeland får köpa 200 cigaretter eller 100 cigariller eller 50 cigarrer eller röktobak eller en proportionell blandning av dessa tobaksvaror. Dessutom får han eller hon köpa en liter spritdryck eller starkvin, vin och starköl. Enligt rådets direktiv /74/EEG om undantag från mervärdesskatt och punktskatt på varor som införs av resande från tredjeländer kan skattefria varor föras in skattefritt i från ett tredjeland. Direktivet är införlivat genom lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import. En resande från ett tredjeland kan föra in 200 cigaretter eller 100 cigariller eller 50 cigarrer eller röktobak eller en proportionell blandning av dessa tobaksvaror. Dessutom får han eller hon föra in en liter spritdryck eller starkvin, vin och sexton liter starköl. Den som inte fyllt får dock inte föra in alkoholdrycker, och den som inte fyllt får inte föra in tobaksvaror. Av punktskattedirektivet följer att alkoholdrycker som säljs för konsumtion i ska beskattas i med svensk alkoholskatt. Ankomsthandel med varor som beskattas med svensk alkoholskatt är således i och för sig förenlig med gemenskapsrätten. Enligt gemenskapsrätten är det möjligt att beskattat sälja alla förekommande varor vid både avresa och ankomst för resande inom EU. Ankomsthandel med obeskattade varor kräver däremot förändringar av om punktskatt och mervärdesskatt på alkoholdrycker, dvs. åtgärder på gemenskapsnivå. Det gäller oavsett om resenärerna kommer från ett annat land inom EU eller från ett tredjeland. I de svenska exportbutikerna kan resenärer beskattat köpa samtliga varor utom alkohol. För tredjelandsresenärer är det som framgått möjligt att i svenska exportbutiker köpa alkohol och tobak skattefritt vid avresan. I motion Sk202 av (M) föreslås det att det införs en möjlighet att handla i taxfreebutiker vid ankomsten till svenska flygplatser. I motion Sk283 av (S) föreslås det att ska ta initiativet och driva frågan om sänkta införselkvoter tillsammans med andra medlemsländer i EU. I motion Sk350 yrkande 1 och 2 av m.fl. (FP) föreslås ett tillkännagivande om att man bör minska koldioxidutsläppen för att hejda den globala uppvärmningen genom att undvika onödiga transporter av alkoholvaror. Motionären vill ha en översyn av regelverket som hindrar ankomsthandel i samband med flygresor. I motion Sk353 yrkande 1 av och (FP) förordas det att regeringen i EU ska föra in folkhälsoaspekten och verka för att införselkvoterna för alkohol sänks till en nivå som kan anses rimlig för privat bruk. I motion So545 yrkandena 4 och 5 av m.fl. (MP) föreslås det att ensidigt ska återinföra de införselregler för alkohol som gällde före EU-medlemskapet. Alkoholens alvarliga hot mot folkhälsan ska användas som argument när beslut om införselbegränsning eventuellt ifrågasätts. Utskottet ser med tillfredsställelse på att undersökningar visar på en låg resandeinförsel av alkohol och tobak och att resandeinförseln av alkohol minskat kraftigt. Utskottet har vid åtskilliga tillfällen med anledning av motsvarande yrkanden om sänkta införselkvoter för alkohol som i motionerna Sk283 och Sk353 yrkande 1 gett uttryck för att de gällande indikativa nivåerna för privatinförsel är alldeles för höga för svenska förhållanden och att regeringen ska verka för en förändring i EU, inte bara av införselreglerna utan av synen på alkoholpolitiken i stort. Det är att beklaga att regeringens ansträngningar på området inte fått allmänt gehör bland övriga medlemsstater. Det innebär att de nuvarande indikativa nivåerna för privatinförsel kvarstår oförändrade i det nya punktskattedirektivet som tillämpas fr.o.m. . Utskottet utgår från att regeringen fortsätter arbetet med att sänka kvoterna för privatinförsel och förändra alkoholpolitiken i EU genom att söka allianser och utveckla samarbetet med andra länder där alkoholen och gränshandeln innebär problem. Något tillkännagivande till regeringen behövs inte i denna fråga. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom förslaget i motion So545 yrkandena 4 och 5 om att ensidigt ska införa mer restriktiva införselregler för alkohol. verkar det svårt att få stöd för ett förslag om att ge ett enskilt land rätt att införa införselkvoter eftersom det skulle anses utgöra ett direkt hinder för den fria rörligheten av varor på den inre marknaden. har senast under /06 ställt sig avvisande till att ensidigt och i strid med de regler som gäller på området ska besluta om skärpta införselregler (bet. 2005/06:SkU22). Utskottet anser inte att det finns skäl att ompröva detta ställningstagande. Förslagen i motionerna Sk202 och Sk350 yrkande 1 och 2 om att tillåta ankomsthandel med obeskattade alkoholvaror kräver som framgått ovan förändringar av gemenskapsrätten avseende beskattningen av alkoholvaror. Det skulle vara motsägelsefullt om å ena sidan driver frågan om att ändra direktiv för att vidga möjligheterna att bedriva handel med alkohol och å andra sidan i alla andra avseenden hävdar att EU bör stå för en restriktiv alkoholpolitik. har senast under det föregående avslagit motsvarande yrkanden med motiveringen att inte bör göra avsteg från den restriktiva hållning som vi i övrigt intar på EU-nivå i frågor om alkoholbeskattning (bet. 2009/10:SkU29). Det innebär också att Systembolagets försäljningsmonopol bör upprätthållas. Utskottet avstyrker med det anförda samtliga motioner som behandlas i avsnittet i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att se över tilläggsavgiften i trängselskatten och om att förenkla betalningen genom att endast debitera trängselskatt . Lagen (2004:629) om trängselskatt möjliggör uttag av tids- och platsrelaterad skatt till staten för trafik med vissa fordon. Bestämmelser om var och när skatt tas ut samt skattens storlek finns i bilagor till lagen. Bilagorna omfattar och kommuner. Beträffande ska bestämmelserna tillämpas fr.o.m. . den 3 januari31 togs skatt ut för passager in i och ut ur . Efter beslut av återinfördes trängselskatten stadigvarande i fr.o.m. . med trängselskatt i undantogs vissa mindre förorenande bilar från skatteplikt. När skatten återinfördes stadigvarande behölls undantaget men begränsades till att gälla under en övergångstid t.o.m. . beslutade (bet. 2008/09:SkU6) att miljöbilsundantaget skulle upphöra i stället för . För bilar som var undantagna från skatteplikt före och som var införda i vägtrafikregistret gäller undantaget fram till . Regeringen anförde följande i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 finansplan och skattefrågor avsnitt 6.7.1 s. 145). Regeringen har i propositionen Införande av trängselskatt i (prop. 2009/10:189) angett att det i flera avseenden finns behov av att göra en översyn av trängselskatten. En utredare bör därför få i uppdrag att utreda förutsättningarna för att delegera rätten till kommuner att föreskriva om trängselskatt, en skattskyldighet för utlandsregistrerade fordon, hur skattebeloppen bör justeras om skattens förmåga att begränsa trängsel ska behållas samt hur en bestämmelse som begränsar skatteuttaget om flera betalstationer i passeras , en s.k. flerpassageregel, kan utformas. Utredaren bör ta ställning till de lagändringar som kan aktualiseras och utarbeta ett lagförslag. Utredaren bör även ha att bedöma de kostnader och konsekvenser som förslagen kan komma att medföra för intäktsmålet för trängselskatt. Före gällde att tilläggsavgiften vid försenad betalning uppgick till , och den kunde utgå en gång per bil och kalenderdygn.