bet · GY01UU10 · 2011-05-12 00:00:00 — Sammanlagt tretton insatser bedrevs i , och tre militära, åtta civila och två civil-militära insatser. Utskottet noterar att Europeiska unionens råd tog ett principbeslut om en militär EU-insats till stöd för humanitärt bistånd i . I sitt beslut angav rådet att Eufor , på en begäran från för samordning av humanitära frågor (UN OCHA), ska kunna genomföra en militär insats till stöd för humanitärt bistånd i regionen i linje med FN:s säkerhetsråds resolutioner och 1973. Vidare angavs att insatsen ska vara beredd att, på OCHA:s begäran, bidra till evakuering av människor som drivits på flykt och stödja humanitära organisationer i deras aktiviteter. Beslutet innebar att planeringen påbörjades för en eventuell insats. godkände rådet ett planeringsdokument (Conops). Regeringens beslut att godkänna rådsbesluten föregicks av skriftliga samråd med . Utskottet vill framhålla att när det gäller EU:s militära krishanteringsförmåga har ordförandeskapsinitiativ om en politisk diskussion för att öka användbarheten av EU:s stridsgrupper följts upp av det spanska respektive belgiska ordförandeskapet. De riktlinjer för att öka flexibiliteten och användbarheten av stridsgrupperna som EU:s försvars- och utrikesministrar enades om vid rådsmötet har omsatts i arbete inom rådsstrukturen. Medlemsstaterna uppmuntras att öka samarbetet mellan de olika stridsgrupperna som ställs i beredskap. Syftet är att uppnå synergier och dra lärdomar av varandra. De s.k. Battle Group Community Meetings är ett exempel på nya former av möten som gör det möjligt för bidragande länder att lära av varandra. Utskottet noterar att i enlighet med riktlinjerna har haft erfarenhetsutbyte med , som liksom är ansvarig ramnation för en stridsgrupp . EU:s roll inom nedrustning och icke-spridning har utvecklats . För är det särskilt viktigt att EU driver en politik för både nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen. Utskottet utgår från att kommer att fortsätta att aktivt arbeta för nedrustning av såväl taktiska som andra typer av kärnvapen, inte minst inom ramen för icke-spridningsavtalet (NPT). Utskottet välkomnar att resulterade i handlingsplaner om nedrustning, icke-spridning och fredlig användning av kärnenergi. Utskottet ser även positivt på att Europeiska unionen kommer att bidra till förberedelserna för en internationell konferens om en zon fri från massförstörelsevapen i . En delegation från utskottet medverkade vid konferensen for peace Workshop on the role of parliaments in arms control, disarmament and non-proliferation of weapons of mass destruction, som hölls i den 30 mars1 . Konferensen bestod av sex sessioner: Overview, current status of WMD and Role of Parliament; Policy Development; Treaty-making, ratification and implementation; Sanctions and export controls; Governance; Next steps for parliaments (översikt, aktuell status avseende massförstörelsevapen och parlamentets roll; policyutveckling; ingående av fördrag, ratificering och implementering; sanktioner och exportkontroll; styrning; nästa steg för parlamenten). Utskottet beslutade vid ett sammanträde att inleda ett fördjupat arbete med nedrustnings- och ickespridningsfrågor . Målsättningen med arbetet är att få fördjupade kunskaper inom området, bereda relevanta motionsyrkanden och behandla den kommande propositionen om konventionen om klusterammunition . Vad gäller klusterammunition konstaterar utskottet att denna typ av ammunition skapar och har skapat allvarliga humanitära problem. Det har varit övergripande målsättning att få till stånd en ambitiös och effektiv internationell reglering av densamma. Utskottet konstaterar att EU:s och engagemang i förhandlingarna om klusterammunition inom ramen vapenkonvention (CCW) kvarstår. EU välkomnade ikraftträdandet av konventionen om klusterammunition . När det gäller den svenska ratificeringen av konventionen om klusterammunition noterar utskottet att regeringen aviserat att en proposition i frågan ska överlämnas till för behandling före utgången av året. Utskottet understryker att och Europeiska unionen tillsammans med övriga biståndsgivare har ett ansvar för att biståndet och andra verktyg i utvecklingspolitiken kontinuerligt anpassas för att möta utmaningarna i en föränderlig värld. Utskottet anser att Europeiska unionens samlade förmåga och gemensamma agerande behöver utvecklas ytterligare för att visa ansvar och ledarskap i utvecklingsfrågorna. Vid ett högnivåmöte i FN diskuterades millenniemålen. Utskottet konstaterade att med kvar till 2015 är framstegen blandade och ytterligare insatser är nödvändiga för att stödja utvecklingsländerna. Som världens ledande givare har EU och dess medlemsstater en viktig roll att spela. Utskottet välkomnade att med kraft har fortsatt att driva på för att EU ska kunna uppnå det gemensamma målet om att avsätta av BNI i bistånd . Bättre biståndseffektivitet, fokus på resultat och ökad samstämmighet för utveckling är andra centrala aspekter för att kunna bidra till att millenniemålen uppnås. Utskottet noterar att på regeringens initiativ har rådsslutsatser om vikten av ökad transparens inom biståndet antagits. Utskottet ser positivt på att frågor om jämställdhet och sexuell och reproduktiv hälsa har stått i fokus . Utskottet noterar även att det genom Lissabonfördraget fastslås att målet att minska och på lång sikt utrota fattigdomen är jämställt med andra mål inom EU:s utrikespolitik. Fördraget understryker också vikten av hänsyn till målen för utveckling inom andra politikområden, s.k. samstämmighet för utveckling. Utskottet önskar framhålla att den nya organisationen med den höga representanten för utrikes frågor samt utrikestjänsten (EEAS) är ett centralt instrument för att stärka ett samstämmigt agerande i EU:s yttre förbindelser, inklusive på utvecklingsområdet. Utskottet uppmärksammar att kommissionen presenterade KOM(2010) 629 grönbok om EU:s utvecklingspolitik till stöd för en socialt integrerande tillväxt och en hållbar utveckling. Syftet är att lansera en bred debatt om EU:s framtida utvecklingspolitik. Innehållet i grönboken diskuterades av biståndsministrarna vid rådsmötet . Utskottet ställde sig i sitt utlåtande över grönboken (utl. 20010/11:UU9) positivt till att kommissionen öppnar för en bred diskussion om EU:s utvecklingspolitik. Utskottet anser att förklaringen Europeiskt samförstånd om utveckling ger en bra grundstruktur för EU:s utvecklingspolitik men att det finns skäl att kontinuerligt se över EU:s utvecklingspolitik i syfte att identifiera vilka områden som kan behöva reformeras eller kompletteras för att anpassa den till dagens och framtidens förutsättningar. Utskottet noterar att fortsatt deltagande i detta arbete kommer att vara en mycket viktig fråga för regeringen . Utskottet uppmärksammar i detta sammanhang kommissionens meddelande KOM(2010) 722 Halvtidsöversyn av handlingsplanen för det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd Effektiva, principbaserade humanitära insatser på EU-nivå. Meddelandet syftar till att stärka EU:s samlande åtagande att tillsammans implementera det europeiska samförståndsdokumentet om humanitärt bistånd, särskilt de praktiska åtgärderna i den tillhörande handlingsplanen. I faktapromemoria 2010/11:FPM58 välkomnar och stöder regeringen meddelandet. Utskottet delar regeringens inställning och betonar vikten av att medlemsstaterna och kommissionen som utgångspunkt i det fortsatta genomförandet av handlingsplanen respekterar och stöder de internationella humanitära principerna, principerna om gott humanitärt givarskap och FN:s ledande roll i att samordna humanitära insatser. Utskottet välkomnar ett ökat informationsutbyte inom EU på det humanitära området. Utskottet behandlade frågor inom detta område i sitt betänkande 2004/05:UU11 politik för humanitärt bistånd. KOM(2010) 513 Rapport från kommissionen till rådet och om genomförandet av makroekonomiskt stöd till tredjeländer ger en allmän översikt över EU:s makroekonomiska stöd till tredjeländer . Utbetalningarna av makroekonomiskt stöd fördelade sig enligt följande: västra , Nya oberoende staterna , samt . Utskottet konstaterar att i och med ikraftträdandet av Lissabonfördraget ändrades den rättsliga grunden för det makroekonomiska stödet. Beslut om stöd ska fattas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Kommissionen utarbetar därför en ramförordning för att effektivisera beslutsprocessen för makroekonomiskt stöd och göra den mer flexibel. Utskottet har genomfört två subsidiaritetsprövningar, dels med anledning av kommissionens förslag i KOM(2010) 302 om makroekonomiskt stöd till Republiken , dels avseende KOM(2010) 804 om ytterligare makroekonomiskt stöd till . Utskottet ansåg i bägge dessa fall att förslagen inte stred mot subsidiaritetsprincipen. EU är en global aktör för de mänskliga rättigheterna (MR). Utskottet konstaterar att arbetet mot dödstraff, tortyr, våld mot kvinnor samt arbetet kring MR-försvarare, barnets rättigheter, barn i väpnade konflikter och respekten för den internationella humanitära rätten har fortsatt i enlighet med de särskilda EU-riktlinjerna på dessa områden. FN:s arbete för mänskliga rättigheter har hög prioritet för EU. Utskottet ser positivt på att EU i framför allt har arbetat för att man ska anta landresolutioner om , och samt ett antal tematiska resolutioner, t.ex. om religiös intolerans, om summariska avrättningar och om barnets rättigheter. Utskottet noterar att en annan viktig fråga för EU var hur i ska kunna bli ett verksamt forum för behandling av MR-utvecklingen i världens länder såväl som av tematiska frågor på området. Tonvikt har också lagts på arbete med att uppmärksamma övergrepp i enskilda länder. Utskottet noterar vidare att andra viktiga frågor har varit förlängningen av rådets rapportörsmandat för bl.a. och , som försöken att försvaga rådets arbete gentemot dessa och andra länder har motverkats från EU:s sida. har också arbetet fortsatt med den femårsöversyn av rådet som generalförsamlingen beslutade om 2006. Utskottet välkomnar att utgångspunkten för EU:s engagemang är att arbetet i FN ska skärpas och utvecklas. Vad som framförs i motionerna 2010/11:U8 (S) yrkande 1, 2010/11:U306 (S) yrkandena 1, 52, 54, 55, 57 och 58 får anses besvarat med det som utskottet har anfört. Ekonomiska och finansiella frågor Regeringen redogör i skrivelsen för ekonomiska och finansiella frågor (s. 86112). De ingående avsnitten berör ekonomi och finans, finansmarknaden, skatter, EU:s budget, skydd av EU:s finansiella intressen samt statistik. Regeringen konstaterar i skrivelsen att EU-samarbetet inom det ekonomiska och finansiella området i stor utsträckning har inriktats på att hantera den offentligfinansiella kris som uppstått i den ekonomiska och finansiella krisens kölvatten. Kraftigt stigande budgetunderskott och offentlig skuldsättning har inneburit stora utmaningar för den ekonomisk-politiska samordningen i EU. Vid utgången av 2010 väntas 24 av EU:s 27 medlemsstater vara föremål för underskottsförfarande och en majoritet av länderna ha en offentlig skuldsättning som överskrider stabilitets- och tillväxtpaktens referensvärde om av BNP. Den statsfinansiella utvecklingen har lett till negativa marknadsreaktioner på flera håll genom stigande räntedifferenser i länder med svaga offentliga finanser. Krisen har även blottlagt brister i det gemensamma regelverket för ekonomisk styrning, och ett viktigt arbete med att förstärka det befintliga regelverket har påbörjats i EU. I kommittémotion 2010/11:U8 yrkande 2 framhåller Socialdemokraterna att samarbetet inom EU vad avser ekonomiska och finansiella frågor ska bedrivas i enlighet med fem principer. Den nationella kompetensens ska värnas, ett samlat EU-samarbete ska värnas, ökad sysselsättning ska ha högsta prioritet. Vidare anför motionärerna behovet av en förstärkt reglering av finanssektorn och understryker att en effektiv stimulanspolitik kräver starka statsfinanser. I kommittémotion 2010/11:U8 yrkande 3 betonar Socialdemokraterna att den svenska ståndpunkten inom EU ska vara att stödja kommissionens vidare utredning av en transaktionsskatt. Motionärerna menar att kommissionen har redovisat en rad goda skäl för att utveckla beskattningen av finanssektorn. Finansaktörer som i brist på tillräcklig tillsyn och tydliga regelverk har tagit alltför stora risker har utlöst en finanskris som skapat stora kostnader för många europeiska nationalstater och ekonomisk oro i hela EU med stor arbetslöshet som följd. I kommittémotion 2010/11:U8 yrkande 4 understryker Socialdemokraterna vikten av att inom EU och noga följer hur informationsutbytesavtalen fungerar i praktiken samt verkar för förbättringar av standardavtal. I kommittémotion 2010/11:U8 yrkande 5 lyfter Socialdemokraterna fram att inom EU och ska verka för en mer multilateral ansats i skatteavtalsarbetet för att hjälpa utvecklingsländerna att också få del av dolda tillgångar genom informationsutbyte. tar i sitt yttrande upp fem teman: den offentligfinansiella krisen, finansmarknaden, 2020-strategin, översynen av EU:s budget samt offentlig upphandling. I sitt ställningstagande anför finansutskottet att skrivelsen är ett viktigt instrument för att ska kunna följa upp utvecklingen inom EU och hur regeringen agerat i det europeiska samarbetet. konstaterar inledningsvis att EU-samarbetet inom det ekonomiska och finansiella området i stor utsträckning har inriktats på att hantera den offentligfinansiella kris som uppstått i spåren av den ekonomiska och finansiella krisen. har arbetet för att förbättra dels regelverken, dels tillsynen över de finansiella marknaderna fortsatt. har statsråd och statssekreterare i vid åtskilliga tillfällen deltagit i finansutskottets sammanträden för att informera och överlägga om aktuella EU-frågor inom utskottets område. När det gäller de konkreta förslagen inom finansutskottets område anges i yttrandet att de svenska ståndpunkterna är väl kända, tydliga och väl förankrade i . Det finns en bred samsyn i om såväl reglering och tillsyn över de finansiella marknaderna på EU-nivån som förstärkt ekonomisk styrning och samordning inom EU. En grundläggande utgångspunkt är att den nationella kompetensen ska värnas när det gäller finanspolitiska vägval och att vår ordning för socialförsäkringar och skatter primärt är frågor som ska beslutas nationellt. Likaså är den svenska lönebildningsmodellen i första hand en fråga för arbetsmarknadens parter. framhåller i detta sammanhang, liksom i sitt utlåtande /10:FiU40 om förstärkt samordning av den ekonomiska politiken, att Europeiska unionen är ett samarbete mellan 27 jämbördiga stater och att hela unionens intresse måste beaktas också när har sina överläggningar. understryker att när rådet och kommissionen tillämpar regelverket för förstärkt samordning av den ekonomiska politiken ska de fullt ut respektera de nationella parlamentens roll, arbetsmarknadens parters rättigheter och de olika modellerna på de nationella arbetsmarknaderna inklusive systemet för lönebildning. betonar särskilt att hänsyn ska tas till artiklarna 152 och 153 i fördraget samt till artikel 28 i stadgan om grundläggande mänskliga rättigheter. Artikel 153.5 tydliggör att föreskrifterna i artikel 153 inte är tillämpliga när det gäller löner, föreningsfrihetsrätten, rätten att strejka eller rätten till lockout. Slutligen, konstaterar finansutskottet i sitt yttrande, finns det också en bred uppslutning i kring 2020-strategin, där finansutskottet i sitt utlåtande /10:FiU29 underströk att EU vid sidan av att i det korta perspektivet hantera den ekonomiska och finansiella krisen också måste möta de ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningarna av mer strukturell art. anger att det mot denna bakgrund inte kan se att behöver vidta någon ytterligare åtgärd med anledning av motion 2010/11:U8 yrkande 2 eftersom de fem principer som , enligt motionärerna, ska driva inom EU är i linje med de svenska ståndpunkter som är väl förankrade i . anför vidare att när det gäller motionärernas yrkande 3 om att den svenska ståndpunkten inom EU ska vara att stödja kommissionens vidare utredning av en transaktionsskatt delar utskottet inte motionärernas åsikt om att det finns en rad goda skäl för att utveckla beskattningen av finanssektorn. Utskottet är väl medvetet om att det internationellt pågår diskussioner om beskattning av finansiella transaktioner men anser att det krävs global samordning för att en transaktionsskatt ska fungera. Liksom utskottet tidigare konstaterat (bet. 2010/11:FiU23) finns det varken några skarpa förslag eller någon enighet på global nivå om att införa en transaktionsskatt, varför diskussionen om transaktionsskatter saknar realism. En transaktionsskatt är inte heller en verkningsfull åtgärd för att stabilisera den finansiella sektorn. Verkningsfulla åtgärder är i stället sådana som går på grundproblemet, dvs. institutens balansräkningar, såsom stabilitetsavgifter och kapitaltäckningsregler. För övrigt är det redan ett faktum att kommissionen utreder frågan. finner mot bakgrund av detta inte skäl till att vidtar någon åtgärd med anledning av motion 2010/11:U8 yrkande 3. Motionen bör, enligt finansutskottet, således avstyrkas. konstaterar att regeringen även redovisar arbetet i EU vad avser EU 2020-strategin, översynen av EU:s budget och offentlig upphandling. uppger att det har behandlat dessa frågor tidigare och står fast vid de ställningstaganden som tidigare gjorts. konstaterar i sitt yttrande att samråden om ekonomiska och finansiella frågor dominerades av frågor knutna till den ekonomiska och finansiella krisen. Stöd till medlemsstater med akuta ekonomiska problem och och den europeiska stabiliseringsmekanismen har varit föremål för såväl ett flertal ordinarie möten som telefonsammanträden vid fyra tillfällen. Förslagen till nya regler om ekonomisk styrning, som utgör ett svar på den ekonomiska och finansiella krisen genom förbättrat informationsutbyte och utökad insyn och samråd mellan medlemsstaterna, har varit en annan viktig fråga. Den s.k. europeiska terminen, som är en granskningscykel för medlemsstaternas ekonomiska politik avsedd att stödja medlemsstaterna i deras ekonomiska reformer föranledda av krisen, berör ett flertal av rådets konstellationer, men samordnas i rådet för ekonomiska och finansiella frågor. Regeringen har i regel fått stöd av en bred majoritet i i dessa frågor. Motionsledes uppmärksammas vilka principer som ska styra EU-samarbetet kring ekonomiska och finansiella frågor. Utskottet konstaterar inledningsvis att den ekonomiska och finansiella krisen, med den därpå följande offentligfinansiella krisen, har blottlagt brister i det gemensamma regelverket för ekonomisk styrning och att ett viktigt arbete med att förstärka det befintliga regelverket har påbörjats i EU. Utskottet vill understryka vikten av de åtgärder som vidtagits för att hantera krisen, bl.a. och IMF:s beslut om finansiellt stöd till , inrättandet av en temporär krismekanism (European Financial Stability Facility, EFSF) för att kunna ge finansiellt stöd till andra euroländer samt beslut om att ge finansiellt stöd till genom bl.a. EFSF. Likt finansutskottet i sitt yttrande konstaterar utrikesutskottet att det finns en bred samsyn i om såväl reglering och tillsyn över de finansiella marknaderna på EU-nivån som förstärkt ekonomisk styrning och samordning inom EU. En grundläggande utgångspunkt är att den nationella kompetensen ska värnas när det gäller finanspolitiska vägval och att den i rådande ordningen för socialförsäkringar och skatter primärt är frågor som ska beslutas nationellt. Likaså är den svenska lönebildningsmodellen i första hand en fråga för arbetsmarknadens parter. , liksom finansutskottet, framhåller att Europeiska unionen är ett samarbete mellan 27 jämbördiga stater och att hela unionens intresse måste beaktas också när har sina överläggningar. understryker i sitt yttrande att när rådet och kommissionen tillämpar regelverket för förstärkt samordning av den ekonomiska politiken ska de fullt ut respektera de nationella parlamentens roll, arbetsmarknadens parters rättigheter och de olika modellerna på de nationella arbetsmarknaderna inklusive systemet för lönebildning. betonar särskilt att hänsyn ska tas till artiklarna 152 och 153 i fördraget samt till artikel 28 i stadgan om grundläggande mänskliga rättigheter. Artikel 153.5 tydliggör att föreskrifterna i artikel 153 inte är tillämpliga när det gäller löner, föreningsfrihetsrätten, rätten att strejka eller rätten till lockout. konstaterar slutligen, liksom finansutskottet i sitt yttrande, att det också finns en bred uppslutning i kring 2020-strategin. Utskottet noterar att finansutskottet i sitt utlåtande /10:FiU29 underströk att EU vid sidan av att i det korta perspektivet hantera den ekonomiska och finansiella krisen också måste möta de ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningarna av mer strukturell art. anger att det mot denna bakgrund inte kan se att behöver vidta någon ytterligare åtgärd med anledning av motion 2010/11:U8 yrkande 2 eftersom de fem principer som , enligt motionärerna, ska driva inom EU är i linje med de svenska ståndpunkter som är väl förankrade i . gör ingen annan bedömning, varför utskottet avstyrker motion 2010/11:U8 (S) yrkande 2. I en motion argumenteras för att stödja kommissionens vidare utredning av en transaktionsskatt. När det gäller frågan om transaktionsskatt har finansutskottet i sitt yttrande anfört det inte delar motionärernas ståndpunkt. är väl medvetet om att det internationellt pågår diskussioner om beskattning av finansiella transaktioner men anser att det krävs global samordning för att en transaktionsskatt ska fungera. noterar att finansutskottet redan tidigare konstaterat (bet. 2010/11:FiU23) att det varken finns några skarpa förslag eller någon enighet på global nivå om att införa en transaktionsskatt, varför diskussionen om sådana skatter saknar realism. En transaktionsskatt är inte heller en verkningsfull åtgärd för att stabilisera den finansiella sektorn. anför i sitt yttrande att verkningsfulla åtgärder i stället är sådana som går på grundproblemet, dvs. institutens balansräkningar, såsom stabilitetsavgifter och kapitaltäckningsregler. noterar även finansutskottets påpekande om att kommissionen redan utreder frågan. delar finansutskottets bedömning att det inte finns skäl att vidtar någon åtgärd med anledning av motionen. Motion 2010/11:U8 (S) yrkande 3 avstyrks. Motionsledes krävs att inom EU och och utveckling () noga följer hur informationsutbytesavtalen fungerar i praktiken samt verkar för förbättringar av standardavtal. Vidare framförs att inom EU och ska verka för en mer multilateral ansats i skatteavtalsarbetet för att hjälpa utvecklingsländerna att också få del av dolda tillgångar genom informationsutbyte. Utskottet konstaterar att skatteutskottet i betänkande 2010/11:SkU20 behandlat liknande spörsmål. anför att skapades som ett led i arbete med skatteparadisen och omstrukturerades för att ytterligare stärka arbetet. noterar att målet är att alla länder och jurisdiktioner inte bara ska göra åtaganden och träffa avtal om att tillämpa internationella standarder för transparens och utbyte av information utan dessutom tillämpa avtalen på ett effektivt sätt. I syfte att kontrollera tillämpningen genomför systematiska revisioner och redovisar resultatet i särskilda landrapporter. Planerna sträcker sig , och tillämpning kommer att revideras . Utskottet konstaterar vidare att har godkänt en rad avtal om informationsutbyte med andra länder. Avtalen ansluter nära till den modell som utarbetat för bilaterala avtal om informationsutbyte i skatteärenden och ger möjlighet att utbyta upplysningar i skatteärenden och möjlighet för representanter för myndigheter i det ena landet att närvara vid skatteutredningar i det andra landet. Utskottet noterar att rådet antog ett nytt direktiv om administrativt samarbete i fråga om beskattning.