bet · GZ01UbU2 · 2011-12-01 00:00:00 — Trots att sysselsättningen ökar starkt ligger den svenska ungdomsarbetslösheten klart över genomsnittet i EU. Bakom den höga ungdomsarbetslösheten ligger en utbildningspolitik som inte har lyckats ge alla ungdomar den utbildning de har rätt till. lämnar var tredje elev gymnasieskolan utan fullständiga betyg. Dessa personer löper stor risk att fastna i en rundgång mellan korta anställningar och arbetslöshet. De riskerar att bli långtidsarbetslösa eller att helt slås ut från arbetsmarknaden.Den svenska skolan har blivit alltmer orättvis. 2000 visade att hade en stark position när det gäller likvärdighet. En analys av resultaten i senaste visar att halkat ned från sin topposition och befinner sig på en genomsnittlig nivå. Dels har skillnaderna mellan hög- och lågpresterande elever ökat, dels har skillnaderna mellan hög- och lågpresterande skolor ökat. En rimlig hypotes är att segregationen inom skolan bidrar till att många unga får svårt att etablera sig på arbetsmarknaden.I förra veckan presenterade Arbetsförmedlingen sin stora rapport om läget på arbetsmarknaden som bekräftar den hypotesen. Den visar bland annat att av de arbetslösa som saknar gymnasieutbildning är . Det här är ett trendbrott. har de äldre varit klart överrepresenterade i den gruppen. Precis som anser Arbetsförmedlingen att studiefinansieringen är avgörande för att locka arbetslösa att utbilda och omskola sig.De ungdomar som har drabbats av nedmonteringen och den minskade likvärdigheten och inte fått möjlighet att få en fullständig utbildning hör till de prioriterade målgrupperna i vår satsning på vuxenutbildningen. Det räcker dess värre inte bara att öka antalet studieplatser för att de ska söka sig till komvux. De som saknar fullständig utbildning från grund- eller gymnasieskolan har inte sällan dåliga erfarenheter av skolan. Steget till utbildning kan vara väldigt långt för många.Ett sätt att uppmuntra till studier är att erbjuda ekonomisk trygghet. Vi vill därför införa ett särskilt studiestöd för unga arbetslösa som läser in eller gymnasiet på komvux eller folkhögskola. De ska kunna få hela studiemedlet som studiebidrag. Bidraget ska vända sig till den som deltar i jobbgarantin för ungdomar och har utvecklingsersättning eller aktivitetsstöd.Inräknat vårt förslag till höjda studiemedel kommer ersättningen att bli . Omräknat till kalendermånad skulle det bli . Det innebär att även de som har aktivitetsstöd får ett incitament att söka sig till vuxenutbildningen.Vi vill också erbjuda arbetslösa som har fyllt gymnasiestudier inom vuxenutbildningen med förmånlig finansiering, aktivitetsstöd eller studiemedel med högre bidragsdel.De som själva söker sig till komvux och får det vanliga studiemedlet kommer med vårt förslag också att få bättre ekonomi eftersom vi dessutom föreslår höjda studiebidrag. Både det ordinarie och det högre bidraget ska höjas. Den som läser in behörighet på komvux och sedan fortsätter att studera på eftergymnasial nivå skulle på så sätt även i fortsättningen kunna få sina lån avskrivna.Herr talman! Kunskap är en demokratisk rättighet, och utbildning måste vara tillgänglig för alla. För är det därför en viktig målsättning att bredda rekryteringen till högskolan. En av de viktigaste åtgärderna för att minska den sociala snedrekryteringen är att skapa ett studiestödssystem som ger social och ekonomisk trygghet. Det är också en förutsättning för studenter att bedriva framgångsrika studier. Bra ekonomiska villkor för studerande gör det möjligt att studera på heltid eftersom det inte finns något behov av att arbeta vid sidan av studierna.Under de senaste åren har den ekonomiska situationen för studerande uppmärksammats. Enligt olika beräkningar ökade inte studiestödet i samma takt som kostnaderna . Bland annat ökade boendekostnaderna för den genomsnittliga studenten betydligt mer än prisbasbeloppet. Dessutom har studiemedlen sjunkit i förhållande till fattigdomsgränsen . Här går det dessutom att se tendenser till att det sammanfaller med hur andelen kvinnor som studerar har ökat.När debatten om studenters ekonomi tog fart föreslog att studiemedlen skulle höjas med . har studiemedlen höjts successivt av såväl socialdemokratiska som borgerliga regeringar. Det har funnits en relativt stor politisk enighet om att studenternas ekonomi borde förbättras.Trots att studiemedlen har höjts har det inte inneburit att den totala ekonomin för den som studerar har blivit bättre eftersom det nästan bara är lånedelen som har höjts. Det innebär att de studerande själva får betala sin något högre levnadsstandard när de ska återbetala lånen.Sedan 2009 har andelen lån ökat från till . , 2012, kommer det att motsvara nästan mer i lån. En examen kommer därigenom att bli dyrare. Även för dem som får studiemedel med det högre bidraget har lånedelen ökat från 20 till 27 procent.Den högre skuldsättningen är ett hinder för många att börja studera. Det leder till minskad mångfald och lägre kvalitet vid högskolan. befarar också att det kan leda till att allt fler studenter jobbar mer för att slippa låna, särskilt sedan fribeloppet också har höjts. Det har redan visat sig få negativa konsekvenser för deras studier.Därför anser vi att bidragsdelen måste höjas. vill vi återställa andelen bidrag till den tidigare nivån på av totalbeloppet. Sedan vill vi att andelen bidrag ökar stegvis till . På samma sätt vill vi återställa det högre bidraget till av totalbeloppet.Herr talman! Eftersom vi har andra ramar har vi endast ett särskilt yttrande som jag hänvisar till. Efter en lång dag av som alltid mycket angelägna debatter för riket och landets angelägenheter är det äntligen dags för utbildningsutskottets frågor. Jag säger äntligen inte bara därför att klockan närmar sig halv tio utan därför att detta är frågor som är oerhört angelägna.Herr talman! Om utskottschauvinismen ursäktas så här , åtminstone i det sällskap som är här , kan jag säga att detta kanske på många sätt är de viktigaste frågorna av alla. Det enkla skälet är att utan en utbildning är man inte för livet. Utan en bra utbildning har man svårt att hävda sig. Då kan vi aldrig nå våra ambitioner om ett kunskapssamhälle, och vi kan vinka adjö till drömmarna om en kunskapsekonomi och så vidare.Hela målet för utbildningspolitiken måste handla om precis detta: möjligheten för studenter att förverkliga sina drömmar och möjligheter för oss att göra till ett ännu bättre land att leva i.Betänkandet om studiestöd är en viktig pusselbit för att nå fram till dessa mål. Det är klart att även om vi har lite olika utgångspunkter blir det alltid lite märkligt i en sådan här debatt, särskilt efter att ha lyssnat till den samlade oppositionen. Det ligger ju lite i dess natur att man ska måla upp en lite mer negativ bild. Men låt oss inte heller vara oärliga; vi är överens om mycket av utgångspunkterna. Vi tycker alla att det är viktigt att vi har ett generöst studiestödssystem. Vi tycker alla att det är viktigt att utbildning finns tillgänglig för alla. Det finns ingen motsättning.Konflikten i svensk politik - även om det kan låta lite annorlunda i en sådan här debatt vilket kan vara bra för debattens skull - är inte att det finns en grupp som tycker att vi ska ha ett bra och generöst studiemedel och en annan grupp som inte tycker det. Så ser det inte ut. Konflikten handlar möjligtvis om att vi kan ha en liten tävling i vem som för tillfället sockrar budet mest och vill vara mest generös. Det är ofta så det blir när man debatterar detta.Jag tycker att det känns positivt att kunna konstatera att vi trots en svår finanskris och tuffa tider på många sätt har kunnat göra viktiga förbättringar. Vi har kunnat göra reformer på detta område som den tidigare regeringen inte ens klarade av att göra i högkonjunktur. Det är det intressanta som också förtjänar att diskuteras.Lite grann tycker jag också att man ska ta tillfället i akt att titta på hur det ser ut i vår omvärld. Titta på många av våra grannländer, där det enda man nu diskuterar är vilka nedskärningar man ska göra, vilka besparingsprogram man ska anta och vilka skatter man ska höja! I många av dessa länder är studenter såklart en av de grupper som får betala.Vi är inte i det läget, utan vi har i stället kunnat genomföra förbättringar och förändringar som leder till positiva resultat för studenter. Det tycker jag känns bra.Som ni vet har vi gjort ett par viktiga höjningar av studiemedlet av precis de skäl som också många av företrädarna för oppositionen har påtalat. Studiemedlen hade urgröpts . Det var svårt att få pengarna att räcka till. Vi har kunnat leverera under förra mandatperioden och har äntligen kunnat komma upp i de nivåer som bland annat studentorganisationer brukar säga är de rimliga. någonsin går studentbudgetarna ihop. Det blir inga mängder av pengar över, men det börjar närma sig ett läge i exempelbudgeten där det går ihop. Det är klart att vi ska fortsätta satsa och kunna göra mer, men det där är en viktig förändring.Samtidigt har vi höjningen av fribeloppet som jag tycker har varit en viktig reform, även om lät som om hon var emot det. Vi har kunnat göra detta, och vi har äntligen kommit bort från det vansinniga systemet att man ska bestraffas därför att man har tid att jobba lite extra. I stället för att man uppmuntras ska det alltså vara ett problem att man jobbar extra vid sidan av sina studier. Dessutom vet vi att de studenter som gör det har nytta av det eftersom de är mer anställningsbara efteråt. Detta är alldeles utmärkt och en viktig reform.En ansvarsfull ekonomisk politik spelar roll inte bara för vad vi gör för studenter här och . Jag kan inte låta bli att nämna det som kom ut . fattade regeringen beslut om vilken ränta som gäller för studielånen - för den miljon, ungefär, svenskar som har studielån. Det är alltså en rekordlåg ränta för landets studielånstagare. Skälet till det är som ni vet att studielånsräntan helt enkelt baseras på vad staten har haft för upplåningskostnader . Sedan blir det ett genomsnitt av detta. Även på detta område visar det sig nu att en ansvarsfull ekonomisk politik inte bara gynnar dagens studenter. Den gynnar också dem som har studerat och har lån. Det låter lite krångligt med upplåningsränta för staten och så vidare, men egentligen är det ganska enkelt: Ju bättre sköter sin ekonomi, desto lägre räntor blir det för dem som har studielån. Det är alldeles utmärkt och ytterligare ett exempel.Resultatet av den politik som har förts , herr talman, har varit tydligt. Det visar att vi har vågat göra viktiga satsningar och att vi har kunnat prioritera trots svåra tider. Jag kan inte heller låta bli att notera det som finns nämnt i betänkandet om att i den senaste omfattande undersökning som CSN har gjort framgår det att köpkraften för studiemedlet är den högsta - sedan det moderna studiemedlet infördes. Jag har full respekt för att många upplever att det inte räcker och full respekt för att vi kanske ska ha högre ambitioner framöver. Men låt oss ändå vara ärliga och konstatera att detta är bra! Det är väl ändå bra att trots problematik i omvärlden och trots alla möjliga diskussioner om prioriteringar har studenterna varit en av de grupper som har fått det lite bättre. Det är alldeles utmärkt.Nu fortsätter vi satsningarna inte bara i allmänhet utan också i det betänkande som vi diskuterar . Vi gör det i och med att vi fortsätter satsningen på arbetslösa ungdomar som saknar fullständig grundskole- och gymnasieutbildning. Vi förlänger denna satsning, vilket är ytterligare ett sätt att stärka några av dem som kanske står längst bort från arbetsmarknaden. Det är också ett sätt att svara upp mot det som kanske är ett av de stora misslyckandena i svensk gymnasiepolitik - att så många inte har klarat sig igenom grund- och gymnasieskolan.Det finns en del som jag tycker är viktigt att nämna apropå att kunna hantera de problem som har uppstått med de studenter på tekniska utbildningar som blev återbetalningsskyldiga därför att de gick på program där man läste lite snabbare än andra. Också detta hanteras och löses i och med det här.Sammantaget tycker jag att vi i ord och handling har visat att vi har varit beredda att göra stora förbättringar. Vi ser framför oss en situation där studiemedlet har högre köpkraft - den högsta på länge - . Över huvud taget får vi på detta sätt ett generöst studiemedelssystem som vi visar att vi menar allvar med.Jag har förståelse för hur det känns om man tillhör oppositionen. Där har man talat om detta inte bara , utan det var den officiella retoriken även i majoritet. Och genomför vi förbättringarna, dessutom när det är svåra tider! Jag förstår att det svider lite grann, men det är bra för studenter. (Applåder)I detta anförande instämde (M) och (C). har aldrig riktigt sett något problem med studenternas ekonomiska situation. Vi har haft många sådana här debatter, och han har alltid tyckt att det systemet generöst och att det inte behöver göras så mycket med det. Det har kanske varit andra som har varit mer för att höja studiemedlen; alla partier utom har velat höja studiemedlen.Visst ska man kunna jobba vid sidan om! Jag har inte haft någonting emot att fribeloppet har höjts. Men problemet är att det inte är detta det handlar om . är det snarare en förutsättning att jobba vid sidan om för att man ska kunna klara sin studieekonomiska situation. Det är det som är problemet, för det leder till att det bara blir en del som har möjligheten att göra det.Vi vet att studenterna och deras liv ser väldigt olika ut. Man jobbar kanske med saker som inte alls har med ens utbildning att göra. Jag tycker att arbetslivserfarenhet kan vara viktig, men det ska också vara det som är relevant för ens utbildning. Många högskolor har dessutom uttryckt att det finns ett problem med att många studenter får jobba vid sidan om eftersom det därmed sänker kvaliteten på utbildningen. Låt oss börja med detta: Nej, jag upplever inte att jag alltid har sagt att allting är jättebra för studenter. Det är klart att jag har full förståelse för att det finns gott om studenter som har svårt att få pengarna att räcka till, inte minst därför att alla inte ser likadana ut och har det på samma sätt.Däremot har jag vänt mig lite grann mot den andra beskrivningen. Om man lever i ett land med ett studiestödssystem som är det kanske mest generösa i världen och är ansvarig politiker för detta måste man också kunna säga det.Det blir en märklig diskussion när man diskuterar förbättringar om man inte har en utgångspunkt om var man befinner sig. Därmed tycker jag att det fortsatt är relevant att tala om det. Vi har, som sagt, visat i ord och handling att vi är beredda att göra förbättringar. Diskussionen om arbete vid sidan av studierna är spännande därför att den rymmer dels en praktisk aspekt, nämligen att det är bra att man får pengarna att räcka till, dels en annan aspekt, nämligen att det blir lättare att få jobb och att man är mer anställningsbar. Jag har förståelse för att det kan se olika ut beroende på vad man läser. Men faktum är att inte ens om man jobbar med någonting som är helt bortkopplat från utbildningen spelar det någon roll. Det visar sig att man ändå är mer anställningsbar. Även om man har jobbat på och läser till civilingenjör är det just det faktum att man har visat prov på att man har varit ute på arbetsmarknaden som gör att man då blir mer anställningsbar. Det tycker jag är bra. Sedan kan jag återigen konstatera att av landets studenter brukar uppge att de jobbar extra, och av landets studenter brukar uppge att studierna motsvarar heltidsstudier. Vi har sett siffrorna förut. Om det är exakt samma kan man diskutera. Men nog är det en intressant jämförelse.Herr talman! Slutligen kan jag inte låta bli att ställa en fråga till . Här har man talat om att det inte sker några förbättringar. Sedan konstaterar CSN att köpkraften för studiemedlet är den högsta . Min fråga blir: Tycker inte att det är lite jobbigt att bli omkörd från höger? Man kan alltid jämföra sig med dem som är sämre. Jag kan också skriva under på att vi har ett generöst studiemedelssystem jämfört många andra länder. Men vi har också högre ambitioner än så. Vi anser att alla ska ha rätt till utbildning. Det ställer också höga krav på att man ska se till att alla faktiskt har möjlighet att vidareutbilda sig, oavsett om det handlar om vuxenutbildningen eller om den högre utbildningen. Jag ser ett stort problem med Arbetsförmedlingens siffror som visar att av de arbetslösa som saknar gymnasieutbildning är . Ser inte detta problem?Ser inte heller det problem som många rektorer på landets högskolor och universitet talar om, nämligen att studenterna inte har tid att ägna sig åt studierna på grund av att de måste lägga så mycket tid på att klara av sin studieekonomiska situation? Det är därför vi menar att det inte är rimligt att studenterna lever under fattigdomsgränsen. Vi vill att heltidsstudier också ska ses som en heltidssysselsättning. Jag tycker att det är bra att även är beredd att säga att det är ett generöst studiestödssystem. Då har vi en gemensam utgångspunkt. Utifrån det kan man diskutera vilka förbättringar som man ska göra. När det sägs att det är ett bekymmer att studenterna på många ställen inte har tid med studierna för att de måste jobba extra får man vara lite försiktig med retoriken. Då är man lätt tillbaka till att det låter som att det är ett absolut krav. Det är klart att vår och allas utgångspunkt är att vi har ett stöd där extraarbete ska ske vid sidan av. Det ska ske just för att studenterna ska kunna skapa sig en bättre ekonomisk situation om de vill och kan det. Men det ska inte vara en förutsättning för att kunna studera. Då blir det svårt att hävda att den situationen på något sätt har blivit sämre när vi ser att köpkraften har blivit större för studiemedlet och med de satsningar som vi har gjort. Jag tycker att detta är en balansgång. Jag är beredd att diskutera ytterligare förbättringar framöver. En sådan sak gäller den studiesociala kommittén som man skulle kunna diskutera mer framöver och kanske tilläggslån under vissa tider då det är svårt att få pengarna att räcka till. Jag har lätt att föreställa mig att det kan finnas utbildningar där man under vissa tider kan jobba extra vid sidan av studierna men att det under andra tider av utbildningen är svårare. Låt oss diskutera hur man gör sådana förbättringar. Men vi har ett bra och ett generöst system, och vi är överens om att vi ska göra det bättre. Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. Jag kommer att fokusera just på studiestödet. Vi har anledning att tala om många olika aspekter vad gäller utbildningspolitiken i bred mening när vi ska ha budgetdebatten. Regeringen föreslår att anvisas till sju anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd. Fem av anslagen har inte lett till några motionsyrkanden. Men vad gäller studiemedel har samtliga oppositionspartier olika motionsförslag. Utskottsmajoriteten ställer sig bakom regeringens förslag. Regeringen redovisar skäl till förändringar vad gäller anslaget studiehjälp. En sådan förändring har varit det fjärde tekniska året i gymnasiet som har renderat förändringar vad gäller ökat behov av studiehjälp.Men det finns också andra förändringar. Befolkningsframskrivningarna från visar att antalet ungdomar i aktuella åldrar nådde sin topp och kommer att minska med . Det medför förändringar vad gäller studiebidraget, inackorderingstillägget och det extra tillägget. Regeringen gör bedömningen att den tillfälliga satsningen på arbetslösa ungdomar i åldrarna som saknar fullständig grundskole- och gymnasieutbildning bör förlängas, så att dessa ungdomar under vissa förutsättningar kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlet även för studier på grundläggande eller gymnasial nivå som påbörjas . Ca 1 000 ungdomar kommer att omfattas av satsningen , ca 500 ungdomar 2013 och ca 250 ungdomar 2014. Därför bör anslaget utökas med . En förändring som inte bedöms medföra några ökade utgifter för studiestöd men som naturligtvis måste nämnas är frågan om studiemedel på program på heltid där antalet veckor är färre än 40. Det rör framför allt de tekniska utbildningarna. Studiemedel för studier på ett utbildningsprogram som omfattar 60 högskolepoäng under ett normalstudieår får lämnas på heltid även om studierna bedrivs under ett färre antal veckor, dock minst . Detta gäller dock bara för studier på utbildningsprogram som före har haft ett sådant upplägg. Men regeringen gör bedömningen att detta bör gälla även för studier på utbildningsprogram som har startat eller senare, dock längst till och med utgången av 2014. Det är en viktig förändring. När det gäller satsningar på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning anvisas medel för en utökad satsning med ca 5 000 platser , och beräknas medel för ca 1 000 platser. Satsningen bedöms öka utgifterna för studiemedel med 2012. Det är viktigt att återkomma till de satsningar som görs. Det låter ibland från oppositionen som om ingenting görs. De omfattande satsningarna finns att ta del av. Medel anvisas för en tillfällig satsning inom som motsvarar ca 1 000 platser , och beräknas medel för ca 500 platser. Satsningen bedöms öka utgifterna för studiemedel med ca 2012. I budgetpropositionen avsattes medel för att kommunerna skulle bedriva lärlingsutbildning inom den gymnasiala vuxenutbildningen. Sammantaget motsvarar satsningen 5 900 årsplatser . Det medför också behov av ökade studiemedel på 2012. Utskottets majoritet välkomnar regeringens tidigare och aktuella satsningar på fler utbildningsplatser. Studiestödet fyller en viktig funktion för att möjliggöra studier. Jag ska också beröra studiemedelsnivåerna och utvecklingen. Jag vill då påminna om att studiemedlet höjdes med per studiemånad . konstaterade i en jämförelse med konsumentprisindex att studiemedlets köpkraft var den högsta sedan det moderna studiemedelssystemet infördes , vilket tidigare talare också har varit inne på. Därefter har studiemedlet höjts med ytterligare från och med den 1 juli 2011.Det innebär att studiemedlet uppgår till per studiemånad vid heltidsstudier.Jag gick in och tittade på statistiken på CSN:s hemsida. Där kan man konstatera att , då Socialdemokraterna hade regeringsmakten, fick man för 20 veckors heltidsstudier . Det gjordes en förändring med någon månad retroaktivt, och med höjningen blev det för samma antal veckor. , 2011, uppgår ersättningen till 43 380 kronor.Vi måste notera att det har skett en markant förbättring genom de förstärkningar som är gjorda.Utöver det, som var inne på, har också fribeloppet höjts. Det är möjligt att arbeta vid sidan om studierna, och det ska inte påverka studiemedelsnivån.Dessutom är nivåerna i studiemedelssystemet indexerade med prisbasbeloppet för att kompensera för prisutvecklingen.Herr talman! Jag ska beröra några andra siffror som kan vara viktiga att ha med i debatten.CSN betalade ut i studiebidrag. Det är ganska mycket.Under 2010 studerade drygt 333 000 personer i på eftergymnasial nivå med studiemedel, vilket var fler än . Av studiestödstagarna på eftergymnasial nivå hade studielån. Ca 30 300 personer fick studiemedel för eftergymnasiala studier utomlands. Lånebenägenheten för samtliga utbildningsnivåer var under 2010.Denna enkla genomgång, herr talman, av hur mycket studiestöd som används är viktig att ha med i debatten. Konkreta åtgärder har förbättrat villkoren för studerande. har ett generöst studiestöd som ger många studerande ekonomiska möjligheter att utbilda sig.Mot dessa satsningar står en opposition med olika förslag och med olika inriktning. (Applåder)I detta anförande instämde (FP). Ska fortsätta att vara ett öppet, innovativt och rikt land där alla har möjlighet att förverkliga sina drömmar, nå sin fulla potential eller göra en klassresa krävs en väl utbyggd högre utbildning och ett studiemedelssystem som är generöst och tillgängligt för alla. Denna debatt handlar, som de flesta debatter, om hur vi ska göra och i detta fall studiemedelssystemet ännu lite bättre.