bet · GY01SoU16 · 2011-04-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppgift att ta fram nya metoder för att bekämpa spridningen av hiv i . 2010/11:So451 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samarbeta med och företrädare för kulturlivet för att verka för att kultur på recept införs som en möjlighet när läkare skriver ut recept, på samma sätt som FAR och FYSS fungerar. 2010/11:So458 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell SRHR-strategi. 2010/11:So459 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka kunskapen om hiv. 2010/11:So464 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till ideella organisationer som arbetar abortförebyggande. 2010/11:So467 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det är dags att överväga om anslagsgivningen till insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar bör ta hänsyn till den epidemiologiska situationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja frivilligorganisationernas insatser. 2010/11:So468 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att satsa på ungdomsmottagningarnas kompetens och tillgänglighet. 2010/11:So482 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur antalet självmord och självmordsförsök ska minskas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att synliggöra unga mäns självmord. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att använda ordet självmordsprevention snarare än suicidprevention för att synliggöra och tydliggöra. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en informationskampanj om ungas hälsa och situation. 2010/11:So527 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hälsocoacher. 2010/11:So555 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa informationsplikten för hivpositiva i smittskyddslagen. 2010/11:So570 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell kommission för jämlik hälsa. 2010/11:So573 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en systematisk uppföljning samt en skärpt kontroll och tillsyn bör införas när det gäller antibiotikaförskrivningen. 2010/11:So576 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en kommission med uppdrag att beskriva hälsans sociala bestämningsfaktorer och hur hälsan kan göras jämlik. 2010/11:So581 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till hur hbt-perspektivet kan stärkas i folkhälsomålen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge och i uppdrag att utreda hur samhällets fördomar och heteronormativiteten påverkar självmordsfrekvensen för hbt-personer samt komma med förslag till verktyg som kan förebygga självmord inom denna grupp. 2010/11:So597 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utforma en nationell SRHR-strategi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att samordna det preventiva arbetet för att förhindra oönskade graviditeter och STI/hiv. 2010/11:So598 av och (båda C): begär att regeringen tillsätter en nationell hälsokommitté med inriktning på hälsans sociala bestämningsfaktorer i syfte att verka för god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den nationella kommitténs sammansättning m.m. 2010/11:So600 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkra kompetens hos personalen och tillgängligheten till ungdomsmottagningarna. 2010/11:So602 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att låta socialtjänstlagen även omfatta spelmissbrukare. 2010/11:Kr251 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder i samband med en omreglering av spelmarknaden. 2010/11:Kr279 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utveckling av interaktiv rådgivning på nätet för att förhindra suicid. 2010/11:Ub311 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av bemötandet av unga homosexuella, bisexuella och transpersoner. Tiden är nu inne för socialutskottet att debattera betänkande SoU16, som behandlar regeringens proposition Folkhälsofrågor. I betänkandet finns 56 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Områden som behandlas är bland annat mål för folkhälsa, insatser mot hiv/aids, självmordsprevention, spelberoende, ungas hälsa samt astma och allergi. Under behandlingen av betänkandet har socialutskottet besökt i och där fått värdefull information om det pågående arbetet när det gäller folkhälsan i vårt land. I betänkandet finns 14 reservationer och 2 särskilda yttranden. Efter denna inledning är det för debatt. Herr talman, utskottets ledamöter och åhörare! Tack, , för inledningen! Jag behöver inte gå in på hur många reservationer och motioner som utgör underlag till dagens debatt. Jag ska dock yrka bifall till våra gemensamma reservationer med och . Det är punkterna 2, 4, 9, 11 och 12. Dyr ohälsa motiverar investeringar i folkhälsan. Kostnaden för den påverkbara ohälsan uppgår, lågt räknat, till . Detta redovisade till regeringen i Framtidens folkhälsa - allas ansvar. Kostnaderna kan minskas betydligt genom bland annat förutsättningar för sundare matvanor, ökad fysisk aktivitet och minskad konsumtion av alkohol och tobak. Totalt presenterades ett sextiotal förslag i den folkhälsopolitiska rapporten för framtidens folkhälsa.De flesta av er i kammaren känner till mitt stora intresse för idrott och fysiska aktiviteter. Jag tänkte därför även tydliggöra en annan sida av mina folkhälsofunderingar. Regeringen har ett starkt fokus på att åstadkomma starka individer såväl ekonomiskt som socialt, men till skillnad från min syn på detta försöker regeringen slå sönder den väl genomtänkta strategin där även solidariteten flödar. Jämlikhet och solidaritet är politiskt laddade begrepp. Den ojämlika inkomstfördelningen anser till exempel vissa vara naturlig och nödvändig, medan andra anser den vara helt oacceptabel. När det gäller den offentligt finansierade vården finns såväl internationella deklarationer som svensk lagstiftning som anger tydliga krav på jämlikhet i hälsa och vård.Låt oss därför klargöra att den friska individ som uppstår då den enskilde stimulerats i sina egna friskvårdsinsatser att bli en sund människa inte har något att göra med den sociala strukturen i samhället. Varje människa oavsett bakgrund, etnicitet, sexuell läggning eller ålder och kön mår som biologisk varelse bra av att utöva någon form av fysisk aktivitet. Folkhälsopolitiken når dock inte alla lika väl, på grund av att det råder sociala och ekonomiska restriktioner i hur man kan tillgodogöra sig möjligheterna till fysisk aktivitet. Folkhälsopolitiken - eller som EU säger: hälsa i alla politikområden - innebär därför att reducera social exkludering i alla dess former och uttryck. Bara i ett solidariskt samhälle där jämlikhet råder kommer folkhälsan att förbättras för alla och inte bara för dem som har den ekonomiska möjligheten. FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna slår fast att bästa möjliga hälsa är en grundläggande mänsklig rättighet. Detta rättighetsperspektiv återspeglas också i den svenska hälso- och sjukvårdslagens portalparagraf och dess krav att hela befolkningen ska erbjudas en god vård på lika villkor oberoende av social position och köpkraft.De värderingar och etiska principer som inspirerat socialminister är inte redovisade så att vi alla kan förstå dem. Det är dock helt klart att kommersiella intressen oftast har vägt tyngre än människovärdesprincipen. Intressant är också att se att det nypolitiska språket blir allt fräckare i sina försök att sälja in hälsa i folkmun så att alla känner sig vara med och inte befinna sig i det populära nyliberala utanförskapet. De nya sjukvårdspolitiska slutrapport till partistyrelsen har till exempel som titel Jämlik vård, trots att den inte med ett ord beskriver sociala skillnader i vården eller några insatser som kan minska dessa skillnader. Låt oss börja med att fastställa att en individs hälsa beror på en mängd olika faktorer. Det finns en mängd varianter på den bild som togs fram av , , eller mer korrekt av och över hälsans bestämningsfaktorer.Ni har nog sett denna "regnbågsbild" där man vill betona samspelet mellan levnadsvanor och sociala normer, nätverk, levnads- och arbetsvillkor, vilket i sin tur står i förhållande till ett bredare socioekonomiskt och kulturellt samhällsklimat. För att vara riktigt säker på att ingen missar vilken bild jag pratar om har jag den här, och den kan om ledamöterna är intresserade fås senare av mig.Herr talman! Folkhälsoarbetet kan delas in i primär, sekundär och tertiär prevention.Primär prevention brukar kallas för hälsofrämjande arbete och sker innan man blir sjuk. Hälsofrämjande insatser beskrivs som den process vilken ger människor möjligheter att öka kontrollen över sin hälsa och att förbättra den. Ett sätt att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa är att skapa hälsofrämjande miljöer. Hälsofrämjande miljöer syftar till att stärka människors makt i vardagen och självförtroende samt till att minska riskfaktorer både i den psykosociala och i den fysiska miljön. Det kan handla om att bryta individers isolering samt att ge alla tillgång till hjälpande strukturer vid krissituationer.Sekundär prevention, också kallad sjukdomsförebyggande arbete, handlar om att i ett tidigt stadium upptäcka sjukdomar samt motverka så kallade riskfaktorer.Tertiär prevention är detsamma som behandling och rehabilitering.Alla vi som är intresserade av folkhälsa vill att det som ska göras ska ske i kedjan, det vill säga att vi ska satsa på primär prevention. Om vi gör det kan samma insats vara både sjukdomsförebyggande och behandlande. Exempelvis kan behandling av alkoholberoende även vara förebyggande av hjärt- och kärlsjukdom och olika former av cancer. På samma sätt kan exempelvis fysisk aktivitet och goda matvanor vara hälsofrämjande för alla genom att det stärker vitalitet, muskelstyrka, immunförsvar och höjer energinivån; sjukdomsförebyggande genom att fysiska aktiviteter och frukt- och grönsakskonsumtionen gör att risken för diabetes och hjärt- och kärlsjukdomar minskar; behandlande av exempelvis fetma och högt blodtryck och rehabiliterande efter till exempel en operation.I den rapport som Marmot gjort och som finns sammanfattad på ett bra sätt av understryks betydelsen av att stärka det sjukdomsförebyggande arbetets roll och påverkan. Enbart fokus på grupper med mest ohälsa och sjuklighet är dock inte tillräckligt för att minska hälsoskillnader, utan allmänna insatser behövs med fokuserad kraft på grupper med större behov, allt enligt Marmot 2010.Samhälleliga förutsättningar för en jämlik hälsa är, menar WHO 2008, att underlätta för människor att klara av sin vardag. Vidare gäller att noga undersöka om samhällets system på osakliga grunder gynnar eller missgynnar vissa grupper genom hur pengar och resurser fördelas men också genom vilka som ges inflytande över samhällets organisationer och deras verksamhet.Teorier om förklaringar av hälsans ojämlika fördelning brukar delas upp i bland annat livsloppsanalys, skillnader i beteende och skillnader i materiella tillgångar och övriga resurser.Livsloppsanalyser pekar på att skillnader i hälsa vid barnaåren och under uppväxten tenderar att öka under livets gång.Skillnader i beteende handlar om att personer med kort utbildning i högre grad uppvisar riskbeteenden, som stödjande faktorer i form av exempelvis socialt stöd hemma och på arbetet är mindre vanligt förekommande än bland personer med lång utbildning. Det gör att exempelvis samma nivå av riskabel alkoholkonsumtion generellt ger större påverkan bland personer med kort utbildning än bland personer med lång utbildning.Skillnader i materiella tillgångar och övriga resurser visar sig på olika sätt. Det är bland annat vanligare att personer med kort utbildning upplever psykosocial stress relaterat till ekonomiska bekymmer än att personer med lång utbildning gör det.Personer med kort utbildning har oftare arbeten med lågt inflytande och stora krav på arbetsplatser med fler fysiska hälsorisker än personer på exempelvis kontor. Slutligen har personer med kort utbildning i högre grad sjukdomar och riskerar dessutom i högre grad att bli av med sitt arbete vid sjukdom än personer med lång utbildning.Herr talman! Folkhälsopolitiken handlar om att spegla nivåer av hälsa i befolkningen men också skillnader mellan grupper. Kvinnor och män har varit en traditionell uppdelning av befolkningen men också ålder och socioekonomisk position, definierat utifrån utbildningens längd, typ av arbete eller ekonomi.Jag skulle vilja att vi vände vårt fokus till förmån för ett mer hälsofrämjande synsätt inom folkhälsopolitiken. Detta i stället för att satsa mer och mer på att reparera de problem som är relaterade till förutsättningarna att leva ett gott liv. Jag vill vara tydlig och säga att det jag för fram inte är ett förslag att reducera den vård som behövs, det vill säga att lindra, bota och behandla.Låt oss därför fundera över hälsa kontra ohälsa. Det främjande sättet att se på hälsa innebär att man fokuserar på hälsan i stället för på ohälsan. Jag ser här skolan som en naturlig arena för fysisk, mental och social utveckling för eleven och dess välbefinnande. Med hjälp av skolans mångfasetterade ämnesutbud och pedagogiska expertis finns det möjligheter för eleverna att finna sina talanger. Det främjande arbetssättet har på det sättet sin naturliga plats i skolan. Man kan se det som en trebent pall där alla benen behövs för att skapa balans i livet som bygger på fysisk, mental och social kompetens.Herr talman! Jag har ett förslag till socialminister , folkhälsoansvarig för insatser som ger människor möjligheter att öka kontrollen över sin hälsa och att förbättra den. Jag vill börja med att läsa direkt från regeringens hemsida där den nya folkhälsopolitiken beskrivs enligt följande: "Regeringens förnyade folkhälsopolitik riktar in arbetet med folkhälsan på ett nytt sätt. Nytt är att regeringen uppmärksammar människors utanförskap som ett hot mot folkhälsan. Regeringen vill också uppmuntra individens goda hälsoutveckling genom att ge stöd för kloka egna hälsoval, utveckla hälsofrämjande metoder utifrån en vetenskaplig grund och stödja ett gemensamt ansvarstagande för folkhälsoarbetet mellan flera olika typer av samhällsaktörer. "Jag citerar åter den mening som jag finner mest intressant kopplat till mitt förslag: "uppmuntra individens goda hälsoutveckling genom att ge stöd för kloka egna hälsoval".Mitt förslag är därför att regeringen skyndsamt med hjälp av utskottet presenterar ett förslag där ytterligare en trebokstavskombination görs tillgänglig för det svenska folket, nämligen . står för riktat aktivitetshöjande träning-avdrag, i paritet med och , och bygger på att de medborgare som befinner sig i de grupper som är bäst i behov av stöd, de marginaliserade och socialt exkluderade i samhället, återinträder på både arbetsmarknaden och det hälsosamma livets väg. bör därför byggas på en möjlighet för dessa medborgare att göra ett skattefinansierat - genom skatteavdrag på via deklarationen - avdrag för kostnader i form av inhyrning av personlig träningscoach, inköp av träningsutrustning som skor, kläder med mera för att på detta sätt skapa bästa möjliga förutsättningar för dem.RAT-avdrag ska dock inte finnas tillgängligt för medborgare med årsinkomster över 300 000. Denna riktade insats skapar då en potential för alla idrottsklubbar att certifiera sina coacher, eller rättare sagt tränare, till att kunna inta en förnyad position på arbetsmarknaden motsvarande tiotusentals nya arbetstillfällen, som regeringen garanterar näringslivet en tillgång till goda sunda samhällsmedborgare som inte längre belastar ersättningssystemen utan bidrar med skatteintäkter till att ytterligare (sned)fördela resurserna i hela befolkningen. Folkhälsa handlar inte främst om sjukvård utan startar . Nästan alla politikområden berörs, från demokrati- och miljöfrågor till sjukvård och sexuella rättigheter. Det handlar helt enkelt om det goda livet. Och en politik för folkhälsa är också en politik för livskvalitet.Regeringspartierna har i det här betänkandet och även i det tidigare nämnda betänkandet som handlar om den nya folkhälsopolitiken valt bort att se vikten av samhälleliga förhållanden för folkhälsa och vikten av att ojämlikhet i hälsa måste motverkas, vilket är allvarligt. I stället riktas fokus mot individen och att det är individens eget fel om hälsan utvecklas negativt.Resonemangen utgår från människans behov av integritet och valfrihet och bygger på sambandet mellan hälsans villkor och individens förutsättningar. Regeringspartierna skriver till och med: "Folkhälsoarbetet bör ha människans behov av integritet och valfrihet som grund." Det resonemanget bygger inte på folkhälsovetenskaplig forskning, och genom att se det så riskerar folkhälsopolitikens fokus att ruckas. Det är ingen motsättning att ta politiskt ansvar och att ge människor goda valmöjligheter.Om samhället bygger säkra cykelbanor är det fler som kommer att cykla mellan skolan och hemmet än om det inte finns några säkra cykelbanor. Människor kan inte själva bygga cykelbanorna, så det behövs både ett politiskt ansvar och möjligheter för människor att göra goda val.Folkhälsopolitiken får inte degraderas till enbart den enskildes ansvar. Folkhälsofrågorna handlar egentligen om den sociala dimensionen i en långsiktigt hållbar utveckling.Folkhälsoinstitutet kom, som även tidigare nämnts här, med en folkhälsorapport . Den heter mycket lägligt Framtidens folkhälsa - allas ansvar, och det är en angelägenhet för alla, från riksdag och regering till den enskilda medborgaren. I rapporten framkommer också att hälsofrämjande livsmiljöer och levnadsvanor i flera avseenden inte har lett till några förbättringar under perioden 2004-2009.I har man gjort en intressant rapport om vad ojämlikhet i hälsa kostar . Man har alltså räknat ut kostnaden för ojämlikhet i hälsa i genom att titta . Där kunde man konstatera att det fanns 1 600 förtida dödsfall, drygt 27 000 förlorade levnadsår och ett produktionsbortfall motsvarande 2,2 miljarder samt en förlust i hälsa motsvarande 13,9 miljarder. Den beräkning de gjort liknar många andra internationella studier. Det är alltså betydande belopp.Det här är ofta åtgärdbara faktorer. Men för att komma åt vad som strategiskt behöver göras måste man arbeta systematiskt. Därför behövs en folkhälsokommission, något som vi har föreslagit i motioner och som det finns en gemensam reservation om från S, V och MP. Det var också något som WHO uppmanade till när de antog resolutionen Closing the gap in a generation utifrån den rapport som lämnat om sociala bestämningsfaktorer för hälsa.Det arbete som regeringspartierna hänvisar till i betänkandet bidde en tummetott. Regeringen fattade beslut, det är riktigt, om att man skulle göra en översyn i anda även i . Men först kom jobbet i gång, efter att regeringen hade fattat beslut, därför att och myndigheten inte var överens om hur det skulle göras. Då hade man på sig att göra det klart. Inget helhetsperspektiv fick tas enligt regeringens direktiv. Bara den nationella nivån skulle belysas. Men allt det här hänger ju samman. Om man inte tittar på helheten blir det knappast ett strategiskt arbetsfokus.Det är viktigt att tydliggöra de olika aktörernas ansvar. Det behövs en lagstiftning också när det gäller kommunerna. I budgettider är det väldigt lätt, när det är ont om pengar, att ta bort sådant som inte är en absolut nödvändighet enligt lagstiftning, och tyvärr är det många kommuner som inte ser det som någon skyldighet att jobba aktivt med folkhälsofrågor, även om det är väldigt lönsamt på lång sikt för kommunerna.En annan fråga som har lyft fram ett antal gånger när det gäller folkhälsofrågorna är att det finns en stor miss i målområdenas struktur. Läkemedelsberoende är ett beroende som också hör hemma under målområde 11. Det finns inte med där. Där finns andra beroendeformer men inte läkemedelsberoende, och det är minst lika viktigt som de andra formerna av beroende, för det är samma mekanismer som aktiveras vid läkemedelsberoende som vid alkoholmissbruk, dopning eller andra missbruk.En god och jämlik hälsa är ett övergripande mål för de gröna som en del av visionen om det långsiktigt hållbara samhället. Men för att åstadkomma en god och jämlik hälsa krävs investeringar i både människor och miljö. Och vi måste skapa förutsättningar i samhället för att människor ska kunna göra goda val, inte lägga allt ansvar i individens knä och låtsas att politiken inte påverkar.En hälsosam miljö, en meningsfull tillvaro med aktivt deltagande i samhället samt ekonomisk trygghet är grundläggande delar för en god och jämlik hälsa hos hela befolkningen. En god och jämlik hälsa är också en frihetsreform som ger förutsättningar för livskvalitet. Folkhälsa har en tydlig koppling till både miljöfrågor och fördelningspolitik.Begreppet hälsa utgår från den enskilda individen och handlar om ett samspel mellan människan själv och det omgivande samhället. Begreppet folkhälsa är ett uttryck för befolkningens samlade hälsa och beskriver hur hälsan fördelas mellan olika grupper och den totala nivån på befolkningens hälsoläge. Glöm inte det!Arbetet för en bättre miljö och folkhälsoarbetet måste gå hand i hand. En rad miljöfaktorer påverkar människors hälsa i hög grad. beslutade kammaren om miljö- och jordbruksutskottets kemikaliebetänkande. Däri finns många frågor som har absolut beröring på människors hälsa, till exempel luftföroreningar i form av små partiklar som är en kraftigt underskattad hälsorisk. Dit kan knytas 6 000-8 000 dödsfall , framför allt i hjärt- och lungsjukdomar. Och trafiken orsakar fler dödsfall genom sina miljöeffekter än på grund av olyckor. Buller är ett annat underskattat hälsoproblem. Det finns belägg för att en höjd bullernivå medverkar till en ökad frekvens av hjärtinfarkter. Kemikalier påverkar hormonomsättningen, men de leder också till en rad sjukdomar, exempelvis allergier.I ett globalt perspektiv är miljöfaktorer ett ännu större hälsohot, bland annat genom att riskabla verksamheter dumpas i fattiga länder där hälsovård och förebyggande verksamheter saknas. Klimatförändringarna bidrar till ett ökat antal dödsfall genom infektionssjukdomar som sprids till nya områden och genom diarrésjukdomar orsakade av brist på rent vatten. En god folkhälsa och en bra miljö är alltså båda viktiga kriterier för en hållbar utveckling.Förebyggande arbete måste prioriteras och ges större tyngd både i politiken och i den offentliga ekonomin. Dagens kortsiktiga ekonomiska tänkande ger inte tillräckliga förutsättningar för en långsiktigt hållbar samhällsutveckling. Det finns flera olika beräkningsmodeller för samhällets kostnader för ohälsa, förutom det jobb som jag nämnde att har gjort tillsammans med Folkhälsoinstitutet.Enligt socioekonomiska beräkningar av nationalekonomerna kostar en långtidssjuk person och en person med psykiatrisk diagnos ca . Alkoholism och drogmissbruk kostar samhället det tredubbla.