bet · GY01UU10 · 2011-05-12 00:00:00 — Regeringen anger att målen med den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken bl.a. är att skydda unionens gemensamma värden och intressen, stärka unionens säkerhet och främja internationellt samarbete. EU är en synlig och alltmer efterfrågad aktör på den globala arenan. Enligt skrivelsen har EU:s förmåga fortsatt att utvecklas när det gäller att genomföra insatser till stöd för internationell fred och säkerhet. leder EU ett drygt tiotal civila och militära insatser till stöd för internationell fred och säkerhet. har fortsatt att bidra till utvecklingen av denna förmåga och bidrar med personal till samtliga insatser. I kommittémotion 2010/11:U306 yrkande 1 framhåller Socialdemokraterna att EU ska stärkas i sin roll som global aktör för utveckling, rättvisare handel och försvar för demokratin. EU måste fortsätta att utveckla en politik som genomsyras av folkrätten och de mänskliga rättigheterna. Samarbetet med FN måste stärkas, och stödet till FN:s nya råd för mänskliga rättigheter vara samstämt och tydligt. I kommittémotion 2010/11:U306 yrkande 52 framhäver Socialdemokraterna att EU i grunden ska vara ett samarbete mellan suveräna stater, där vi tillsammans med de andra medlemsstaterna kan lösa problem som kräver gemensamma lösningar. Det är viktigt att för en aktiv EU-politik för folkhälsa, jobb, en bättre miljö, jämställdhet, kunskap och en bättre värld. och EU måste bli bättre på att inom internationella organisationer driva frågor om arbetstagarnas rättigheter, internationella miljöregler och rättvisa handelsvillkor. Socialdemokraterna vill arbeta för en stark, effektiv och respekterad rättsordning baserad på folkrätt och mänskliga rättigheter. EU har en viktig roll inte minst genom att vara ett föredöme för det internationella samarbetet. I kommittémotion 2010/11:U306 yrkande 54 lyfter Socialdemokraterna fram området öster om . Europeiska unionen måste skaffa sig en tydligare politik och skarpare instrument för att kunna påverka det gemensamma grannskapet med . Det östliga partnerskapet välkomnas av Socialdemokraterna. EU måste finna en mer samordnad politik gentemot , inte minst energipolitiskt. som unionen står upp för de värderingar man vill att ska leva upp till måste man också arbeta för att föra närmare europeiska strukturer. bör vara pådrivande inom EU när det gäller hur EU:s relation till ska utvecklas och hur EU bäst kan stödja suveränitet och demokratisering. Vidare måste arbeta för att EU erbjuder substantiella handlingsplaner som kan vara ett stöd för nödvändiga reformarbete. I kommittémotion 2010/11:U306 yrkande 55 uppmärksammar Socialdemokraterna området söder om . Socialdemokraterna anför att den välståndsklyfta vi kan se mellan EU och norra inte är långsiktigt hållbar. Den enda lösningen är att skillnaderna i livsvillkor utjämnas. Även här kan EU med sin mjuka makt bidra till stora förändringar genom att i alla avtal och förbindelser peka på behovet av demokratisering och av ekonomiska reformer. EU måste också ge dessa länder en möjlighet att sälja sina produkter på den europeiska marknaden. De handelshinder som finns för att skydda europeiska bönder och industrier måste upphöra. Den socialdemokratiska regeringen initierade flera projekt med syftet att få i gång en dialog och att bidra till ökade relationer med EU:s södra grannskap. och det svenska konsulatet i ansträngningar och viktiga roll för detta måste understrykas. riksdag har också behandlat ett betänkande om vår relation till den muslimska världen i EU:s närområde. beslut bör, menar , ligga till grund för ett fortsatt svenskt engagemang även under en borgerlig regering. I kommittémotion 2010/11:U306 yrkande 57 betonar Socialdemokraterna att EU har ett stort ansvar för att internationellt vara en lyhörd, demokratisk, progressiv och solidarisk organisation som tar ansvar, bidrar och inte enbart agerar utifrån egen . EU står modell när man i andra delar av världen bygger upp regionala samarbeten. I kommittémotion 2010/11:U306 yrkande 58 och kommittémotion 2010/11:U8 yrkande 1 påpekar att EU har en viktig roll att spela i världen och att EU:s gemensamma utrikespolitik är en mycket viktig del av EU-samarbetet. I motionen uppmärksammas bl.a. frågor om vetorätten på utrikespolitikens område, behovet av att eftersträva enighet inom EU som ska vara berett att hävda sin uppfattning när så inte är möjligt, vikten av en fortsatt EU-utvidgning, det östliga partnerskapets betydelse, , EU som förebild och biståndsgivare samt vikten av att EU inte militariseras. Med hänvisning till EU:s solidaritetsklausul i Lissabonfördraget anges att ska förbli militärt alliansfritt. Vidare bör EU, enligt Socialdemokraterna, ställa starkare krav på medlemsländerna att leva upp till åtagandena i millenniedeklarationen om av BNP i bistånd. Därutöver betonar Socialdemokraterna i kommittémotion 2010/11:U8 yrkande 1 att EU måste stödja länderna i i deras arbete med att upprätta en fungerande rättsstat, bekämpa korruptionen och få fungerande demokratiska institutioner. Förutom politiska reformer är ekonomisk och social utveckling avgörande. Vidare uppmärksammar motionärerna och begär även att EU fortsätter att pressa regim till demokratiska förändringar. Motionärerna framhåller vidare att för att underlätta den vitryska befolkningens närmande till bör avskaffa viseringsavgifterna för medborgare i de länder som ingår i Östliga partnerskapet. Socialdemokraterna framhåller att EU utan vidare dröjsmål bör ratificera konvention mot trafficking. Vidare anförs att EU kan vara en viktig aktör i nedrustningsarbetet. bör å det snaraste ratificera klusterkonventionen. Slutligen anger motionärerna att EU ska vara en pådrivande aktör för att FN:s millenniemål ska uppnås. När det gäller EU:s förbindelser med omvärlden konstaterar att den gav sitt stöd till EU-insatser i efter jordbävningskatastrofen. Upprepade samråd i nämnden har gällt fredsprocessen i och situationen i , liksom frågan om kärntekniska program och situationen för mänskliga rättigheter i landet. Kravet på ökad respekt för mänskliga rättigheter samt demokratiseringsprocesser har genomgående understrukits i även vid samråd om förhållandena i bl.a. , , , , och . har EU beslutat om sanktioner i ett flertal fall för att påverka regimer i tredjeländer men även mot personer och enheter utan särskild koppling till ett bestämt tredjeland. Inför sådana beslut har samråd hållits med . Med hänsyn till den korta tidsrymd som stått till förfogande har samråden ofta hållits i skriftlig form. Europeiska unionen ska vara en stark röst för frihet och en stark kraft för fred. Utskottet konstaterar att har ett ansvar för att i europeisk samverkan bidra till frihet, fred, säkerhet och utveckling i vårt eget närområde och globalt. Utskottet framhåller att Lissabonfördraget ger Europeiska unionen nya möjligheter att globalt främja demokrati och mänskliga rättigheter. Våra instrument är fler och bättre . Med en starkare union stiger våra egna och omvärldens förväntningar på ett närvarande, kraftfullt och ansvarstagande . Det är utskottets mening att ska tillhöra kärnan i det europeiska samarbetet. Den europeiska utrikespolitiken är vår utrikespolitik. Utskottet vill framhålla att den europeiska utrikestjänsten (EEAS) skapar bättre förutsättningar för ökad samstämmighet i EU:s externa agerande, och därmed är den ett viktigt verktyg för att stärka EU som global aktör. Förhandlingar kring upprättandet av den nya europeiska utrikestjänsten () har förts . För har det varit centralt att stödja den höga representanten för utrikes frågor och hennes mandat för att därigenom främja hennes samordnande roll. Utskottet delar regeringens inställning att ska fortsätta att medverka till att utveckla utrikestjänsten i syfte att kunna driva strategiskt viktiga frågor på den globala arenan. I utrikesdeklarationen konstaterade regeringen att medlemskapet i Europeiska unionen innebär att ingår i en politisk allians och tar ett solidariskt ansvar för säkerhet. kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat medlemsland eller nordiskt land. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. Utskottet delar regeringens ställningstagande ovan och konstaterar att det är upp till medlemsstaterna själva att välja på vilket sätt de vill hjälpa varandra. Att bidra till demokratisk utveckling och ekonomisk integration i närområdet är en av EU:s mest centrala utrikespolitiska uppgifter. En viktig utmaning för och Europeiska unionen är att bidra till ett fortsatt öppet med ett särskilt intresse och ansvar för utvecklingen i EU:s grannländer, vilket innefattar en vidareutveckling av den europeiska grannskapspolitiken, Östliga partnerskapet och Unionen för . Ökad handel, rörlighet över gränserna och gemensamma regelverk bidrar till välstånd och säkerhet och inspirerar till en demokratisk utveckling. Utskottet konstaterar att ramen för unionens samarbete österut utgörs av Östliga partnerskapet, som tillkommit på svensk-polskt initiativ. Utvecklingen av Östliga partnerskapet i alla dess delar är ett centralt intresse för . har arbetet med att fördjupa och utveckla Östliga partnerskapet fortsatt. Genom partnerskapet har EU:s politik gentemot de östliga grannländerna stärkts. Utskottet noterar att på det bilaterala området har flera framsteg gjorts. Bland dessa återfinns inledandet av förhandlingar om associeringsavtal med , , och , liksom framsteg gällande mobilitet och mellanfolkliga kontakter. Utskottet konstaterar att arbetet med att inleda förhandlingar med och om fördjupade frihandelsområden har fortsatt . Avtal mellan och om viseringsförenkling skrevs under och ett avtal om återtagande undertecknades . Vidare förbereds förhandlingsdirektiv för viseringsförenklings- och återtagandeavtal med och . Genomförandet av mobilitetspartnerskapet mellan och har fortsatt och ett liknande partnerskap förbereds mellan och . Utskottet framhåller att frågor om demokrati, mediefrihet och respekt för mänskliga rättigheter i regionen har ägnats fortsatt betydande uppmärksamhet, inte minst efter parlamentsvalen i . Nya underkommittéer inrättades inom ramen för de existerande partnerskaps- och samarbetsavtalen mellan , och och EU. Utskottet noterar att EU:s civila observatörsmission EUMM, som tillkom efter den väpnade konflikten mellan och , fortsatte att övervaka eldupphöravtalets genomförande. Insatsens mandat förlängdes med till . Utskottet konstaterar att de internationella samtalen i om säkerheten i har fortsatt, men att några större framsteg inte har nåtts. omfattas endast av partnerskapets multilaterala del. Utskottet ser som positivt att partnerskapets multilaterala samarbete har konsoliderats ytterligare och att ett antal expertpaneler och samarbetsprojekt har lanserats, t.ex. avseende förvaltningsreform och korruptionsbekämpning. Utskottet ser toppmötet som planeras mellan Europeiska unionen och dess östeuropeiska grannar som ett viktigt tillfälle att ta nya steg. Vad gäller utvecklingen i konstaterar utskottet att EU har hållit fast vid engagemangspolitiken. EU har uttalat en vilja att uppgradera relationen till förutsatt att landet gör framsteg inom demokrati och mänskliga rättigheter samt vad gäller ökad rättssäkerhet. Utskottet ser positivt på att EU har påbörjat interna diskussioner om antagandet av ett förhandlingsdirektiv för viseringsförenklings- och återtagandeavtal för att förenkla resande för främst vanliga vitryska medborgare. Utskottet konstaterar att regeringen i faktapromemoria 2010/11:FPM83 Viseringsförenklingsavtal mellan och är positiv till att EU ingår ett viseringsförenklingsavtal med . Utskottet delar regeringens bedömning att ett sådant avtal ligger i linje med svenska strävanden att underlätta resande för den enskilda individen och att stärka de mellanfolkliga kontakterna mellan och EU. Utskottet har tagit del av faktapromemoria 2010/11:FPM91 Återtagandeavtal mellan och . Faktapromemorian behandlar förslaget i kommissionens rekommendation SEK(2010) 1399. Förslaget omfattar ett bemyndigande för kommissionen att förhandla ett återtagandeavtal mellan och . Avtalet ska reglera villkor och procedurer för återtagande av egna medborgare, medborgare i tredjeland samt statslösa liksom transitering. Utskottet stöder, i likhet med regeringen, ett ingående av återtagandeavtal mellan och . Det finns ett värde i att medlemsstaterna nära samverkar i återtagandefrågor. Den folkrättsliga principen att varje stat är skyldig att återta sina egna medborgare understryks och likartade procedurer kan effektivisera återvändandet genom att den mottagande statens administration underlättas. Det aktuella avtalet är ett konkret exempel på sådant samarbete. har även diskussioner förts inom EU om framtagande av en gemensam interimistisk plan för reformer. Förutsättningarna för EU:s politik i förhållande till påverkades dock radikalt i och med presidentvalet och den efterföljande repressionen mot företrädare för opposition, oberoende massmedier och det civila samhället. Utskottet vill framhålla att de brutala övergreppen i samband med presidentvalet i var ett allvarligt bakslag i arbetet för frihet, demokrati och mänskliga rättigheter i . Utskottet ser med tillfredsställelse att har varit drivande för kraftfulla europeiska åtgärder mot regimen som vi stärker stödet till landets demokratiska krafter. En översyn av EU:s politik har inletts mot bakgrund av den förändrade situationen efter presidentvalet . Utskottet välkomnar kommissionens meddelande KOM(2011) 26 Gemensamt förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 765/2006 om restriktiva åtgärder mot president och vissa tjänstemän i , som beslutades av rådet för utrikes frågor . Utskottet noterar vidare den resolution som antog , där parlamentet framhåller att EU bör införa reseförbud och frysa tillgångarna för vitryska statstjänstemän och personer inom domstolsväsendet, polisväsendet och övriga säkerhetstjänster som var inblandade i våldsamheterna . Vidare krävs i resolutionen att sanktionerna ska lyftas endast när de fängslade oppositionsledarna släpps fria. I resolutionen fördömer vidare det brutala våld som polisen och KGB använde mot de protesterande på valdagen och begär att det under överinseende genomförs en oberoende och opartisk internationell utredning om det inträffade. I resolutionen framförs att nyval bör utlysas och understryks att detta val ska genomföras enligt internationella standarder. Utskottet har behandlat frågor med anknytning till i betänkandena /11:UU12 och 2010/11:UU14 . Utskottet anser att det finns starka skäl att nära följa utvecklingen i , i synnerhet respekten för demokratiska principer, mediefrihet och mänskliga rättigheter. stöder landets europeiska integration, och utskottet delar regeringens förhoppning att förhandlingarna om ett associeringsavtal med Europeiska unionen kan slutföras . initierades en översyn av den europeiska grannskapspolitiken (ENP) av den höga representanten och kommissionären . Samtliga medlemsstater, och de länder som omfattas av ENP, uppmanades att reflektera över det fortsatta genomförandet av politiken samt diskutera hur de framtida relationerna till grannländerna i öst och syd bör se ut. Utskottet noterar att översynen ska resultera i ett meddelande från kommissionen som förväntas bli presenterat . Utskottet kan komma att återkomma till frågan i ett annat sammanhang. är en viktig global och regional aktör. Utskottet konstaterar att viktiga mål för både EU:s och politik är att bidra till att stärka rättsstaten och att främja framväxten av ett starkt civilt samhälle i . Utskottet anser att en uppriktig och vid behov kritisk dialog med är ett naturligt inslag i de fördjupade, förtroendefulla relationer som eftersträvas. Utskottet noterar vidare att förhandlingar om ett nytt grundläggande avtal mellan och inleddes . Utskottet konstaterar att fem förhandlingsrundor har genomförts . ansökte om medlemskap i . nåddes en bilateral överenskommelse med EU om villkoren för anslutning. Utskottet noterar även att det vid ett möte i det s.k. mellan och uppmärksammades att det var energisamarbetet mellan och EU inleddes. Mötet fokuserade i övrigt på frågor kopplade till försörjningstrygghet för energi. Utskottet framhåller att energieffektivisering och satsningar på ny teknik borde vara en viktig del av partnerskapet mellan och . Utskottet har behandlat frågor med anknytning till i betänkande 2010/11:UU12 . Utskottet konstaterar att har en process pågått för att fördjupa EU:s relationer med partnerländerna i syd. EU har kontraktsmässiga relationer i form av associeringsavtal med i princip samtliga Medelhavsländer. Utskottet noterar att förhandlingar om nya handlingsplaner följer grannskapspolitikens princip om differentiering, dvs. att bedöma varje partnerland på egna meriter. Processen för att uppgradera relationerna med inleddes men har ännu inte gått i mål. EU har konstaterat att uppgraderingen måste ses i ett bredare sammanhang som omfattar fredsprocessen. Den existerande handlingsplanen har tills vidare förlängts. Utskottet anser det angeläget att välkomna partnerländernas intresse att fördjupa relationerna med EU och att värna existerande ramverk och genomförandet av gjorda åtaganden, inklusive vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter. Utskottet ser som positivt att det för svenskt vidkommande bedömts viktigt att inför en fördjupning av relationerna med partnerländerna i syd även beakta den politiska kontexten. I ljuset av den senaste utvecklingen i regionen har relationerna med södra grannskapet hamnat i blickfånget. Utskottet ser positivt på att EU har gjort åtaganden om nytt partnerskap med de länder som genomför politiska och ekonomiska reformer, inklusive genom ENP och Unionen för . Utskottet välkomnar att verkar för att åtaganden vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter inom ramen för associeringsavtalen måste få ökad tyngd i EU:s relationer med regionen. Vid rådet för utrikes frågor antogs slutsatser som bl.a. innebar utfästelser om att, som svar på de demokratiska omvandlingsprocesserna (i framför allt och ), ta särskilda politiska initiativ och utforma stödpaket utifrån befintliga relevanta program. Rådet kommer att se över, anpassa och frigöra lämpligt stöd. Utskottet noterar att i sitt uttalande i samband med ett extra möte om utvecklingen i och den sydliga grannlandsregionen framhöll att framsteg och demokrati går hand i hand. Utskottet välkomnar de konstateranden som gjordes om att alla regionens länder behöver inleda eller påskynda politiska och ekonomiska reformer. Europeiska unionen kommer att stödja alla åtgärder som bidrar till en demokratisk omvandling, politiska system som medger fredlig förändring, tillväxt och välstånd och en proportionerligare fördelning av det ekonomiska välståndet. Utskottet välkomnar KOM(2011) 200 Gemensamt meddelande till , , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt om ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra . Utskottet konstaterar att ett sådant partnerskap bör grundas på djupare ekonomisk integration, breddad tillgång till marknaden och politiskt samarbete. Utskottet ser positivt på påpekandet att ekonomisk utveckling och utsikter till arbete, särskilt för ungdomar, är av största vikt för en stabilisering av demokratin. Likaså önskar utskottet understryka att rådet bör enas om förslagen om ursprungsregler för hela EuropaMedelhavsområdet. I många av världens länder lider människor alltjämt av hunger och undernäring. Det krävs nationella initiativ i dessa länder för att stärka både handel och produktivitet i jordbruket, liksom en stärkt köpkraft. Utskottet ser som positivt att regeringen gör en särskild livsmedelssatsning inom biståndet för att stärka denna typ av insatser. Utskottet önskar, i likhet med regeringen, att handelsstörande jordbrukssubventioner elimineras och att handelshinder i jordbrukssektorn bekämpas. Utskottet framhöll i betänkande 2010/11:UU13 sitt stöd för regeringens agerande för att den pågående översynen av EU:s jordbrukspolitik och budget ska leda till en fortsatt reformering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik i en marknadsorienterad riktning. Utskottet menar att marknadsstöd, inklusive exportbidrag, bidrar till att upprätthålla höga priser och ger inlåsningseffekter som kan påverka produktionen negativt vad gäller miljö och konkurrens mot tredjeland. Utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken som andel av EU:s totala budget kan, mot bakgrund av det ovanstående, minskas kraftigt. och finansutskottet fick en föredragning inför och vårmöten . Finansminister uppmärksammade att höga och volatila livsmedelspriser påverkar livsmedelssäkerheten och drabbar fattiga människor hårt. Detta påverkar även uppfyllandet av millenniemålen. bedömer att till följd av de höga livsmedelspriserna lever 44 miljoner fler människor i extrem fattigdom än före den ekonomiska krisen. Utskottet konstaterar att åtgärder på kort sikt för att dämpa effekterna på hunger och fattigdom bör paras med långsiktiga insatser för ökad produktivitet och hållbarhet. Utskottet noterar KOM(2011) 117 Förslag till rådets beslut om undertecknande av ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan. Kommissionen föreslår i meddelandet att rådet fattar beslut om att underteckna ett ramavtal om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan och . är ett steg i riktningen mot ett förstärkt politiskt och ekonomiskt engagemang i och avser att främja ett förbättrat samarbete med inom ett stort antal områden. Utskottet har mottagit faktapromemoria 2010/11:FPM95 Ramavtal om partnerskap och samarbete mellan och . Utskottet delar regeringens inställning och välkomnar och stöder det framförhandlade avtalet mellan och . Regeringen ställer sig positiv till ett intensifierat samarbete mellan och , som det föreslås i ramavtalet. Utskottet noterar att regeringen vill verka för att ges nödvändigt stöd i sin strävan efter att fördjupa demokratin och marknadsekonomiska reformer. Genomförandet av avtalet avser att främja utveckling liksom EU:s vidare politiska och ekonomiska intressen i landet. Utskottet önskar framhålla att utvecklingen i har funnits kvar på EU:s utrikespolitiska dagordning , med särskilt fokus på förberedelserna inför de val som hölls i . EU har kontinuerligt uppmanat den burmesiska regimen att vidta nödvändiga åtgärder för att tillförsäkra medborgarna fria och rättvisa val. Utskottet beklagar uteblivna framsteg i fråga om respekten för mänskliga rättigheter och demokratisk utveckling, men välkomnar under dessa omständigheter att de restriktiva åtgärderna mot förlängdes med ytterligare vid rådet för yttre förbindelser . EU fortsätter att vara en av de största givarna av humanitärt bistånd i . Efter valen beklagade att den burmesiska regimen inte hade tillförsäkrat medborgarna fria och rättvisa val. Frigivningen av Aung välkomnades av EU, men betonades vikten av ett villkorslöst frisläppande och regimen uppmanades att släppa samtliga andra politiska fångar. När det gäller ratifikation om konvention mot trafficking önskar utskottet framhålla att människohandel är ett brott av sådan karaktär att ett fungerande internationellt samarbete är av största vikt. arbetar också aktivt på många sätt, både nationellt och internationellt, för att bekämpa handel med människor. Utskottet välkomnar att direktivet om förebyggande och bekämpande av människohandel samt skydd av offer antogs av allmänna rådet . Utskottet har även informerat sig om att direktivet i vissa delar går längre än vad som är fallet i . Utskottet behandlar insatser mot människohandel även under avsnittet Rättsliga och inrikes frågor. EU:s militära och civila krishanteringsinsatser, inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), är ett konkret uttryck för unionens vilja och förmåga att bidra till fred och säkerhet i konfliktområden.