bet · GZ01NU2 · 2011-12-12 00:00:00 — Motionären understryker att tillväxtorterna ska vara motorer i sina regioner men att det är viktigt att tydliggöra regelverket vid statliga effektiviseringar så att större hänsyn tas till att hela ska leva. I motion 2011/12:N281 (C) konstateras det att ligger mitt i och att hyreskostnaden därför är hög. Motionären anser att myndigheten kan finna ändamålsenliga och mindre kostsamma lokaler på annat håll i landet. Regeringen bör se över de statliga myndigheternas lokalkostnader och då även pröva tanken om en utlokalisering av till . I samband med beredningen av budgetpropositionen , utgiftsområde 19, redovisade utskottet senast de gällande principerna för lokalisering av statlig verksamhet (bet. 2009/10:NU2). Sammanfattningsvis kan dessa sägas innebära att möjligheterna att placera myndigheter i länscentrum eller vissa andra orter i eller i anslutning till nationella regionalpolitiska stödområden alltid bör övervägas i första hand. Vidare ska en alternativ lokalisering kunna vara orter eller regioner där statlig verksamhet läggs ned eller som i övrigt är mindre väl försörjda med sådan verksamhet. I varje fall bör en annan lokaliseringsort än övervägas. En utgångspunkt ska dock vara att myndigheterna även efter en sådan lokalisering ska kunna utföra sina arbetsuppgifter effektivt. Frågor om lokalisering av statlig verksamhet som är av större vikt eller på annat sätt av principiellt intresse ska underställas . Vid samma tillfälle avstyrkte utskottet ett antal motioner som gällde lokalisering av statliga myndigheter med hänvisning till de ovan redovisade principerna. Även sade sig utskottet stå bakom dessa principer (bet. 2010/11:NU2). Vidare konstaterade utskottet att regeringen i budgetpropositionen sett det som viktigt att överväga om statliga myndigheters lokalisering i ökad utsträckning kan få en spridning över landet i enlighet med de nyssnämnda principerna. Utskottet erinrade också om den då pågående översynen av den statliga regionala förvaltningens utformning i syfte att göra den tydligare, mer samordnad och ändamålsenlig (se vidare nedan). Utskottet ansåg att utfallet av utredningen bör avvaktas innan det fanns skäl för att agera i linje med vad som efterfrågades i de då aktuella motionerna. I en reservation (V) förordades en skärpning av myndigheters och affärsverks regionalpolitiska ansvar och att statliga myndigheter och företag borde kunna etablera sig på fler orter. Pågående översyn av den statliga regionala förvaltningen I budgetpropositionen konstaterade regeringen att det finns ett behov av att den statliga regionala förvaltningens utformning blir tydligare, mer samordnad och ändamålsenlig. Därför tillkallade regeringen en särskild utredare (generaldirektör ) för att genomföra en översyn av den statliga regionala förvaltningen m.m. (dir. 2009:62, 2010:12 och 2010:72). Utredningen ska bl.a. överväga om de statliga myndigheternas geografiska indelning bör regleras eller på annat sätt hanteras så att länsgränser efterföljs som indelningsgrund för en regional organisation. Förslagen i utredningen ska stödja förutsättningar för tillväxt och en minskad sektorisering samt innehålla ett kundperspektiv. Uppdraget ska slutredovisas . De statliga myndigheternas skyldigheter Enligt 16 § förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete ska de statliga myndigheterna beakta möjligheter till decentralisering av sina verksamheter. När verksamhetsminskningar övervägs ska de samråda med andra berörda statliga myndigheter, kommuner, landsting, näringsliv och organisationer om möjligheter att genom samordning eller samverkan upprätthålla eller utveckla verksamheten. tog ställning till regeringens förvaltningspolitiska proposition (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38). I propositionen konstaterades bl.a. att den statliga förvaltningen bör vara organiserad på ett sådant sätt att rättssäkerhet och effektivitet upprätthålls. Vidare sägs att ansvaret för den enskilda myndighetens interna organisation i regel är delegerat till myndighetens ledning. Regeringen har dock det övergripande ansvaret för att den statliga förvaltningen bedrivs rättssäkert och effektivt och att myndigheterna har en likvärdig service och tillgänglighet för alla medborgare och företag. tillstyrkte förslagen i propositionen. Den statliga förvaltningen måste organiseras på ett sådant sätt att alla medborgare har goda möjligheter att ta del av de offentliga tjänsterna. ska verksamheten vara effektiv, rättssäker och ge god valuta för de skatter och avgifter som svarar för dess finansiering. En faktor som ska beaktas i detta sammanhang är verksamheternas geografiska lokalisering. Här finns fastslagna principer som har redovisats vid åtskilliga tillfällen av utskottet i samband med att frågor om lokalisering av statlig verksamhet har behandlats. Principerna har även refererats ovan, och utskottet hänvisar ånyo till att det står bakom dem. Principernas aktualitet avspeglas också i budgetpropositionen där regeringen framhåller vikten av att överväga om statliga myndigheters lokalisering i ökad utsträckning kan få en spridning över landet. Det handlar om att noga pröva om myndigheter kan lokaliseras utanför storstäderna, i första hand till länscentrum eller andra större orter. Enligt förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete är de statliga myndigheterna dessutom skyldiga att beakta möjligheter till decentralisering av sina verksamheter. Enligt utskottets uppfattning bör dessa principer och bestämmelser även vara tillämpliga i samband med överväganden om att flytta statliga verksamheter från mindre orter till de större städerna, länscentrum eller till någon annan mindre ort. Avslutningsvis vill utskottet också erinra om att det pågår en översyn av den statliga regionala förvaltningens utformning i syfte att göra den tydligare, mer samordnad och ändamålsenlig. Utfallet av utredningen bör avvaktas innan det finns skäl för att agera i linje med vad som efterfrågas i de här aktuella motionerna. Samtliga i avsnittet berörda yrkanden avstyrks. Kommersiell och offentlig service på landsbygden Utskottets förslag i korthet Med hänvisning bl.a. till de insatser som görs för att säkerställa tillgången till kommersiell och offentlig service på landsbygden avslår motioner med krav på ytterligare åtgärder på detta område. Jämför reservationerna 5 (S), 6 (MP), 7 (SD) och 8 (V). Kommersiell och offentlig service i alla delar av landet Tillgänglighet till grundläggande service för kvinnor, män och företag är en viktig förutsättning för hållbar tillväxt i alla delar av landet. Attraktiva miljöer för såväl boende som företagande förutsätter tillgänglighet till kommersiell service i form av dagligvaror och drivmedel samt olika typer av offentlig samhällsservice. Enligt regeringen är det angeläget att utveckla lokalt anpassade lösningar som tar hänsyn till varierande förutsättningar och behov, men också att finna mer generella metoder som kan fungera i olika delar av landet. Samordningen mellan kommersiell och offentlig service bör öka där så är ändamålsenligt. För att uppnå en ökad samordning av servicen lokalt och regionalt krävs bl.a. att statliga myndigheter och statligt ägda bolag med uppgift att tillgodose särskilt formulerade och avgränsade samhällsintressen samverkar med varandra och med övriga berörda aktörer. Nuvarande och framtida behov och utmaningar kommer även fortsättningsvis att kräva insatser inom serviceområdet bl.a. för att stärka dagligvarubutiker och drivmedelsstationer med strategisk betydelse samt för att utveckla nya innovativa servicelösningar. Regeringen föreslår och beräknar en höjning av anslaget Regionala tillväxtåtgärder (1:1) med för att stärka den lokala nivåns arbete med att effektivisera och samordna både kommersiell och offentligt service (se vidare under behandlingen av anslag nedan). Det kan t.ex. röra sig om kompetenshöjande insatser riktade till lokal nivå. I skrivelsen Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221) tydliggörs inriktningen av den regionala tillväxtpolitiken där en god tillgång till kommersiell och offentlig service även lyfts fram. Resurser av betydelse för kommersiell och offentlig service finns inom flertalet politikområden. Regionala serviceprogram ska samordna aktörer och insatser som genomförs i syfte att öka tillgänglighet till service för medborgare och företag. Programmen utformades av länsstyrelser eller motsvarande och genomförs . fick i uppdrag av regeringen att stödja framtagandet och genomförandet av de regionala serviceprogrammen . Myndigheten lämnade en delrapport till om verksamheten som bl.a. visar att samverkanslösningar mellan kommersiell och offentlig service uppmärksammas alltmer och att servicefrågorna tenderar att sättas in i ett större tillväxtsammanhang. I flera län pågår vidare ett arbete med att utveckla kommunala strategier inom ramen för de regionala serviceprogrammen. Myndigheten Tillväxtanalys fick i regleringsbrevet i uppdrag att utvärdera programmen. lämnade myndigheten en delrapport till som visar att arbetet i respektive län har genomförts enligt syftet med verksamheten. Eftersom förutsättningarna varierar mellan länen visar programmen dock stor spännvidd sinsemellan avseende ambitioner och insatser. respektive ska och Tillväxtanalys inkomma med slutrapporter om verksamheten till . Stöd till kommersiell service I arbetet med att främja en god tillgång till kommersiell service för kvinnor, män och företag kan stöd beviljas enligt förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service. Stödet kombineras ofta med andra insatser som genomförs för att öka den ekonomiska hållbarheten för butiker i s.k. serviceglesa områden. beviljades stöd till kommersiell service med totalt . Denna summa inkluderar av regeringens särskilda satsning på (se vidare nedan). Av det totala stödet har ca beviljats som investeringsbidrag samt ca som servicebidrag. Statligt hemsändningsbidrag till kommunerna beviljades med ca . har ett investeringslån på beviljats. Av beviljat investeringsbidrag om ca uppgår drivmedelsinvesteringar till ca . Drivmedelsinvesteringarna har därmed ökat betydligt då de 2007 enbart uppgick till . Stöd till dagligvaruhandeln har ökat med . Drivmedelsinvesteringarnas andel av totalt beviljat investeringsstöd har ökat från . Regeringen har även tilldelat riksorganisationen ska leva till insatser som ska stimulera och stödja lokal utveckling i alla delar av landet med fokus på lokala servicelösningar samt hållbara miljö- och energilösningar på lokal nivå. Särskilda insatser inom området kommersiell service beslutade regeringen att, utöver det stöd som länen utifrån sina egna prioriteringar beviljar till kommersiell service, tilldela länen extra för att stärka dagligvarubutiker och drivmedelsstationer med strategisk betydelse i serviceglesa områden. slutredovisade hur dessa medel har använts och vilka resultat insatserna har fått. Enligt myndigheten har det utökade stödet väsentligt ökat länens möjligheter att möta den ökade efterfrågan på stöd till kommersiell service. Flera av länen anger att det ökade stödet bl.a. inneburit att den befarade s.k. mackdöden i viss utsträckning har kunnat hindras. tilldelade regeringen för att utveckla lokalt anpassade servicelösningar. Projekten har fokus på samordning av kommersiell och offentlig service, företagens behov av service samt anpassade lösningar i serviceglesa områden. Medlen används och den totala insatsen kommer att bli högre än eftersom medlen medfinansieras. beslutade regeringen om ytterligare till insatser för att stärka bl.a. butiker och drivmedelsstationer med strategisk betydelse i gles- och landsbygder samt för att utveckla nya innovativa servicelösningar i dessa områden. ska fördela dessa medel till länen med . Översyn av den s.k. pumplagen Mot bakgrund av att nedläggningen av tankställen har ökat , tillkännagav att regeringen bör se över de konsekvenser som lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel har för mindre tankställen i glesbygd, den s.k. pumplagen (bet. 2009/10:TU15). Enligt trafikutskottets mening är det viktigt att en fortsatt utveckling av tillgången på förnybara drivmedel kan förenas med att medborgarna även i landets mer glesbefolkade delar ges ett rimligt utbud av drivmedelsstationer. Transportstyrelsen fick i regleringsbrevet sedermera i uppdrag att se över dispensförfarandet i pumplagen i syfte att mildra konsekvenserna för bl.a. mindre försäljningsställen av fordonsbränsle i glesbygd. Myndigheten redovisade uppdraget och föreslog då vissa undantag för bränslesäljare i glesbygd. Förslagen bereds inom med avsikt att regeringen ska vidta åtgärder eller lämna förslag som innebär att dispenserna från pumplagens sista steg ska permanentas. Tillgängligheten till myndighetsutövande statliga funktioner måste värnas oavsett var i landet man bor, slås det fast i Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:N342. Det aldrig kan accepteras att myndighetsutövning gentemot privatpersoner och företag påverkas av geografiska faktorer. Medborgarnas tillgång till fungerande samhällsinstitutioner är en förutsättning för trygghet och ekonomisk utveckling. De senaste årens centralisering och avreglering av vissa marknader har gjort att viktiga funktioner som haft stor betydelse för människor i glesbefolkade regioner har försvunnit. Den borgerliga regeringen har spätt på problematiken genom att t.ex. avreglera apoteksmarknaden och samt att kraftigt begränsa närvaro på mindre orter. Motionärerna säger sig vara positiva till att myndigheter ser över sina kostnader, men det är lika viktigt att varje omorganisering präglas av balans mellan kostnadseffektivitet och tillgänglighet. Åtgärder måste övervägas för att säkerställa en acceptabel servicenivå, exempelvis genom utökad telefonkundtjänst och förbättrad service via internet. Marknadslösningar eller rationaliseringsåtgärder kan aldrig ersätta medborgarnas rätt till en tillgänglig samhällsservice. Motionärerna vill satsa resurser för att möjliggöra en bibehållen kommersiell och offentlig service. I Socialdemokraternas kommittémotion 2011/12:N344 konstateras det att tillgång till offentlig och kommersiell service är en förutsättning för att nya företag ska växa fram även utanför storstadsområdena samt för möjligheterna att kunna rekrytera nya medarbetare. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om möjligheterna att förbättra tillgången till kommersiell och offentlig service. I motion 2011/12:N283 (S) slås det fast att den regionala utvecklingspolitiken ska bidra till att skapa en hållbar tillväxt i hela landet, med väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner och en god servicenivå i alla delar av landet. Motionärerna anser att förutsättningarna för en god kommersiell service till småföretagare och boende i hela landet behöver stärkas. Då de flesta gles- och landsbygdsområden emellertid har visat en negativ trend på detta område anser motionärerna att ytterligare stödinsatser bör övervägas för att stärka den kommersiella servicen i glesbygd. En likvärdig samhällsservice var man än bor i landet borde vara en självklarhet, sägs det i motion 2011/12:N328 (S). Ett rättmätigt krav är att de statliga myndigheterna inte överger de glest befolkade delarna av landet utan ser till att servicen upprätthålls i samverkan med kommuner och landsting. Gemensamma kontor och eventuellt även gemensam personal är ett alternativ. Med hänvisning till den negativa trenden på serviceområdet anser motionärerna det vara viktigt att en översyn görs av möjligheterna till acceptabel samhällsservice även i landets glest befolkade delar. En avgörande aspekt för en levande landsbygd är god tillgänglighet till olika serviceställen, framhålls det i motion 2011/12:N248 (M). Det är positivt att alliansregeringen tillfört extra landsbygdsstöd för att underlätta just kommersiell service på landsbygden. Däremot är det få som känner till dessa stöd, vem de ska vända sig till och hur man ansöker om dem. Enligt motionärerna är det angeläget att länsstyrelserna koordinerar sitt arbete med olika landsbygdsstöd och tydligare informerar om vilka stöd som finns och hur man ansöker om dem. Även i motion 2011/12:N219 (M) tas frågor upp om den administrativa börda som en landsbygdsföretagare möter. Motionären anser att det bör göras en översyn av möjligheten att förbättra samordningen av de tillstånd som företag behöver söka. Vidare vill han att möjligheten att samordna olika sorters stöd till företag på landsbygden ses över. I motion 2011/12:N249 (M) konstateras att servicen på landsbygden tunnas ut . Fortsätter detta i oförändrad takt dröjer det inte länge förrän både den privata och den offentliga samhällsservicen är utplånad på landsbygden. Handlare på landsbygden pekar bl.a. ut den administrativa bördan som en stor anledning till avveckling. Enligt motionärerna är det orimligt att små lanthandlare måste betala lika mycket för exempelvis tillsyn som stormarknader. För att hindra att servicenäringen i lands- och glesbygd ytterligare utarmas bör regeringen därför se över möjligheten att minska regelbördan och de administrativa kostnaderna för serviceföretag i glesbygd. Vidare bör man se över hur tillsynsförfarandet enklare kan samordnas samt hur tillgängligheten till kontantuttag och betalservice kan förbättras. Grundläggande förutsättningar för boende och företagande måste finnas i hela landet, sägs det i motion 2011/12:N351 (M). Därför bör hela yta, med hänsyn taget till lokala förutsättningar, ha den infrastruktur som ger möjlighet för medborgarna att t.ex. köra bil, använda bredband, posta brev och utföra bankärenden. Växlingen från oljeberoendet i bilflottan till förnybart bränsle måste ske stegvis, slås det fast i motion 2011/12:MJ469 (MP). En utveckling där byalag och föreningar går samman och kämpar för att finna lösningar där konceptet med bymack är en framkomlig väg behöver uppmuntras och stödjas effektivt. Vidare anser motionärerna att det bör finnas mackstöd även för biogas. De konstaterar att det krävs tillgång till viss service för att hela landet ska kunna leva. De hänvisar till utredningen medborgarna för bättre offentlig service (SOU 2009:92) och framhåller att den innehåller många viktiga förslag på hur man kan vända en negativ utveckling. Enligt motionärerna hade många förväntat sig att regeringen skulle gå vidare med förslagen i utredningen, men inget har hänt. De anser att det är absolut nödvändigt att ta itu med en utveckling som leder till en alltmer urholkad service runt om i landet. Lanthandeln har en central roll i serviceutbudet på landsbygden, sägs det i motion 2011/12:N379 (C). Att kunder kan utföra olika ärenden i lanthandeln och få tillgång till apoteksutbud, systembolagsutbud och spelombud är viktigt för en god service på landsbygden. Många lanthandlar har redan lagts ned och enligt motionären är det mycket angeläget att göra det möjligt för de kvarvarande att utvecklas och för nya att startas. Medborgare och företag har rätt till offentlig service på ett likvärdigt sätt utifrån de lokala förutsättningarna, oavsett om man bor i tätort eller på landsbygden, sägs det i partimotion 2011/12:N303. Motionärerna anser att nedmonteringen av den statliga servicen har accelererat på ett katastrofalt sätt . behöver kompletta servicekontor byggas upp i varje kommun för att samordna statlig, och privat service. De vill samla Arbetsförmedlingens, och delar av kommunernas service i en enda organisation på lokal nivå. Regeringen bör även ge tydliga direktiv till de statliga myndigheterna att samarbeta över myndighetsgränserna och med kommunerna för att ge medborgarna den service de har rätt till. Vidare bör regeringen ändra de statliga affärsdrivande verkens ägardirektiv så att de kan vara verksamma inom den kommersiella service som drivs på landsbygden. I ett särskilt beslut bör regeringen ge statliga myndigheter i uppdrag att delta i utvecklingsarbetet på de orter som har utsetts att medverka i försöks- och utvecklingsverksamhet. Resultatet av försöks- och utvecklingsverksamheten ska sedan ligga till grund för en framtida inriktning för att garantera likvärdig service för alla medborgare. Motionärerna vill även stärka den lokala kommersiella servicen i landsbygden. Regeringen bör ta initiativ till åtgärder som säkerställer att även den småskaliga handeln med dagligvaror ges rimliga marknadsmässiga villkor. De mackar som finns kvar på landsbygden står inför liknande problem som lanthandeln. På landsbygden, där kollektivtrafiken är begränsad, behövs bilen för att människor ska kunna resa till arbete och fritidsaktiviteter och det måste finnas möjligheter att tanka drivmedel inom rimliga avstånd. Motionärerna anser att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag som säkerställer kommersiell service för landsbygdsbefolkningen. I samband med utskottets behandling av budgetpropositionen tog utskottet också ställning till motionsyrkanden om service i gles- och landsbygd (bet. 2010/11:NU2). Fler av dessa har i identisk eller snarlik form upprepats . Utskottet konstaterade inledningsvis att tillgång till kommersiell och offentlig service är en grundläggande förutsättning för regional tillväxt. Vidare framhöll utskottet att det totala stödet till kommersiell service ökade markant och att det har vidtagits ett antal åtgärder som syftar till att förbättra serviceutbudet i linje med den ovan redovisade grundläggande inställningen. Utskottet gjorde den sammantagna bedömningen att servicefrågornas betydelse ges bred uppmärksamhet inom ramen för den regionala tillväxtpolitiken och att åtgärder inom bl.a. den generella näringspolitiken gynnar förutsättningarna för serviceföretagande på landsbygden. Samtliga de då aktuella motionerna avstyrktes i berörda delar. I en reservation (V) förordades bildandet av en samorganisation för landsbygdsbutiker och åtgärder för att förhindra mackdöden. De socialdemokratiska ledamöterna i utskottet pekade i en motivreservation bl.a. på att de föreslagit anslagshöjningar med inriktning på att förbättra servicen i landsbygden. ska enligt 2 § förordningen (2009:145) med instruktion för "främja tillgängligheten till kommersiell och offentlig service för företag och medborgare i serviceglesa områden". Myndigheten ska enligt 4 § delta i, samordna och följa upp strategier och program inom det regionala tillväxtarbetet, däribland program för kommersiell och offentlig service för företag och medborgare. Vidare ska den förmedla kunskap till andra myndigheter och relevanta aktörer om regionalt tillväxtarbete inklusive god tillgång till kommersiell och offentlig service, samt om gles- och landsbygders särskilda tillväxtförutsättningar. Myndigheten står för löpande support till ansvariga regionala aktörer inför beslut om stöd till kommersiell service och arrangerar möten för regionala kontaktpersoner på serviceområdet. Vidare finns en regional kontaktpersongrupp för servicefrågor och ett särskilt centralt samordningsforum (CSF) som fungerar som myndighetens nationella forum för servicefrågor. För att möjliggöra en fysisk närvaro i mindre tätbefolkade områden samverkar statliga myndigheter med varandra och med kommunala myndigheter. I vissa fall kan det vara fråga om samtjänst enligt lagen (2004:543) om samtjänst vid medborgarkontor, där en handläggare företräder flera myndigheter. Samverkan sker också i form av lokalsamverkan, då flera myndigheter är företrädda i samma lokal eller då en myndighet använder en annan statlig eller myndighets lokaler för möten. Det förekommer också lösningar för fjärrservice, där medborgare via en terminal kan komma i kontakt med myndigheter som inte finns företrädda med personal på plats. De närmare formerna för hur sådan samverkan organiseras varierar. Kommunala myndigheter kan ha ett intresse av att samverka med statliga myndigheter, t.ex. i lokalsamverkan, för att säkerställa medborgarnas tillgång till service.