bet · GY01KU24 · 2011-02-08 00:00:00 — (M) begär i motion 2010/11:K309 ett tillkännagivande till regeringen om att Region ges mandat att benämna sina politiska församlingar regionfullmäktige respektive regionstyrelse. decentraliseras frågor som rör regional tillväxt och infrastruktur i hög grad till regionen. Enligt 1 kap. 1 § kommunallagen är indelat i kommuner och landsting. Enligt 1 kap. 2 § omfattar varje landsting ett län om inget annat särskilt anges. I lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län, som trädde i kraft , finns bestämmelser om regionalt tillväxtarbete och om länsplaner för regional transportinfrastruktur i , , och . Lagen gäller för läns landsting, och Västra . Lagen gäller också för , dock med undantag bl.a. i fråga om beteckningarna regionfullmäktige och . De berörda landstingen får besluta att och i stället ska betecknas regionfullmäktige och och det som sägs i andra författningar om och gäller i sådant fall regionfullmäktige och . Enligt 1 kap. 1 § lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting (indelningslagen) får regeringen besluta om ändring i rikets indelning i kommuner, om ändringen kan antas medföra bestående fördel för en kommun eller en del av en kommun eller andra fördelar från allmän synpunkt. Vid prövning av frågan om indelningsändring ska särskild hänsyn tas till önskemål och synpunkter från den eller de kommuner som närmast berörs av ändringen. Om en sådan kommun motsätter sig en indelningsändring, får beslut om ändringen meddelas endast om det finns synnerliga skäl. Särskild hänsyn ska också tas till befolkningens önskemål och synpunkter. När det finns skäl till det ska enligt 1 kap. 24 § en särskild undersökning göras om befolkningens inställning till en indelningsändring. Om en särskild utredare finner skäl till en sådan undersökning, ska han anmäla detta till Kammarkollegiet, som beslutar i frågan. Enligt 2 kap. 1 § får en ändring i landstingsindelningen endast ske om ändringen kan antas medföra bestående fördel för ett landsting eller en del av ett landsting eller andra fördelar från allmän synpunkt. Enligt 2 kap. 11 § samma lag ska ansökningar om indelningsändringar utredas av Kammarkollegiet. Grunden för statens regionala organisering har traditionellt varit länen. Länsindelningen har även legat till grund för landstingsindelningen. och län slogs samman och bildade län. bildades genom att och , och slogs samman. Vid samma tillfälle lades motsvarande landsting samman. Hälso- och sjukvårdsorganisationen i tde idigare landstingsfria kommunerna inordnades i respektive nybildat landsting. Efter förslag i propositionen Regionalt utvecklingsansvar i vissa län (prop. 2009/10:156) har beslutat (bet. 2009/10:KU37 rskr. 324) att försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning i och permanentas som även och ges motsvarande ansvar. Det innebär att de tre berörda landstingen samt får ansvaret för det regionala tillväxtarbetet och den regionala transportinfrastrukturplaneringen. I det regionala tillväxtarbetet ingår att besluta om användningen av vissa statliga medel för regionalt tillväxtarbete, bl.a. stöd till projektverksamhet och företagsstöd. Vidare ska de tre landstingen och följa upp och låta utvärdera det regionala tillväxtarbetet. En årlig rapport om arbetet ska lämnas till regeringen. Vad gäller ansvaret för den regionala tranportinfrastrukturplaneringen innebär det främst att upprätta och fastställa en länsplan för regional transportinfrastruktur. Vid upprättande av planen, som sträcker sig , ska hänsyn tas till de samlade transportbehoven inom regionen. Landstingen i , och ansökte 2008 om att de tre landstingen skulle slås samman till ett landsting. ansökte om att bilda ett nytt landsting där och kommuner skulle ingå. , och läns landsting ansökte 2008 om att de tre landstingen samt läns landsting skulle läggas samman. Regeringen beslutade att överlämna samtliga ansökningar och avsiktsförklaringar till Kammarkollegiet för utredning om en förändring av landstingsindelningen. lämnade Kammarkollegiet sitt yttrande till regeringen. Kollegiet avstyrkte ansökningarna men förordade fortsatt utredning. överlämnade sitt slutbetänkande Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft (SOU 2007:10). betänkande remissbehandlades och yttranden kom in från 543 remissinstanser. lämnade förslag som berörde hela samhällsorganisationen. En del i betänkandet utgjordes av förslag som innebär att nya större län och landsting bildas. Kommittén föreslog vidare att ett antal uppgifter med anknytning till regional utveckling skulle föras över från staten till landstingen och att landstingen i fortsättningen skulle benämnas regionkommuner. överlämnades till regeringen rapporten av länsstyrelseverksamhet (Ds 2007:28). I rapporten föreslogs att verksamhet inom drygt 20 områden skulle koncentreras till sju länsstyrelser. Delvis med utgångspunkt i kriterier för en ny geografisk indelning med färre och större län och landsting bedömdes det i rapporten att sju länsområden, vart och ett bestående av flera län, borde utgöra utgångspunkt för en koncentration. En proposition om koncentration av länsstyrelseverksamhet är aviserad till . överlämnade sitt slutbetänkande Styra och ställa förslag till en effektivare statsförvaltning (SOU 2008:118). Kommittén föreslog bl.a. att statens tillsynsverksamhet skulle koncentreras till länsstyrelserna. Enbart sådan tillsyn som kräver högt specialiserad kompetens borde framöver utföras av separata tillsynsmyndigheter. ansåg vidare att det fanns skäl att överväga att organisera om länsstyrelserna till betydligt färre myndigheter. Kommittén ansåg att färre länsstyrelser skulle göra det enklare att ta vara på administrativa stordriftsfördelar och att större länsstyrelser gav utrymme för bredare och djupare kompetens på olika områden. I regeringens proposition Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315) gjordes bedömningen att principen om den samordnade länsförvaltningen ska ligga fast. Principen innebär en samordning av statlig sektorspolitik på regional nivå, att regional statlig verksamhet ska inordnas i länsstyrelserna i de fall då det är lämpligt och att länsstyrelserna ska utgöra statens primära kontaktlänk gentemot kommunerna (prop. 2001/02:7, bet. 2001/02:KU7, rskr. 2001/02:138). Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om en översyn av statlig regional förvaltning m.m. (dir. 2009:62). Utredaren (2009:07) ska ge förslag på bl.a. en ändrad länsindelning i de fall där en ändrad landstingsindelning kan bli aktuell och genomföra en översyn av den statliga regionala förvaltningen. Utredaren ska, utifrån de ansökningar som överlämnats till Kammarkollegiet, utarbeta förslag på hur en ändrad länsindelning bör utformas och genomföras i de fall en ändrad landstingsindelning kan bli aktuell. Utredaren ska föreslå namn på de eventuella län som därmed bör bildas samt föreslå residensstäder för dessa. Utredaren ska också lämna förslag på hur länsstyrelseorganisationen ska utformas i berörda län. Ett syfte med utredningen är att se över möjligheterna att i ökad utsträckning koordinera viss statlig verksamhet med landstingsindelningen. Det gäller både i de fall landstingsindelningen är oförändrad och då en ny indelning övervägs. Detta kan skapa förutsättningar för att staten och landstingen respektive samverkansorganen framöver kan samordna sina insatser bättre. Översynen omfattar såväl länsstyrelseorganisationen som hur uppgift att, inom myndighetens ansvarsområde, samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser i länet ska vidareutvecklas och stärkas. Utredaren ska även se över på vilket sätt roll som regional samordnare av statlig tillsyn kan vidareutvecklas. Utredarens förslag ska beakta pågående förändringar inom den statliga förvaltningen. För del skulle en sådan förändring kunna utgöras av en koncentration av viss verksamhet till ett fåtal länsstyrelser. Uppdraget ska redovisas . Regeringen gav Utredningen om översyn av statlig regional förvaltning genom tilläggsdirektiv (dir. 2010:12) i uppdrag att även, utifrån Kammarkollegiets yttrande, pröva om det för , , och är möjligt att finna en gränsdragning som uppfyller indelningslagens krav. Utredaren ska i detta sammanhang även ta ställning till eventuella önskemål från berörda kommuner om länsbyte. Utifrån Kammarkollegiets yttrande ska utredaren också pröva om det för , och är möjligt att finna en gränsdragning som uppfyller indelningslagens krav. Utredaren ska i detta sammanhang ta ställning till eventuella önskemål från berörda kommuner om länsbyte. Utredaren ska därutöver i denna del, i samråd med kringliggande landsting, beakta behovet av en lösning som även omfattar fler landsting än de tre som ansökt om indelningsförändring. Om önskemål framförs från andra landsting om indelningsändringar, ska utredaren bistå dessa, i lämplig omfattning, med att utifrån ett helhetsperspektiv finna en möjlig geografisk indelning som kan leda till bestående fördel. Utredaren ska lämna förslag på hur eventuella försämrade demokratiska förutsättningar vid landstingssammanläggningar kan motverkas. Därutöver ska utredaren beakta att utredningens förslag inte avviker ifrån befolkningens inställning till en indelningsändring. Utredaren överlämnade betänkandet Sammanläggningar av landsting övergångsstyre och utjämning (SOU 2010:77). I betänkandet föreslås att regeringen när ett nytt landsting bildas ska besluta att det nya ska företrädas av indelningsdelegerade. Förslaget innebär att skillnaderna mellan bestämmelserna om ändringar i kommun- respektive landstingsindelningen blir färre. Skillnaderna försvinner dock inte helt utan kvarstår på några punkter. Bland annat gäller bara vid ändringar i kommunindelningen att särskild hänsyn ska tas till befolkningens inställning, och när det finns skäl till det ska en särskild undersökning göras om befolkningens inställning. Betänkandet är föremål för remissbehandling. I betänkandet användningen av beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse (SOU 2010:94) bedömde utredaren att det finns rättsliga förutsättningar för att ska kunna använda sig av beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse. I betänkandet föreslås att lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län ändras så att får rätt att använda dessa beteckningar. Betänkandet är föremål för remissbehandling. behandlade utskottet en motion (M) om att allmänna val bör föregå bildandet av storregioner. Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning till att beredningen av förslag borde avvaktas (bet. 2008/09:KU16). I samband med behandlingen av proposition 2009/10:156 Regionalt utvecklingsansvar i vissa län avstyrkte utskottet (bet. 2009/10:KU37) ett motionsyrkande (S, V, MP) om att regeringen borde återkomma med en helhetslösning av regionfrågan enligt de principer som återfanns i motionen. Utskottet delade regeringens bedömning att en förändrad ansvarsfördelning bör göras permanent i de län som kan uppvisa ett lokalt och regionalt initiativ att ta över vissa statliga uppgifter och där inga oklarheter finns kring den framtida landstingsindelningen. I samma betänkande behandlades en motion om benämningarna regionfullmäktige och på . Utskottet föreslog att skulle ge regeringen till känna att den skyndsamt borde se över vilka lagändringar som behövde göras och möjligt återkomma till med lagförslag som innebär att beteckningarna regionfullmäktige och också får användas för del. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2009/10:324). När det gäller frågan om allmänna val före bildandet av eventuella regionkommuner och storlandsting och frågan om länsstyrelseorganisationen, anser utskottet att resultatet av arbetet i Utredningen om översyn av statlig regional förvaltning bör avvaktas. Utskottet avstyrker motionerna 2010/11:K216 yrkandena 1 och 2 (M) samt 2010/11:K257 (M). Frågan om användningen beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse på har utretts med anledning av ett tillkännagivande från . Utredningsbetänkandet är föremål för remissbehandling. Enligt utskottets mening saknas anledning för att göra ett nytt tillkännagivande till regeringen i frågan. Motion 2010/11:K309 (M) avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker med hänvisning till tidigare ställningstagande två motioner (MP respektive V) om behovet av att utveckla enskilda medborgares delaktighet i beslut och genomförande. m.fl. (MP) begär i motion 2010/11:N421 (yrkande 8) att det initieras ett utvecklingsarbete tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL), Hela ska leva, Forum för frivilligt socialt arbete, Coompanion och några intresserade pilotkommuner om en förändring av kommunens tjänster i riktning mot högre delaktighet från enskilda medborgares sida i både beslut och utförande. m.fl. (V) begär i motion 2010/11:N323 tillkännagivanden till regeringen om utveckling av möjligheterna för kommunmedborgare att delta i den lokala utvecklingen samt om vikten av en utredning om hur medborgarnas och de ideella organisationernas engagemang kan stärkas (yrkandena 16 och 17). Motionärerna ser det som ytterst väsentligt att det utvecklas fler vägar för kommunmedborgarna att delta i den lokala utvecklingen på alla väsentliga områden. I områden där sådana processer vuxit fram har enligt motionen fler invånare blivit mer samhällsintresserade och de lokala partiernas rekryteringar har stärkts. Fler personer har satsat på mer kvalificerad utbildning och blivit entreprenörer inom olika branscher. Detta har bidragit till att kommunerna förändrat serviceformer som blivit mer framtidsorienterade, liksom miljöpolicyn och integrationspolitiken, den långsiktiga investeringsplaneringen och bostadsbyggandet. Det behövs enligt motionen en statlig utredning som ser över möjligheterna till statliga anslag till kommuner som vill pröva nya och fördjupade former för att stärka samverkan mellan kommunerna och invånarna. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 1 s. 59) framhålls att regeringen arbetar för medborgarengagemang i de demokratiska processerna och vidgade möjligheter till insyn och inflytande för så stora medborgargrupper som möjligt. Detta gör regeringen genom att stödja utvecklingen inom kommuner och landsting samt genom att på olika sätt främja tillgänglighet och deltagande för personer med funktionsnedsättning. Mot denna bakgrund stöder regeringen SKL i ett projekt med fokus på hur medborgardialogen kan utvecklas med hjälp av IT. Samarbetet har resulterat i ett antal IT-baserade verktyg, som prövas i praktiken runt om i landets kommuner och landsting. Tyngdpunkten i arbetet har varit att komplettera de traditionella kanalerna för inflytande med verktyg för dialog som stöds av den nya tekniken. Verktygen, som kallas Dialogen, Chatten, , Budgetsimulator, Geo-Panelen och e-Petitioner, har alla tagits fram med medborgaren och användbarheten i centrum för att ge fler medborgare möjlighet att delta i politiken. SKL redovisade resultaten . Erfarenheter från de olika projekten visar att större delaktighet kunde uppnås genom att involvera den enskilde medborgaren i de politiska beslutsprocesserna. Projektet syftar även till att öka kunskapen om nya metoder för politiskt deltagande. Information från SKL visade att det fanns ett ökat intresse bland kommuner och landsting för att använda sig av SKL:s dialogverktyg. hade SKL beviljats för projektet. Kommuner och Landstings projekt "medborgardialog" arbetar med att ge stöd till medlemmarna för att utveckla verksamheten med hjälp av medborgardialoger. Projektet fokuserar på såväl demokratiutveckling som effektivitetsutveckling. slöts en överenskommelse mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting (SKL) om hur relationerna mellan staten, SKL och de idéburna organisationerna kan utvecklas. Överenskommelsen syftade till att tydliggöra de idéburna organisationernas roll inom det sociala området och möjliggöra för dessa att konkurrera på likvärdiga villkor med andra aktörer som är verksamma på området. hade ett femtiotal idéburna organisationer anslutit sig till överenskommelsen. Inom ramen för överenskommelsen inom det sociala området har sex principer formulerats som grundläggande för relationen mellan regeringen, de idéburna organisationerna och SKL. Dessa principer är självständighet och oberoende, dialog, kvalitet, långsiktighet, öppenhet och insyn samt mångfald. Överenskommelsen omfattar även varje parts åtaganden och åtgärder, vilka följs upp av en gemensam arbetsgrupp som har inrättats för denna uppföljning. anordnades en konferens där parterna rapporterade hur åtgärderna i överenskommelsen genomförts. Som resultat av ytterligare en dialogprocess med ett hundratal organisationer kunde regeringen fatta beslut om att för regeringens del underteckna ännu en överenskommelse med SKL och idéburna organisationer, på integrationsområdet. Syftet med överenskommelsen var att förtydliga relationen mellan staten, kommunerna och de idéburna organisationerna i arbetet med nyanländas etablering och integration och att utveckla former och metoder för att de idéburna organisationerna bättre ska kunna medverka i detta arbete. Enligt budgetpropositionen (utg.omr. 17 s. 173) kommer ett systematiskt arbete att bedrivas i syfte att uppnå målet för politiken för det civila samhället. Det handlar bl.a. om att följa upp och utveckla villkoren för det civila samhället och dess organisationer vad avser dialog och samråd, möjligheter till stöd genom tydliga och stabila bidragssystem samt goda möjligheter till självfinansiering. En arbetsgrupp har tillsatts i med uppdrag att följa upp hur det civila samhällets villkor utvecklas i förhållande till målet. Uppföljningen kommer att genomföras utifrån de sex principer som formulerats som grundläggande i överenskommelserna mellan regeringen, idéburna organisationer och SKL. Andra viktiga utgångspunkter är att eventuella förändringar måste utformas i dialog med de berörda inom föreningslivet och det civila samhället. Regeringen kommer för sin del att verka för att dialogerna mellan regeringen, idéburna organisationer och SKL fortsätter att följas upp och utvecklas av parterna. De överenskommelser som slutits mellan regeringen, idéburna organisationer och SKL behöver även fortsättningsvis följas upp och utvecklas av parterna i syfte att kontinuerligt identifiera och undanröja hinder. behandlade utskottet två motioner (MP respektive V) med ett innehåll som motsvarar de nu aktuella motionerna (bet. 2009/10:KU4). Utskottet hänvisade till att det inom SKL med stöd av statliga medel pågick ett projekt med utveckling av en IT-plattform. I projektet bedrevs ett samarbete med enskilda kommuner och landsting för att utveckla och pröva nya metoder för medborgardialoger. Vidare hänvisade utskottet till att det i den överenskommelse mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och SKL som slöts betonats vikten av dialog och delaktighet och de idéburna organisationernas viktiga roll. SKL hade åtagit sig att bedriva ett utvecklingsarbete för att stödja kommuner och landsting som har för avsikt att utveckla lokala överenskommelser och samverkansdokument. En rad åtgärder vidtogs således på skilda nivåer i syfte att öka medborgarnas delaktighet och förstärka de idéburna organisationernas roll. Mot denna bakgrund och med hänsyn till att det, som utskottet tidigare anfört, är en uppgift för kommunerna och landstingen själva att besluta närmare om formerna för den lokala demokratin och invånarnas direktdemokratiska inflytande ansåg utskottet inte att det var påkallat med tillkännagivanden till regeringen om utveckling av möjligheterna för kommunmedborgare att delta i den lokala utvecklingen. Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande. Motionerna 2010/11:N323 yrkandena (V) samt 2010/11:N421 yrkande 8 (MP) avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. kompetens, punkt 6 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:K340, bifaller delvis motion 2010/11:K379 och avslår motion 2010/11:K341 yrkande 1. De kommunala bolagen har en viktig roll för att garantera kommuninvånarna grundläggande infrastruktur och service. När det gäller energi och bostäder så har de kommunala bolagen en central roll för att åstadkomma kvalitet och prisstabilitet. Kommunala bolag inom dessa områden spelar också en avgörande roll för att utveckla teknik och system som bidrar till energisparande, skapandet av förnybar energi och motverka klimatförändringarna. Ökad ägarkoncentration inom exempelvis energisektorn är ett hot mot en fungerande marknad. Här utgör de kommunala bolagen ett fungerande alternativ. Av den orsaken är det viktigt att de ges möjlighet till konkurrens på likvärdiga villkor. Från det allmännyttiga konsumentperspektivet är det mycket angeläget. Inte minst är det tydligt när det gäller de kommunala bostadsföretagens verksamhet. Genom att ge de kommunala bolagen likvärdiga villkor som de privata skapas en sundare konkurrenssituation. Lagstiftningen bör därför ändras så att de kommunala bolagen kan verka på villkor som är likvärdiga med dem som gäller för privata och statliga bolag. Främst behövs ändringar i kommunallagen när det gäller lokaliseringsprincipen och självkostnadsprincipen men även i den nya lagen om konfliktlösning vid offentlig säljverksamhet. Den sistnämnda bör ändras så att inte kreativiteten och teknikutvecklingen i kommunala bolag hämmas. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att åstadkomma en ändring i lagstiftningen som ger kommunala bolag en möjlighet att verka på villkor som är likvärdiga med dem som privata och statliga bolag har. bör som sin mening ge detta regeringen till känna och därmed bifalla motion 2010/11:K340. Frågan om verkställighet av beslut och om sanktioner, punkt 8 (M, FP, C, KD) av Per (M), (M), (M), (FP), (C), (M), Skånberg (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Justitieombudsmannen har med hänvisning till regeringens uttalade avsikt att följa frågan om behovet av sanktioner tillställt ett beslut där det riktas kritik mot hanteringen när det gäller verkställighet och rättelse av beslut i en kommun. Utskottet, som förutsätter att frågan blir föremål för överväganden inom med anledning av JO:s beslut, anser inte att det behövs ett tillkännagivande till regeringen i saken. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:K201 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att i få etablera ett försök med frikommuner inriktat på ett samlat arbete vid, ortsbundna och tidsmässigt begränsade, stora nyrekryteringsbehov i näringslivet. 2010/11:K204 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommunfullmäktige måste kunna återkalla uppdraget för en förtroendevald som kommunfullmäktige har valt. 2010/11:K215 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en budgetlag på nivå, i likhet med vad som finns när beslutar om statsbudgeten. 2010/11:K216 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa ämbetet som landshövding i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över uppgifter. 2010/11:K221 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommuner inte ska behöva betala ut mandatstöd för tomma stolar i kommunfullmäktige.