bet · GY01SkU25 · 2011-05-10 00:00:00 — Det skulle enligt vår uppfattning ge större möjligheter till en enhetlig tillämpning i de olika medlemsländerna. Man skulle direkt kunna jämföra språkversioner av förordningen och därmed kunna förutse vilka regler som finns i ett annat EU-land, vilket skulle förenkla både för företagen och för . Även om man har regler i en rådsförordning lär det uppkomma problem med tolkningsfrågor. Ett sätt att skapa enhetlighet där skulle kunna vara att enhetligt beslutade riktlinjer görs bindande för medlemsländerna. Det kan ändå uppkomma dubbelbeskattningssituationer. Det vi saknar inom EU är någon form av konfliktlösningsmekanism så att man kan lösa sådana situationer i det enskilda fallet om de skulle uppstå. En annan förenkling som skulle kunna medföra en ökad harmonisering är om möjligheten till reducerade skattesatser slopades. Varje medlemsstat skulle därmed tillämpa bara en enda skattesats, men det skulle fortfarande vara fritt för varje medlemsstat att själva bestämma nivån på denna inom ramarna för det som direktivet medger. Även det här skulle skapa förbättringar när det gäller tillämpningen av den så kallade huvudsaklighets- och delningsprincipen, därför att färre företag skulle behöva fundera i de banorna när de tillhandahåller ett paket av varor eller tjänster som har beskattats med olika skattesatser. Om möjligheten till reducerade skattesatser ska vara kvar är det en fördel om alla medlemsländer har samma område för reducerade skattesatser eller att det upprättas en kortare lista på valfria reducerade skattesatser för medlemsländerna. I grönboken tas också upp frågor om minskning av administrativa bördor. skulle vara mycket positivt om man upprättade en gemensam EU-deklaration. Det skulle skapa möjligheter att koppla bokförings- och redovisningssystem till de olika standardiserade rutorna i deklarationsblanketten. När det gäller en enda kontaktpunkt är det redan beslutat om ett mindre omfattande system, det så kallade mini one stop shop, som ska träda i kraft och som gäller vissa typer av tjänster. anser att det bör ske ett fortsatt arbete för att utöka systemet i enlighet med de intentioner som kommissionen hade när de ursprungligen lade fram förslaget. Det är fortfarande, som vi ser det, en relevant förenklingsåtgärd. Systemet med en enda kontaktpunkt bör enligt vår uppfattning utformas så att all utgående och ingående skatt dras av via samma kontaktpunkt. Företagen ska alltså inte behöva söka återbetalningar i systemet för återbetalning till icke etablerade företag för ingående moms som de har betalat i konsumtionslandet och som avser omsättning som redovisas via en enda kontaktpunkt. Vi ser det också som väldigt viktigt att systemet omfattar all redovisningsskyldighet som ett företag har i ett visst medlemsland, så att företag inte särskilt behöver registrera sig nationellt för vissa transaktioner. tar också upp några former av förändrade uppbördssystem. Det är fyra modeller som presenteras. Även anser att det är någonting som ligger men är ändå intresserat av att man tittar vidare på de här modellerna. Som vi förstår det finns det en möjlighet att kombinera modellerna. De är inte heltäckande, utan man skulle kunna införa flera modeller . I grönboken har man pekat på vissa tillkortakommanden av modellerna så här långt. Man har bland annat i någon modell inte kunnat lösa kontant- och kreditkortsbetalningar. Men vi är ändå positiva till att man tittar vidare på modellerna. Det alternativ som vi ser som mest realistiskt att införa på kortare sikt är ett certifieringsförfarande för företagen. Slutligen finns det även ett förslag om att införa ett frivilligt system där kunden skulle betala in mervärdesskatten till staten i stället för att betala den direkt till säljaren, och det systemet skulle vara frivilligt. Det här är något som inte tror är så lämpligt att utreda vidare. Det är tveksamt om ett sådant system är genomförbart. De frågor som direkt uppkommer är: Hur ska säljaren veta vad köparen har tänkt göra, och på vilket sätt ska skattemyndigheterna i så fall vara med i processen och underrätta säljaren om detta? Det är många oklarheter, så vi anser inte att det bör utredas vidare. Däremot skulle det vara intressant att titta på ett system med en obligatorisk omvänd betalningsskyldighet, det vill säga att säljaren betalar in mervärdesskatten. Ett sådant system skulle ha stora likheter med en av de uppbördsmodeller som man har presenterat, som man kallar split payment. Det skulle vi kunna se som ett alternativ till en omvänd skattskyldighet, som man har diskuterat. Det har fördelen att systemet med mervärdesskatt behålls på det sätt som det har varit tidigare, det vill säga att säljaren tar ut moms i fakturan och att skatten uppbärs i varje led, men med den skillnaden att det är köparen som betalar in skatten till staten. Om det är möjligt att lösa eller inte är en fråga för framtiden, men vi tycker i alla fall att det är en intressant vinkling. , : Tack så mycket, herr ordförande, för möjligheten att prata moms vid det här seminariet! Jag tycker att det är väldigt, väldigt viktigt att vi tillsammans identifierar problem och möjligheter och att vi ser till att svenska intressen får plats i den viktiga grönboken. Men också helheten är viktig, att vi ser vad som händer i de andra medlemsstaterna, för det påverkar faktiskt våra företag. Jag vill backa lite och återgå till vad det här är för typ av skatt. Det är faktiskt en skatt som inte är en företagsskatt. Det är en konsumtionsskatt som ska bäras av oss konsumenter, men det är företagen som gör jobbet. Det är väldigt viktigt att vi erkänner det jobb som våra företag gör för att uppbära den här skatten. Det är också en transaktionsskatt. Till skillnad från inkomstskatten, där vi tittar på ett resultat och lägger på skatt på resultatet, ska vi här titta på varje transaktion. Den komplexa skatten, som den då har utvecklats till, måste bli rätt i varje transaktion, i varje faktura, . Det är lätt att tro att dagens IT-system automatiskt löser de här problemen, men det gör de inte, utan varje företag måste identifiera vilka transaktioner man har och se till att det blir rätt beskattning i varje transaktion och varje faktura. En viktig bas som jag tycker att vi måste ha med oss i alla de olika förslagen och idéerna som finns i grönboken är att det är en skatt som ska landa på oss konsumenter men att det är företagen som gör jobbet. Vi stöder att det behövs en total översyn. Reglerna är otroligt komplexa. Under har man lappat och lagat momssystemet. Det är otroligt komplext för företagarna att hantera och även för skatteverk och domstolar. Det är en stor administrativ börda och stora kostnader, och det är stora risker för våra företag. Tänk på alla små företag som är ute på en internationell marknad och ska hantera den här komplexa skatten. Och det medför stora IT-kostnader. Det är någonting som man kanske glömmer bort att prata om. Men fler har ju vittnat om att det behövs förenklingar och att vi måste minska den administrativa bördan. Också grönboken med sina 33 frågor bekräftar verkligen komplexiteten. Vi stöder verkligen en total översyn. Vad gäller EU-handeln och den gränsöverskridande handeln, något som våra medlemmar, våra företag har väldigt mycket av vi är ett litet land som agerar på en internationell marknad berättar våra företag om de komplexa reglerna som även gäller EU-handel. De företag som är medvetna om alla komplexa momsregler ser risken för lokala momsregistreringar. Vad innebär då en momsregistrering i ett annat land? Jo, det innebär att man måste kunna deklarera i en momsdeklaration i det andra landet. Det kan vara så att man måste rapportera andra momstransaktioner i de olika rapporterna som finns och som uppkommit med anledning av de bedrägerier som har förekommit. Man måste kunna debitera landets moms i sin faktura och ta upp momsregistreringsnumret som man har i det landet. Det innebär alltså en enorm påfrestning på det svenska företagets IT-system att hantera en utländsk momsregistrering. Med anledning av att momsen är århundradets träfftavla för bedrägerier har det successivt lagts på fler och fler pålagor kring rapporteringen för att man ska hitta bedragarna. Den omfattande rapporteringen och omfattande kontrollen av både köpares och säljares momsregistreringsnummer görs för att man ska bevisa att transporter har skett ut ur ett land. Det här motverkar EU-handeln. Det är otroligt viktigt att ha det med oss. Meningen med den inre marknaden är ju att vi ska få utökad handel, och här har vi momsregler som faktiskt motverkar EU-handel. Vi har företag som berättar om att de inte kan lägga lagret nära marknaden, nära sina kunder, för det triggar en momsregistrering. De kan inte tillåta att deras kunder eller leverantörer använder vissa leveransvillkor, för det kan också innebära en lokal momsregistrering, så momsen påverkar transportsätt och transportvägar. Vi har till och med företag som undviker samtransporter, därför att man då inte får dokument som visar på att det har skett en utförsel av en vara från ett visst land. Det innebär att momsen blir en miljöbov. Vi har företag som vittnar om att de struntar i EU-handeln. I stället kör de transporter runt EU och tar in det som import, vilket ger enorma transportkostnader och miljöpåverkan på grund av momsreglerna. Det här måste vi identifiera och se till att vi med de nya reglerna blir av med den typen av problem. Vi kan inte ha en skatt som blir en miljöbov. Uppbördssystemen är en väldigt stor del i grönboken. Jag tror att det är 300 sidor med förslag på nya sätt att ta in momsuppbörden. Återigen: Det här är alltså en skatt som ska landa på oss konsumenter. Det är inte en företagsskatt, men det är företagen som gör jobbet. Förslagen bygger på rapporten om ett momsgap. Man säger att ungefär 12 %av momspengarna inom EU inte kommer in. Det finns länder som är bättre och det finns länder som är sämre på att få in momsen. Men något som är viktigt att tänka på är att momsgapet inte bara innehåller bedrägerier. Det innehåller även svarthandel, insolvens och brister i systemet. De förslag som föreslås i grönboken tycker vi är helt fel väg att gå. Dels finns förslaget om en split-payment-modell, att företagen betalar ett nettobelopp till sin leverantör och momsbeloppet till ett låst konto. Det skulle innebära att våra företag skulle få göra jobbet avseende momsen men inte skulle ha förtroendet att hantera pengarna. Dels ser vi bara en utökad börda med de nya förslagen i grönboken. Vi tror inte heller att det innebär att vi kommer åt bedragarna. Vad säger att de skulle acceptera en split-payment-modell? Jag ser risken för att det skulle uppkomma parallella ekonomier, där man helt enkelt inte är med i det nya uppbördssystemet om man har avsikter att bedra systemet. Det känns som att förslagen om uppbördssystemen inte är tillräckligt analyserade och att i stället för att handjaga ogräset besprutar man hela debatten. Det är inte den typen av ökad administrativ börda som våra företag behöver. Vi tror att man måste titta på de bästa exemplen. Om man nu ska tro på rapporten om momsgapet finns det ett antal länder som har en effektiv momsuppbörd. Plocka de bästa exemplen på effektiv momsuppbörd, och börja där! Det kan vi göra för att få en bättre uppbörd av momsen och se vem som gör det här bäst. Harmonisera regelverket, regelförenkla och utöka samarbetet mellan skatteverk, tullverk och polis i alla medlemsländerna handjaga ogräset! När det gäller översynen av samtliga undantag är det flera här som har varit inne på undantagen. Det är viktigt att vi analyserar hur världen ser ut . Att världen har förändrats vet vi. Är de undantag som vi har i momsdirektivet och i vår svenska momslag nödvändiga ? Vi har exempel på momsfria betalningar i de traditionella banksystemen. Vi ser en konflikt när det gäller nya komplexa transaktioner via till exempel mobiltelefoner och Internet. Där ingår ett betalningsmoment och branscher som absolut inte vill vara momsfria beroende på att de då hamnar i en momsfri värld utan avdragsrätt för ingående moms på sina kostnader, och det påverkar investeringar i IT-system och så vidare. Så har vi en konflikt avseende till exempel betalningar mellan traditionella system och nya lösningar. Att det inte är en avdragsrätt för momsfria företag innebär en momsinlåsning. Där har vi även allt fler privata aktörer inom välfärdssektorn, till exempel barnsomsorg. Det som är bra i grönboken och som vi ska ha med oss är kommunkontosystemet som vi har och som är unikt för . Det är bra på så sätt att det verkligen gör att det blir en outsourcing från våra kommuner och landsting, att kommunerna och landstingen blir mer benägna att lägga ut den här typen av tjänster på privata företag. Det blir inte en momseffekt att kommunerna gör det själva. Men det har också brister som måste lösas, och det är att det inte blir någon utläggning i sin tur från våra medlemmar, för vi har momsfria medlemmar som inte har avdragsrätt för den ingående momsen. Då medför den momsfria verksamheten att reglerna blir komplexa. Det påverkar också företag som inte har avdragsrätt för ingående moms på det sättet att de tvekar inför investeringar och inför outsourcing, som jag pratade om tidigare, alltså utläggning av sin verksamhet, och det påverkar tillgången på lokaler. Vi har medlemmar som vittnar om att de försöker hitta lokaler för dagis, men fastighetsägarna släpper inte in dem, för uthyrning av lokaler är momsfritt med möjlighet till frivillig skattskyldighet om man har en momspliktig hyresgäst eller kommun eller landsting som verkar i lokalen. Men till exempel ett privat dagis släpps inte in i systemet. Vi har alltså svårt att hitta lokaler till barnomsorg driven i privat regi, och det är momsreglerna som är orsaken till det. Det behövs alltså en översyn. Där ska vi titta på vad vi har som är fungerande och bra och hur systemet kan bli bättre . Avslutningsvis: Vi ska inte vänta på ett EU-beslut. kommer så klart att ta mycket energi ifrån oss, och vi kommer att titta , men vi kan förenkla inom befintligt . Det finns en mängd olika förslag, både vad gäller hyresmoms, importmoms, bidragshantering och redovisning av moms. Så vi ska inte glömma bort att ta tillfället i akt att förenkla redan inom befintligt regelverk. , Företagarna: för att jag har fått komma hit! Jag tycker att det är jättebra att skatteutskottet så här tidigt tar tag i frågorna om grönboken, för det är väldigt viktigt att vi kan visa hur det här slår för de svenska företagen och också vad vi behöver se till att få bort som andra medlemsländer använder men inte vi i . Jag kommer att fokusera ganska mycket på den administrativa bördan, eftersom jag, förutom att jag jobbar på Företagarna, ingår i kommissionens högnivågrupp mot administrativa bördor. Jag kommer givetvis också att fokusera på de små företagen. Momsen ställer väldigt höga krav på alla företag, men då ska vi veta att de små företagen är i absolut majoritet. De små företagen måste hantera varenda faktura på rätt sätt och både som köpare och säljare, för självklart har säljaren ett ansvar för att göra rätt när fakturan ställs ut, men som köpare får jag inte avdrag om säljaren har gjort fel. Det är alltså lika viktigt i båda leden. Där är även frågan om olika skattesatser och omvänd skattskyldighet en extra komplexitet. Det drabbar förstås alla företag, men det drabbar kanske de små företagen hårdare eftersom de inte har möjlighet att skaffa sig expertkunskaper genom att hyra in konsulter. Då är det viktigt att det finns enhetliga regler och att man kan komma ut på den inre marknaden utan alltför stora svårigheter, annars hämmar det verksamhet på den inre marknaden. Som det är blir extra krav på rapportering när man går utanför det egna landet en extra svårighet. Förutom en språkbarriär är det nya regelverk för allting och även nya definitioner, nya tolkningar och nya rapporteringskrav som kan tillkomma. Jag pratar väldigt mycket om de små företagen. I är 99 %av alla företag små i betydelsen att de har färre än 50 anställda. Men det är ingen enhetlig massa. Det är ju en jättestor skillnad mellan en soloföretagare, en enskild firma utan anställda, ett bolag som har några få anställda eller ett bolag eller en koncern som har 49 anställda. De ställs inför helt olika typer av problem och har helt olika förmåga att hantera problemen. Och på EU-nivå har vi nästan en tendens att klumpa ihop små företag och medelstora företag med upp till 250 anställda. De är inga enhetliga massor. I och med att de representerar hela 99 %av alla företag är det viktigt att vi ser på hur olika delar av det här slår i olika företagssegment. Därför efterlyser vi mer konsekvensanalyser. Det görs sällan på momsområdet på EU-nivå, och det görs ännu mer sällan i eftersom det handlar om implementering av direktiv. Vi har talat om undantag. Det finns olika typer av undantag. Det finns undantag för speciella varor och tjänster. Sedan finns det en tendens att man vill göra småföretagsundantag och ställa småföretagen utanför regelsystemet. Det tycker inte vi är en bra lösning. Momsen fastnar då som en kostnad för företagen. Det går inte att föra den vidare. Ett nystartat företag har oftast en ingående moms, alltså ett momsavdrag, som är större än det som man ska leverera till staten. Vi tycker därför att det är angeläget att man utreder och tittar på möjligheten till en frivillig schablonbeskattning i stället för undantag för småföretag. Men man kan göra stora saker . Man kan göra kontantredovisningen mer vidsträckt än den är . Som det är nu kan man i kontantredovisa, det vill säga redovisa momsen när man har fått betalt för fakturan, upp till 3 miljoner i omsättning. Det finns möjlighet att gå vidare där. Det tycker vi vore bra. Den möjlighet som finns nu i gäller bara under löpande år, vilket betyder att företagen måste byta princip i samband med årsbokslutet och då redovisa fakturerad försäljning i stället för den försäljning som man har fått betalt för. Det är olyckligt att man byter princip i samband med ett bokslut. Det är alltså man får en extra svårighet, dels inför bokslutet, dels . Vi vill också se teknikneutrala lösningar. Vi vill inte ha ett e-tvång, utan vi vill gärna ha morötter som visar varför det är bra att använda elektroniska lösningar för rapportering och deklarationer, men det ska inte vara något tvång. De nya uppbördsmodellerna har många talat om i förslagen. Jag ska kortfattat säga att vi tycker att de har brister när det gäller utformningen för småföretag. De kräver ganska stora investeringar som inte passar för små företag. De minskar i många stycken inte regelbördan för företagen. De är inte teknikneutrala utan förutsätter att man har en e-fakturering, alltså en elektronisk fakturering. Det innebär säkerhetsrisker. Jag kan inte heller se att det skulle hindra momsbedrägerierna. När det gäller vad som är problem kan vi titta på vad som gäller när det kommer stora förändringar på till exempel momsområdet. Vi fick förändrade regler om omsättningsland för tjänster. Det är en gigantisk förändring. Beslutet om detta togs i innan det skulle genomföras och börja användas av både företag och myndigheter. Det är givetvis inte bra. Det innebär ingen möjlighet för företagen att anpassa sig till den stora nyhet som gäller. Det kan också vara systemändringar som också kom med återbetalning av utländsk moms. Där krävs det att man i förhand tittar på om länderna har kommit tillräckligt långt för att vi ska kunna genomföra direktivändringar som är planerad. Vi vill alltså se en tidsfrist mellan i första hand riksdagsbeslut och ikraftträdande. Och när det gäller stora förändringar behövs en avstämning mellan medlemsländerna. Är man på rätt väg? Hinner man med? Annars ska det inte drivas på. Vi har problemen med de olika momssatserna. Varenda liten tobaksaffär tvingas alltså hantera tre olika momssatser. Detta är inte någonting som är enkelt för dem att göra. Man måste separera ut varje försäljning. Vilken momssats ska tillämpas på de olika sakerna? Lika illa är det i turistföretagen. Beroende på vad man gör och hur man gör det kan det hamna i olika momssatser. Denna indelning i varor och tjänster och olika skatteklasser är inte alltid logisk. Det är någonting som man definitivt bör se över. Vi ska nämligen inte glömma att det är företagen som gör en väldigt tung insats som obetalda uppbördsmän åt staten i fråga om moms. Och behovet av förenklingar för företagen är i det närmaste obegränsat. Därför välkomnar jag en fortsatt dialog både i och på EU-nivå om hur vi ska gå vidare med det fortsatta momssystemet. Ordföranden: tackar och går vidare till från Kommuner och Landsting. : Även Kommuner och Landsting tackar för denna möjlighet att få framföra synpunkter på kommissionens förslag och idéer i grönboken. Vill vi ha moms på vård, skola och omsorg? Moms på vård, skola och omsorg får stora konsekvenser. undantar vi skattefinansierad vård, skola och omsorg från momsplikt. Det är verksamheter i det allmännas intresse. För vem eller vilka får moms på vård och skola konsekvenser? Kommissionen ser som ett önskvärt framtida mervärdesskattesystem i syfte att maximera inkomsterna ett brett system med en enda skattesats. Om vi tar bort undantagen från skatteplikt breddar vi basen. För vem eller vilka får moms på allt konsekvenser? Från skatt på arbete till moms påverkar en av de viktigaste grundbultarna i det kommunala självstyret, nämligen beskattningsrätten. Kommissionen anger att finansieringen av välfärden i lägre utsträckning måste baseras på skatt på arbete och sparande, vilket är ett argument för en övergång till indirekt beskattning, det vill säga till moms. I grönboken finns det 33 frågor att besvara avseende 16 olika områden. Men frågan om synpunkter på en förskjutning från direkt skatt på arbete till indirekt skatt, moms på allt, ställs inte. En förskjutning från direkt till indirekt beskattning påverkar förhållandet mellan staten och kommuner och landsting. Den kommunala beskattningsrätten påverkas. Det kommunala självstyret påverkas. För att klara finansieringen av välfärden är kommunalt handlingsutrymme nödvändigt. Kommuner och landsting måste själva råda över inkomstkällorna. Från skatt på arbete till moms på allt påverkar hela skattesystemet. Vilka andra skatter kan sänkas om vi inför moms på allt? Av all skatt på arbete utgör skatt nio tiondelar och statlig skatt en tiondel. Förändringar av hela skattesystemet kräver och förutsätter analyser, diskussioner och samverkan. Den pågående öppna konsultationen stänger . Kommissionen avser att i ett meddelande ange prioriterade områden för vidare åtgärder på EU-nivå. Är det möjligt? Vi har hört att det i denna grönbok är 16 olika områden och 33 frågor som spänner över flera fält. Kommuner och Landsting har i vårt yttrande till svarat på frågorna i grönboken som avser mervärdesskattesystemets tillämpningsområde och undantagen från skatteplikt. Det är för vår sektor och för medborgarna särskilt betydelsefulla områden. Kommissionen frågar om vi anser att nuvarande regler är skatteneutrala och godtagbara. När offentliga myndigheter säljer varor och tjänster omfattas de av samma mervärdesskatterättsliga regelverk som företag när de säljer varor och tjänster. Offentliga myndigheters eventuella avgifter för myndighetsutövning omfattas inte. I arbetsdokumentet till grönboken anges att konkurrensen snedvrids eftersom en aktivitet kan bli föremål för beskattning om den utförs av ett privat subjekt men inte om samma aktivitet utförs av ett offentligt subjekt. Det är inte korrekt. I arbetsdokumentet till grönboken anges också att offentliga myndigheters status av icke beskattningsbar person samt de existerande undantagen från skatteplikt medför att valet att utföra verksamhet i egen regi gynnas framför valet att upphandla. Det svenska kommunkontosystemet har skapat neutralitet i detta val.