bet · GY01TU22 · 2011-05-31 00:00:00 — 2010/11:TU22 Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde Utskottet redovisar i detta utlåtande sin granskning av Europeiska kommissionens vitbok för ett gemensamt europeiskt transportområde Ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (KOM(2011) 144). Utskottet välkomnar kommissionens initiativ till ny vitbok om den framtida europeiska transportpolitiken. Utskottet instämmer i huvudsak i de mål och initiativ som kommissionen redovisar i färdplanen; utskottet ifrågasätter dock att kommissionen för fram att överflyttning av trafik från ett trafikslag till ett annat är en målsättning i sig. Utskottet lägger liksom kommissionen stor vikt vid miljö- och klimatrelaterade frågor och framhåller i utlåtandet behovet av att skapa ett hållbart transportsystem där transportslagen samverkar så att de används optimalt. Utskottet understryker också vikten av att skapa ett mer enhetligt transportsystem i med bl.a. väl fungerande transportflöden över nationsgränserna. Det betonas vidare att transporttjänsterna måste vara av hög kvalitet och ha god tillgänglighet och tillförlitlighet. Utskottet ställer sig bakom kommissionens initiativ till en nollvision på trafiksäkerhetsområdet och framhåller i sammanhanget vikten av att även behandla frågor om bl.a. alkohol i trafiken och iakttagande av hastighetsgränser. Utskottet delar vidare kommissionens syn på vikten av teknisk innovation och utveckling för att påskynda övergången till ett effektivare och mer hållbart transportsystem. I sammanhanget framhålls användningen av IT för att bl.a. effektivisera transporterna. Utskottet välkomnar också kommissionens avsikt att förbättra samordningen av de befintliga finansieringsinstrumenten på transportområdet. Utskottet instämmer vidare i det kommissionen skriver om behovet av att nyttja ekonomiska styrmedel för att påverka valet av olika transportsätt. Utskottet motsätter sig dock i sammanhanget att det skulle bli obligatoriskt att införa en nationell kilometerskatt för tunga lastbilar. Utskottet stöder inte heller något generellt initiativ till att öronmärka inkomster från transportsektorn. Utskottet pekar på att särskild hänsyn måste tas till de speciella förhållanden som råder i t.ex. med bl.a. stora avstånd och låg befolkningstäthet i stora områden. Utskottet framhåller också att den s.k. fyrstegsprincipen som används i kan tjäna som modell för att effektivisera infrastrukturanvändningen. Beträffande transportpolitiken gentemot tredjeland framhåller utskottet betydelsen av den nordliga dimensionen i EU:s externa och gränsöverskridande politik liksom vikten av den gemensamma strategin för . Utskottet understryker också i utlåtandet vikten av att kommissionen i det fortsatta arbetet inte gör avkall på subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Utskottet anför i sammanhanget att frågor om t.ex. den lokala och regionala kollektivtrafiken lämpligtvis bör hanteras inom respektive medlemsstat. I utlåtandet finns tre motivreservationer (S, MP, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Europeiska kommissionens vitbok för ett gemensamt europeiskt transportområde lägger utlåtandet till handlingarna. Reservation 1 (S) motiveringen Reservation 2 (MP, V) motiveringen Reservation 3 (SD) motiveringen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), i (S), (M), (MP), (SD), (V), (M) och (C). Ärendet och dess beredning Kammaren har hänvisat Europeiska kommissionens vitbok för ett gemensamt europeiskt transportområde Ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (KOM(2011) 144) till trafikutskottet. Inför utarbetandet av vitboken presenterade kommissionen meddelandet Hållbara framtida transporter Ett integrerat, teknikstyrt och användarvänligt transportsystem (KOM(2009) 279). Utskottet har granskat detta meddelande i utlåtande /10:TU4. Utskottet har vidare sammanträffat med , kabinettschef hos transportkommissionär , för att bl.a. diskutera innehållet i den framtida europeiska transportpolitiken. Utskottet har i ärendet mottagit faktapromemoria 2010/11:FPM103. presenterade kommissionen en första vitbok om en gemensam europeisk transportpolitik (KOM(92) 494). Denna inriktades huvudsakligen på att öppna transportmarknaderna. publicerade kommissionen en andra vitbok om den gemensamma transportpolitiken (KOM(2001) 370). Denna vitbok sträckte sig och behandlade bl.a. trafiktillväxten, den tilltagande trängseln och behovet av att integrera transporterna i målet om en hållbar utveckling. För att bryta sambandet mellan tillväxten av transporter och tillväxten av BNP underströks bl.a. behovet av att flytta över transporter på väg till andra transportslag. uppdaterades i vissa avseenden vid en halvtidsöversyn 2006 (KOM(2006) 314). För att uppnå ett optimalt och hållbart resursutnyttjande lanserades då bl.a. begreppet sammodalitet, dvs. en effektiv användning av olika transportslag separat och i kombination. Den nu framlagda vitboken (KOM(2011) 144) är den tredje i ordningen. förbereddes bl.a. genom meddelandet om hållbara framtida transporter (KOM(2009) 279) som lades fram . Kommissionen betonar i vitboken den grundläggande betydelse som transporterna har för vår ekonomi och vårt samhälle. Kommissionen framhåller dock att transportsystem står inför ett antal stora utmaningar, bl.a. behovet av att komma till rätta med oljeberoendet och att drastiskt minska utsläppen av växthusgaser. Kommissionen konstaterar också att mycket återstår att göra för att fullborda den inre marknaden för transporter liksom för att koppla samman transportsystemen i östra och västra delar. Med utgångspunkt i de identifierade utmaningarna presenterar kommissionen i vitboken en färdplan med visioner och målsättningar för att åstadkomma ett konkurrenskraftigt och hållbart transportsystem. Kommissionen identifierar också de nyckelåtgärder som krävs för att förverkliga dessa. Kommissionen understryker nödvändigheten av att uppnå målet om en minskning av växthusgasutsläppen med jämfört med . Kommissionen betonar att minskad rörlighet inte är något alternativ och att transporternas konkurrenskraft måste öka. Kommissionen konstaterar vidare att möjligheterna att ändra det sätt på vilket transporterna fungerar är beroende av vilket transportmedel det rör sig om; kommissionens inriktning delas därför in i tre transportsegment: långa distanser med lika konkurrensvillkor i hela världen för långdistansresor och för interkontinentala godstransporter medellånga distanser med ett effektivt stomnät för multimodala resor och transporter mellan städer transporter i städer med en ren stads- och pendeltrafik. Kommissionen fastställer också i vitboken tio målsättningar som delas in i tre huvudområden: Framtagning och användning av nya och hållbara bränslen och framdrivningssystem Halvera användningen i stadstransporter av fordon som drivs med konventionella drivmedel . Fasa ut dem . : Nå en 40-procentig användning i luftfarten av hållbara bränslen med lågt kolinnehåll liksom lägre utsläpp av koldioxid i sjöfarten. Optimering av verksamheten i den multimodala logistikkedjan, bl.a. genom ökad användning av mer energieffektiva transportmedel bör av vägtransporterna flyttas över till andra transportmedel, och . Tredubbla längden på det befintliga nätet för höghastighetståg till 2030 och färdigställ nätet till 2050. Flertalet passagerartransporter på medellånga sträckor bör 2050 ske med tåg. Upprätta ett väl fungerande och EU-omfattande multimodalt TEN-T-stomnät till 2030. bör alla centrala flygplatser anslutas till järnvägsnätet (som bör vara av höghastighetstyp); se till att alla viktiga hamnar har bra anslutningar till järnvägsnätet för gods och om möjligt till inre vattenvägar. Ökning av effektiviteten hos transporterna liksom infrastrukturanvändningen genom informationssystem och marknadsbaserade initiativ bör den moderniserade flygledningsinfrastrukturen (SESAR) införas liksom motsvarande ledningssystem för land- och sjötransporter (ERTMS m.fl.). Likaså ska det europeiska globala systemet för satellitnavigering () införas. Till 2020 bör en ram för ett europeiskt informationssystem för multimodala transporter, transportförvaltning och betalning införas. bör målet om nästan inga dödsolyckor i vägtrafiken uppnås. Antalet dödsolyckor på vägarna ska halveras . Gör framsteg mot full tillämpning av principerna användarna betalar och förorenaren betalar. För att förverkliga de framtagna målen lyfter kommissionen fram ett antal nyckelåtgärder inom fyra strategiska områden. En utförligare förteckning över de planerade initiativen redovisas i bilagan till vitboken och åtföljande arbetsdokument. Ett gemensamt europeiskt transportområde Kommissionen pekar på behovet av att fullborda genomförandet av ett gemensamt europeiskt transportområde inom alla transportslag. Det understryks att marknadsöppningen måste gå hand i hand med arbeten av hög kvalitet och goda arbetsvillkor. Kommissionen framhåller också vikten av ytterligare initiativ för att främja trygga och säkra transporter liksom för att säkerställa transporttjänsternas kvalitet, tillgänglighet och tillförlitlighet. Följande initiativ föreslås: genomförande av en verklig inre marknad för järnvägstjänster fullbordande av det gemensamma europeiska luftrummet ökning av kapaciteten och kvaliteten på flygplatserna vidareutveckling av det europeiska området för sjötransporter utan hinder till ett blue belt fastställande av ett lämpligt regelverk för sjöfart på inre vattenvägar översyn av lagstiftningen för godstransporter på väg, bl.a. genom att kvarvarande restriktioner för vägcabotage tas bort och genom att reglerna om fordons vikter och längder samt färdskrivare ses över utveckling av e-transport för multimodala godstransporter översyn av de sociala villkoren för arbetstagare inom transportsektorn förbättring av säkerheten och skyddet inom alla transportslag, bl.a. genom en nollvision på trafiksäkerhetsområdet främjande av tjänster med hög kvalitet och hög tillförlitlighet, bl.a. genom förbättrade passagerarrättigheter, förbättrad tillgänglighet och ytterligare integrering av transportmedel för passagerare för att kunna erbjuda friktionsfria transporter från dörr till dörr. Innovation för framtiden teknik och beteende Kommissionen understryker den tekniska innovationens betydelse för att skapa ett effektivare och mer hållbart transportsystem. Kommissionen pekar i sammanhanget ut tre viktiga områden: förbättrad fordonseffektivitet (genom nya motorer, material och design), renare energianvändning (genom nya bränslen och framdrivningssystem) samt bättre användning av nät och tryggare drift (genom informations- och kommunikationssystem). Det betonas att skyddet av personuppgifter och privatliv måste utvecklas parallellt med den ökade användningen av informationsverktyg. Likaså framhålls betydelsen av standardisering och driftskompatibilitet. Kommissionen anför vidare att ett mer hållbart beteende måste främjas och att det i städer behövs en integrerad strategi för rörlighet som inbegriper fysisk planering, prissättningsprogram, effektiva kollektiva färdmedel, infrastruktur för icke motordrivna färdsätt samt laddning och tankning av rena fordon. Följande initiativ föreslås: en färdplan för teknik med gemensamma europeiska forskningsinsatser en innovations- och utvecklingsstrategi ett regelverk för innovativa transporter där nödvändiga ramvillkor fastställs genom standardisering eller reglering främjande av ett mer hållbart beteende genom förbättrad reseinformation, beräkning av koldioxidavtryck, bättre fordonsmärkning med avseende på koldioxidutsläpp och drivmedelseffektivitet samt sparsam körning och hastighetsbegräsningar planer för rörlighet i städer en EU-omfattande ram för vägtullar i städer en strategi för utsläppsfri stadslogistik 2030. Modern infrastruktur, smart prissättning och smart finansiering Kommissionen framhäver att det behövs en modern infrastruktur med bl.a. ett strategiskt stomnät och multimodala korridorer som kan transportera stora mängder gods och passagerare. Kommissionen understryker i sammanhanget vikten av att införa IT-verktyg inom stomnätet för att t.ex. möjliggöra spårning av last och optimera tidtabeller och transportflöden. Vidare betonas att skillnader i transportinfrastrukturen mellan de östra och västra delarna av EU måste åtgärdas. Kommissionen konstaterar att ett väl fungerande transportnät kräver betydande resurser. Det framhålls att det behövs diversifierade finansieringskällor inom både den offentliga och den privata sektorn. Kommissionen konstaterar i sammanhanget att det krävs bättre samordning mellan sammanhållnings- och strukturfonderna och de transportpolitiska målen. Kommissionen anför också att de projekt som kommer att vara berättigade till EU-finansiering måste lägga större tonvikt vid det mervärde som de tillför EU. Vidare framhålls att medlemsstaterna måste se till att det avsätts tillräckliga medel i statsbudgeterna. Det uppges i sammanhanget att finansieringskällor som också kan övervägas är bl.a. program för internalisering av externa kostnader och avgiftsfinansiering. Kommissionen understryker prissättningens betydelse och menar att transportavgifter och transportskatter måste omfördelas så att de i större utsträckning avspeglar principerna om förorenaren betalar och användaren betalar. Det anförs att internalisering av externa kostnader, undanröjande av skattemässig snedvridning och av obefogat stöd samt främjandet av fri konkurrens är del av ansträngningarna för att anpassa marknadens val till hållbarhetsbehoven. Kommissionen anser således att lokala externa kostnader som buller, luftföroreningar och trafikstockningar skulle kunna internaliseras genom en avgiftsbeläggning av infrastrukturanvändningen. Kommissionen meddelar bl.a. sin avsikt att ta fram riktlinjer för tillämpningen av internaliseringsavgifter för alla fordon och alla viktiga externa kostnader. Följande initiativ föreslås: Ett stomnät av strategisk infrastruktur, dit EU:s resurser ska koncentreras, fastställs inom ramen för de transeuropeiska transportnäten (TEN-T). Den privata sektorn engageras genom bl.a. förbättrade ramar för offentligt-privat samarbete (OPS). Transportavgifter och -skatter omstruktureras för att skapa en smart prissättning och beskattning. Det föreslås bl.a. att en obligatorisk infrastrukturavgift för tunga lastbilar införs gradvis, att internaliseringen av de externa kostnaderna för samtliga transportmedel fortsätter, och att ramar som gör det möjligt att avsätta intäkter från transport till utvecklingen av ett integrerat och effektivt transportsystem införs. Kommissionen kommer att förbättra EU:s transportpolitik och infrastrukturpolicy gentemot länderna i närområdet samt verka för att bl.a. utvidga reglerna för den inre marknaden genom arbetsinsatser i internationella organisationer och genom att fortsätta att arbeta för ökat marknadstillträde på transportområdet i internationella förhandlingar. Av faktapromemoria (2010/11:FPM103) framgår den preliminära svenska ståndpunkten i de frågor som behandlas i meddelandet. Regeringen delar kommissionens syn när det gäller att det övergripande målet för europeisk transportpolitik är att bidra till ett system som stöder ekonomiska framsteg, ökar konkurrenskraften och erbjuder transporttjänster med hög kvalitet som resurserna används effektivare. Regeringen framhåller att transportsystemen måste använda mindre och renare drivmedel, utnyttja infrastrukturen bättre och minska sin negativa inverkan på miljön. Regeringen välkomnar följaktligen målet att minska transportsektorns oljeberoende och utsläppen av växthusgaser . Det framhålls att generella ekonomiska styrmedel, dvs. sektorsneutrala, i första hand bör användas för att uppnå målen på aggregerad nivå. Regeringen konstaterar att vitboken inkluderar flera av de angelägna frågor som har drivit under förberedelsearbetet med vitboken, exempelvis vikten av att skapa ett effektivt och robust enhetligt europeiskt transportsystem, användningen av ny teknik och förändrade beteenden hos trafikanterna. Regeringen ifrågasätter dock att kommissionen för fram att överflyttning av trafik från ett trafikslag till ett annat är en målsättning i sig. Enligt regeringen bör målet i stället vara att skapa ett sammodalt transportsystem som är hållbart i alla dimensioner och där transportslagen samverkar så att de används optimalt. Vidare invänder regeringen mot kommissionens åsikt om att det bör bli obligatoriskt att införa vägavgifter och skatter genom kilometerskatt för tunga lastbilar. Regeringen motsätter sig också kravet på öronmärkning av inkomster från transporter och menar att dessa måste få användas där de gör mest nytta. De olika idéer eller förslag som kommissionen presenterar och listar i vitboken redovisas på ett övergripande sätt. Det närmare innehållet i respektive åtgärd kommer att framgå först när de enskilda förslagen presenteras; det är således svårt att göra någon närmare analys av hur subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna iakttagits. Utskottet vill dock understryka vikten av att i det fortsatta arbetet inte göra avkall på dessa principer; enligt utskottets mening kan detaljstyrning genom EU-regler inom vissa områden leda till suboptimering och ineffektivitet, till följd av bristande anpassning till lokala eller regionala förhållanden. Utskottet noterar att det i sammanfattningen av den konsekvensanalys som följer med kommissionens vitbok (SEK(2011) 359) anförs att de frågor som behandlas i vitboken om transportpolitiken har transnationella aspekter som inte på ett tillfredsställande sätt kan behandlas enbart av medlemsstaterna, utan i stället måste samordnas på EU-nivå. Det anförs också att åtgärder på EU-nivå på grund av sin omfattning kan ge bättre resultat och insatserna bli mer omfattande på många områden, såsom kapacitetsbyggnad, forskning, informations- och datainsamling, utbyte av bästa praxis, utveckling och samarbete. Utskottet kan i stora delar instämma i denna bedömning. Utskottet noterar dock att kommissionen i några fall tar upp frågor där besluten ligger hos medlemsstaterna på nationell, regional respektive nivå; det gäller t.ex. frågor om urbanisering eller om ett institutionaliserat samstämmigt agerande i EU visavi internationella organ. Mot denna bakgrund vill utskottet generellt framhålla nödvändigheten av att ansvarsfördelningen mellan gemenskapsnivå och nationell nivå blir så tydlig som möjligt. Det europeiska transportsystemet är en viktig förutsättning för en fungerande europeisk marknad och en hållbar tillväxt. Utskottet välkomnar därför att kommissionen tagit initiativ till en ny vitbok om den framtida politiken på området. I vitboken fastslås ett antal angelägna målsättningar för den framtida europeiska transportpolitiken. Det är dock enligt utskottets mening tämligen vagt hur dessa ska uppnås; utskottet vill därför understryka vikten av att vitboken omvandlas till konkreta handlingsplaner. Utskottet kan därför inte i detta utlåtande i detalj kommentera alla enskilda förslag i vitboken. Givet de stora belopp som ofta kännetecknar insatserna på transportområdet vill utskottet också framhålla vikten av att följa upp med utvärderingar av gjorda satsningar. Sådana utvärderingar bör utföras med enhetliga modeller och indikatorer och baseras på jämförbara och relevanta faktorer. Angående vitbokens visioner och målsättningar Färdplanens övergripande mål om ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportssystem synes ligga i linje med det övergripande transportpolitiska målet i om att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Utskottet har vid tidigare tillfällen (bl.a. i utlåtande /10:TU26) framhållit att utvecklingen av transportinfrastrukturen inom gemenskapen bör inriktas på att skapa kommunikationer med utgångspunkt i resenärers, företags och samhällets behov och som är förenliga med EU:s klimat- och energipaket. Klimatfrågorna kommer att finnas högt på de politiska dagordningarna , såväl på den globala arenan som i EU och i de enskilda medlemsstaterna. Övergången till ett samhälle som är anpassat till klimatförändringarna och till minskade utsläpp av växthusgaser kommer att för överskådlig framtid vara en nödvändig utgångspunkt för såväl den nationella som den internationella politiken. Behovet av att minska utsläppen av växthusgaser är särskilt påtagligt inom transportsystemet och utskottet välkomnar därför att kommissionen i vitboken fastställt specifika utsläppsmål. Utskottet kan konstatera att det framför allt på miljö- och klimatområdena återstår mycket att göra, bl.a. när det gäller arbetet med energieffektivitet inom transportsektorn och övergången till förnybara drivmedel. Transportsektorn måste bli mer miljövänlig och medel måste satsas på klimatsmarta lösningar, exempelvis stöd för att utveckla effektiva och långsiktigt hållbara godstransportkorridorer eller för att öka järnvägens och sjöfartens andel av godstransporterna. Det är angeläget att den europeiska transportpolitiken underlättar för resenärer och transportköpare att välja klimateffektiva lösningar. Av vitboken framgår utgångspunkten att transporterna inom EU kommer att öka framöver. Utskottet vill understryka att resor och transporter bidrar till en önskad samhällsutveckling som bl.a. innebär en ökad frihet att bo och leva där man vill och ha tillgång till en god arbetsmarknad. Utskottet menar därför i likhet med kommissionen att det inte är ett mål i sig att minska resandet eller transportarbetet. Det är däremot angeläget att kunna bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökade utsläpp. Utskottet noterar att kommissionen föreslår ett procentuellt mål för överflyttning av transporter från väg till andra transportslag. Utskottet vill med anledning av detta understryka att det inte är trafiken som sådan som bör begränsas utan dess negativa effekter i form av t.ex. skador på miljö och hälsa samt trängsel. Att vissa transporter skulle kunna undvikas vid en bättre tillgänglighet är obestridligt. I vissa fall kan givetvis tillgänglighetsbehovet tillgodoses virtuellt, t.ex. genom IT-teknik. En framsynt samhällsplanering i övrigt, t.ex. i miljöer, är självklart också angelägen. Detta är dock ett område som medlemsstaterna själva råder över. Utskottet vill framhålla att en överflyttning från ett transportslag till ett annat inte kan vara ett mål i sig utan ett verktyg för att bryta sambandet mellan ökade transporter och ökade utsläpp. I stället för ett procentuellt mål för överflyttning av vägtransporter till andra transportslag synes det enligt utskottets mening vara lämpligare att fokusera på att förbättra förutsättningarna för konkurrenskraftiga transporter inom de övriga transportslagen. För att förbättra kvaliteten och tillförlitligheten inom järnvägen är det t.ex. angeläget att skapa ett mer integrerat europeiskt järnvägssystem med särskilda godstransportkorridorer. När det gäller sjötransporter är det t.ex. viktigt att underlätta formaliteterna för fartyg som går mellan hamnar i EU och undanröja hinder som står i vägen för ett ökat utnyttjande av inre vattenvägar. I likhet med den vill utskottet understryka att målet bör vara att skapa ett hållbart transportsystem där transportslagen samverkar så att de används optimalt. Genom sammodalitet kan ett effektivt transportsystem skapas som också är miljö- och klimateffektivt. I vitboken förutspås en kraftig tillväxt för luftfarten. Utskottet instämmer i luftfartens betydelse för bl.a. längre transporter, inte minst för områden inom där lämpliga alternativa resemöjligheter inte står till buds. Utskottet vill dock i sammanhanget framhålla att luftfartstransporter delvis borde kunna ersättas av transporter på järnväg förutsatt att kvaliteten och tillförlitligheten för sådana transporter förbättras, inte minst över nationsgränserna.