bet · GY01FöU4 · 2011-04-15 00:00:00 — 2010/11:FöU4 Försvarsmakten I betänkandet behandlas 17 motioner om Försvarsmakten som väckts under den allmänna motionstiden . I betänkandet behandlas också styrelses redogörelse om den nordiska stridsgruppen 2008 (redogörelse /11:RRS9) samt 2 motioner som väckts med anledning av redogörelsen. Utskottet föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening att en luftförsvarsutredning bör tillsättas. Utskottet konstaterar att andelen kvinnor i Försvarsmakten är otillräckligt. har tidigare tillkännagivit att ska godkänna fortsatta medverkan i EU:s stridsgrupper. Regeringen bör återkomma till med förslag om hur ska bidra till EU:s stridsgrupper efter 2011. Utskottet föreslår att motionen om luftförsvarsutredning bifalls delvis och att övriga motioner avslås. Utskottet föreslår vidare att redogörelse läggs till handlingarna. Det finns fem reservationer och ett särskilt yttrande i betänkandet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2010/11:Fö208 av (M), 2010/11:Fö209 av (S) och 2010/11:Fö237 av (M) yrkandena 1 och 2. 2010/11:Fö217 av (M), 2010/11:Fö218 av och (båda M), 2010/11:Fö221 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2010/11:Fö226 av (KD) och 2010/11:Fö227 av och (båda S). tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om en luftförsvarsutredning. Därmed bifaller delvis motion 2010/11:Fö210 av och (båda MP). Reservation 1 (M, FP, C, KD) 2010/11:Fö222 av (FP), 2010/11:Fö245 av (M), 2010/11:Fö247 av m.fl. (S) och 2010/11:Fö250 av (M). Reservation 2 (SD) Kvinnor, fred och säkerhet 2010/11:U236 av m.fl. (FP) yrkandena 7 och 8 samt 2010/11:U296 av m.fl. (V) yrkandena 18, 19, 21 och 22. Reservation 3 (S, MP, V) Internationellt försvarsindustrisamarbete och militära kompetensnätverk 2010/11:Fö229 av (KD) och 2010/11:Fö243 av (M). Återkomma om deltagande, styrning och information om den nordiska stridsgruppen m.m. 2010/11:Fö6 av m.fl. (S) yrkandena 13. Reservation 4 (S, MP, V) 2010/11:Fö5 av och (båda SD). Reservation 5 (SD) Redogörelse om den nordiska stridsgruppen 2008 lägger redogörelse /11:RRS9 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V) och (FP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas motioner om Försvarsmakten som väckts under den allmänna motionstiden . I betänkandet behandlas också styrelses redogörelse om den nordiska stridsgruppen 2008 (redogörelse /11:RRS9) samt motioner som väckts med anledning av redogörelsen. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionerna. (M) anser i motion 2010/11:Fö208 att Försvarsmakten inom ramen perspektivstudier bör redovisa konsekvenserna för Försvarsmakten av en svensk Natoanslutning. (M) föreslår i motion 2010/11:Fö237 att Försvarsmakten får i uppdrag att börja planera för att ge militärt stöd till stater i närområde (yrkande 1). Försvarsmakten bör också få i uppdrag att börja planera för att kunna ta emot militärt stöd vid försvaret av (yrkande 2). (S) anser i motion 2010/11:Fö209 att genom sitt geografiska läge i kan utgöra platsen för ett strategiskt viktigt arbete i . bör vara en säkerhetspolitisk arena i . Bakgrund och tidigare behandling I det försvarspolitiska inriktningsbeslutet (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10) slogs solidaritetsförklaringen fast som innebär att ska kunna ge, ta emot och lämna militärt stöd på ett annat sätt än tidigare: är militärt alliansfritt. Hot mot freden och vår säkerhet kan bäst avvärjas i gemenskap och samverkan med andra länder. Det går inte att se militära konflikter i vårt närområde som skulle påverka endast ett land. kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat medlemsland eller nordiskt land. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. ska därför kunna såväl ge som ta emot militärt stöd. Natoanslutning och militärt stöd Ett enigt försvarsutskott har tidigare avstyrkt liknande motioner som den om redovisning av konsekvenserna för en svensk Natoanslutning (bet. 2008/09:FöU10) och den om planering för att ge och ta emot militärt stöd (bet. 2009/10:FöU8). säkerhetspolitiska betydelse har markerats genom det försvarspolitiska inriktningsbeslutet . Genom beslutet ska stridsvagnsförband grupperas på . Någon utredning om konsekvenserna av en svensk Natoanslutning är inte aktuell. Motionen om detta avstyrks därför av utskottet. Utskottet utgår från att Försvarsmakten genomför en planering för att kunna ge och ta emot militärt stöd. Motionen behöver därmed inte bifallas. Utskottet ser positivt på ett utvecklat samarbete och utbyte i . Det stärker säkerheten i en region där har ett strategiskt läge. Något särskilt uppdrag från om detta behövs dock inte. Motionen avstyrks av utskottet. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening att en luftförsvarsutredning bör tillsättas. Utskottet tillstyrker delvis motionen om en luftförsvarsutredning och avstyrker motionerna i övrigt. Jämför reservation 1 (M, FP, C, KD) och särskilt yttrande (SD). och (MP) föreslår i motion 2010/11:Fö210 att det ska tillsättas en parlamentariskt sammansatt luftförsvars- och flygindustrikommitté. Den ska utreda flygvapnets framtid vad avser vapen, flygtid, baser, ledningssystem och nya flygplan samt tidsplan. (M) framhåller i motion 2010/11:Fö217 att i takt med att strategiska betydelse ökar växer också behovet av att övervaka . Det är av stor vikt att Försvarsmaktens förmåga till patrullering och övervakning av och säkerställs. och (M) föreslår i motion 2010/11:Fö218 att regeringen ser över möjligheterna för att tillsammans med övriga nordiska länder ta ett ansvar för luftpatrullering och luftövervakning av och . (FP) anser i motion 2010/11:Fö221 att ett nytt vapenslag kallat e-krig bör organiseras i Försvarsmakten från de enheter i nuvarande vapenslag som huvudsakligen utför uppgifter relaterade till telekrig (yrkande 1). Det nya vapenslaget e-krig bör få det huvudsakliga ansvaret i samhället i såväl fredstid som krigstid för en effektiv samverkan mellan samtliga civila och militära insatser relaterade till e-krig, telekrig, signalspaning, elförsörjning och datakommunikation (yrkande 2). (KD) anser i motion 2010/11:Fö226 att hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna bör utvecklas till en krishanteringsorganisation. Om hemvärnet används på rätt sätt, möjliggör det att ett försvar och ett krishanteringsverktyg finns tillgängligt över hela landet. och (S) anser i motion 2010/11:Fö227 att de nya helikoptrarna som anskaffas ska lämna stöd till civil verksamhet när det finns behov av detta. Bakgrund och tidigare behandling Nytt vapenslag om informationskrigföring beslutade om Försvarsmaktens insatsorganisation i samband med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet (bet. 2008/09:FöU10, rskr 2008/09:292). består enligt riksdagsbeslutet av en strategisk och operativ ledning, logistikförband, arméstridskrafter, marinstridskrafter samt flygstridskrafter. Under ledningsförbanden finns en telekrigsbataljon. Regeringen har därefter i budgetpropositionen redovisat sin bedömning av vilka förband som bör ingå i insatsorganisationen. Utskottet har inte haft några invändningar mot vad regeringen redovisat. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och () har viktiga uppgifter inom informationssäkerhetsområdet. MSB ska stödja och samordna arbetet med samhällets informationssäkerhet samt analysera och bedöma omvärldsutvecklingen inom området. FRA ska ha hög teknisk kompetens när det gäller informationssäkerhetstjänst och stödja statliga myndigheter m.fl. inom området. Luftförsvaret är en mycket väsentlig del av försvarsförmåga och utgör också ett viktigt element i våra internationella försvarssamarbeten. Luftförsvar innefattar system för att upptäcka och varna för samt bekämpa anfallande flygplan och robotar. För att upptäcka, följa och identifiera mål används främst radar och signalspaning. För bekämpning används stridsflyg och luftvärn. Genomgående utnyttjas ett kvalificerat datorstöd för analys av radarbilder, överföring av data samt ledning. Stridsflygsystem är mycket komplexa system med långa utvecklingstider () och mycket långa livscykler (). Det är därför viktigt att ha en långsiktig strategi för vilka förmågor behöver och för hur anskaffningen av kostnadseffektiva system kan genomföras. Teknikutvecklingen ger ständigt nya möjligheter. Flygsystem kan förmodligen vara både bemannade och obemannade. Få länder utvecklar egna stridsflygsystem. Utvecklingen pekar mot en ytterligare integrering av utvecklingskapacitet och stärkt samarbete mellan länder. Regeringen framhåller i propositionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140) att den vill fortsätta med en regional samordning avseende luft- och sjöövervakning genom att dels stärka de bi- och multilaterala överenskommelser som finns inom området, dels ingå ytterligare överenskommelser där så behövs. I Stoltenbergrapporten föreslås att de nordiska länderna tar ett ansvar för luftövervakning och luftpatrullering över . Det föreslås vidare att det etableras ett nordiskt system för övervakning och varning i de nordiska havsområdena. Inom EU pågår ett arbete som syftar till en gemensam sjöövervakning. Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna Det försvarspolitiska inriktningsbeslutet innebär att hemvärnet utvecklas genom att vissa hemvärnsförband ges en hög generell tillgänglighet och utvecklas till nationella skyddsstyrkor. Hemvärnet bör bestå av ca 22 000 personer. Antalet hemvärnsbataljoner ska vara 40. De nationella skyddsstyrkorna har ökade krav på användbarhet och tillgänglighet. De nationella skyddsstyrkorna utvecklas ur hemvärnets insatsförband och de ska kunna användas som förband även i fred. Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna är en viktig del av försvar och löser nationella uppgifter såsom skydd och bevakning av skyddsobjekt och av viktig infrastruktur samt ger stöd till samhället. Personalen i de nationella skyddsstyrkorna bör ha tjänstgöringsskyldighet även i fred. Detta stärker hemvärnets förmåga att vara ett instrument i nationell krishantering liksom dess förmåga att stödja det övriga samhället. Hemvärnet kommer att ha en betydelsefull roll genom sin närvaro med militära förband i särskilt viktiga geografiska områden samt vara en viktig militär resurs i händelse av ett försämrat säkerhetspolitiskt läge. Utvecklingen av de nationella skyddsstyrkorna innebär en betydande ambitionshöjning. Nya helikoptrar som stöd till civil verksamhet har bemyndigat regeringen att besluta om anskaffning av ett nytt medeltungt helikoptersystem (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348). Försvarsministern lämnade svar på en skriftlig fråga om Försvarsmaktens inköp av nya medeltunga helikoptrar och samhällets förmåga att hantera kriser . Försvarsministern svarade att i händelse av kris är en effektiv och snabb samordning mellan civila och militära aktörer av största vikt men att stöd till civil verksamhet inte är dimensionerande för Försvarsmakten. konstaterade i sitt slutbetänkande att ytterligare medeltunga helikoptrar innebär att helikopterbataljonens förmåga att stödja samhället med helikoptertransporter kommer att öka betydligt. Det inte aktuellt att införa något nytt vapenslag inom informationskrigföringsområdet för Försvarsmakten. Utskottet föreslår därmed att motionen avslås. Det bör utredas hur luftförsvaret ska utformas långsiktigt för att det ska kunna möta framtida operativa krav. har beslutat att det ska finnas 100 stridsflygplan JAS 39 C/D. Enligt budgetpropositionen bedömer regeringen att den operativa livslängden för JAS 39 C/D kommer att vara uppnådd . har vid olika tillfällen, senast i samband med att försvarets budget fastställdes , beslutat att en viss uppgradering får ske av JAS 39 C/D. har beslutat att 10 39 C/D får utvecklas till en E/F-version om eller något annat land väljer att anskaffa JAS 39 . Det är den förra utredningen om luftförsvaret gjordes i (1967). Det bör nu tas ett nytt helhetsgrepp. En luftförvarsutredning bör tillsättas för att utreda vårt framtida luftförsvar. Utredningen bör ha ett längre tidsperspektiv, ta sikte och integrera dagens beslut med morgondagens tekniska utveckling och system. Utredningen bör också beakta behovet av internationellt forsknings- och utvecklings- och materielsamarbete. Avvägning av luftstridskrafter bör göras mot andra operativa behov i Försvarsmakten inom ramen för ett balanserat försvar och en balanserad ekonomi. Andra alternativ till flygstridskrafter bör också beaktas. En luftförsvarsutredning bör beakta vad som framkommer i de studier om framtida flygsystem (2035+) som () påbörjat. Ett beslut om utformningen av det framtida luftförsvaret kommer att innebära synnerligen omfattande och långtgående ekonomiska åtaganden för staten. Därför bör det tillsättas en parlamentarisk luftförsvarsutredning. partier bör ges möjlighet att delta i utformningen av kommittédirektiven till utredningen. Förslag om mer omfattande förändringar av flygstridskrafterna bör därefter underställas i en proposition. Ett ställningstagande till luftförsvarets framtida utformning och stridsflygplanens förmågeutveckling på lång sikt kan göras t.ex. i samband med nästa inriktningsbeslut. Motionen om en kommitté om flygvapnets framtid är därmed delvis tillgodosedd och bör således bifallas delvis. Vad som ovan anförs bör tillkännage för regeringen som sin mening. Utskottet understryker vikten av att de nordiska och baltiska länderna fördjupar och utvecklar samarbetet när det gäller luft- och sjöövervakning. Motionen är delvis redan tillgodosedd. Utskottet avstyrker därför motionen. Motionen om hemvärnet är genom det försvarspolitiska inriktningsbeslutet delvis tillgodosedd. Den behöver inte bifallas. Utskottet delar de synpunkter som försvarsministern anför om nya medeltunga helikoptrar i Försvarsmakten. Dessutom vill utskottet understryka att Försvarsmakten i enlighet med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet ska stödja samhället med sina helikoptrar. Utskottet avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionerna. Jämför reservation 2 (SD). (FP) anser i motion 2010/11:Fö222 att det behövs en integrerad garnison i . Amfibieregementet bör återupprättas och helikopterskvadronen återigen förläggas till . Korvetter och minröjare bör återföras till hemmahamnen . Stadsjägarkonceptet för strid i stad och mot terrorhot bör utvecklas. Inte minst den kompetensen måste tillvaratas. Ett återupprättat starkt försvar för är viktigt för hela . (M) föreslår i motion 2010/11:Fö245 att ett centrum för territoriell militär ledning ska förläggas till . Det är den mest naturliga platsen eftersom är en av försvarets mest betydelsefulla garnisons- och utbildningsorter. ingår också i en av landets förbandstätaste regioner. m.fl. (S) framhåller i motion 2010/11:Fö247 vikten av att kunskapen vid regementena i , och tas till vara. I tidigare försvarsbeslut har det varit en målmedveten strävan mot större enheter för att skapa en rationell organisation. Arbetet mot ökad integrering och samordning i garnisoner bör fullföljas. (M) anser i motion 2010/11:Fö250 att regeringen bör överväga att flytta helikopterflottiljen från /Malmen till /Kallax. Det finns flera skäl till en sådan förflyttning, bl.a. möjligheterna att samverka med arméförband och förmågan att kunna agera i subarktisk miljö. Bakgrund och tidigare behandling beslutade om grundorganisationen i samband med det försvarspolitiska beslutet (bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2008/09:143). fastställde vilka förband som skulle läggas ned, omlokaliseras respektive inrättas. beslutade också om omfattningen av grundorganisationen och förbandens lokalisering. I det sammanhanget beslutades att Försvarsmaktens helikopterflottilj skulle vara lokaliserad till /Malmen. Ett enigt försvarsutskott har tidigare avstyrkt liknande motioner som den om försvaret av (bet. 2009/10:FöU8 och bet. 2008/09:FöU10) och den om , och (bet. 2008/09:FöU10). Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1) anmält att Försvarsmakten kommer att inrätta fyra regionala staber som bl.a. ska samordna den markterritoriella verksamheten. Det är således inte som beslutar om lokaliseringen av de regionala staberna. Det är inte aktuellt med några grundorganisationsändringar av det slag som motionärerna föreslår. Motionerna bör därför avslås. Kvinnor, fred och säkerhet Utskottets förslag i korthet Utskottet konstaterar att andelen kvinnor i Försvarsmakten är otillräckligt. Jämför reservation 3 (S, MP, V). m.fl. (FP) föreslår i motion 2010/11:U236 att bör arbeta för att fler kvinnor ska finnas med i internationella styrkor (yrkande 7). Vidare bör genusfrågor få ett större utrymme i utbildningen av insatsstyrkorna (yrkande 8). m.fl. (V) anser i motion 2010/11:U296 att regeringen ska arbeta för att nå en jämnare könsfördelning inom Försvarsmakten (yrkande 18). Resurser måste satsas på utbildning i genuskunskap och i FN-resolutionerna och 1820, både vad gäller den personal som tjänstgör i och den personal som ska delta i internationella operationer (yrkande 19). Målet vid fredsbevarande insatser bör vara att av deltagarna är kvinnor, och regeringen bör sätta upp mål och delmål för att nå den siffran (yrkande 21). Berörda myndigheter vid internationella insatser bör upprätta handlingsplaner för att genomföra resolution (yrkande 22). och det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet har framfört den stora betydelsen av FN-resolutionerna (2000) och 1380 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet och att de omsätts inom försvaret. har också vid många tillfällen klargjort sin bestämda uppfattning om vikten av att andelen kvinnor i Försvarsmakten ökar. I Försvarsmaktens årsredovisning redogörs för genomförandet av FN:s säkerhetsrådsresolutioner och 1820 samt ett genusperspektiv i de internationella insatserna. Detta arbete fortsatte . Genomförings- och utvecklingsarbetet har utgått från regeringens handlingsplan för perioden 20092012. Andelen kvinnor som tjänstgjorde i internationella operationer var , vilket är en viss ökning jämfört med . Av årsredovisningen framgår vidare att andelen kvinnor i Försvarsmakten varierar mycket mellan olika personalkategorier. Andelen kvinnliga yrkesofficerare var medan andelen civilanställda kvinnor var . Andelen kvinnliga rekryter var . Totalt för samtliga personalkategorier fanns det kvinnor i Försvarsmakten . Överbefälhavaren () framhöll vid ett sammanträde i försvarsutskottet att han anser att andelen kvinnor i Försvarsmakten är otillräckligt. Historiskt sett har enligt ÖB värnplikten för män inneburit att andelen kvinnor i försvaret påverkats negativt. Det nya personalförsörjningssystemet innebär större möjligheter att öka andelen kvinnor. Försvarsmakten vidtar nu åtgärder i rekryteringen för att förbättra förhållandena. Utskottet konstaterar att Försvarsmakten på ett ambitiöst sätt genomför FN-resolutionerna och 1380 i sin verksamhet. Utskottet förutsätter att detta arbete fortsätter. Utskottet konstaterar att andelen kvinnor i Försvarsmakten är otillräckligt. Utskottet utgår från att Försvarsmakten ytterligare intensifierar sina åtgärder för att öka andelen. Detta är en mycket viktig fråga som utskottet kommer att följa noga. Motionerna avstyrks av utskottet. Internationellt försvarsindustrisamarbete och militära kompetensnätverk Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionerna. (KD) anser i motion 2010/11:Fö229 att internationella samarbete inom flygindustrin bör utvecklas. bör öka sitt samarbete med framväxande länder, t.ex. . Ett närmare samarbete inom flygindustrin skulle stärka som framgångsrik industri- och tjänstenation. (M) framhåller i motion 2010/11:Fö243 att regeringen bör se över möjligheterna att främja utvecklingen av militära kompetensnätverk i . Sådana nätverk har etablerats inom olika högteknologiska områden. Det försvarspolitiska inriktningsbeslutet innebär att det internationella samarbetet inom materielområdet bör öka. Möjligheter till samarbete bör utnyttjas om de leder till att man uppnår ett eller flera av följande resultat: ökad operativ effekt, förbättrad interoperabilitet, kostnadsdelning eller tillgång till kompetens vi inte själva har möjlighet att bygga upp eller på annat sätt kan få tillgång till. Utskottet framhöll i utlåtande /09:FöU3 Strategi för en konkurrenskraftig europeisk förvarsindustri vikten av produktiva samarbeten och utbyten med tredjeländer. Utskottet underströk att EU bör verka för goda relationer med omvärlden på det försvarsindustriella området. Regeringen anför i sin forskningspolitiska proposition Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) att försvaret i stor utsträckning samverkar med det civila samhällets forskningsaktörer för att nyttiggöra kunskap och resurser som finns tillgängliga där. Regeringen framhåller också att det finns många områden där kunskap från försvarstillämpningar kan ge bidrag till civila frågeställningar och att det finns potential att bredda kompetenser som kan nyttjas såväl civilt som militärt. Ett ökat kunskapsutbyte mellan försvarssektorn och samhällets övriga sektorer, där mer av resultaten från respektive sektor kommer andra till del, kan vara gynnsamt för det nationella kunskapsläget som helhet. Mot bakgrund av den försvarspolitiska inriktningspropositionen som utskottet ställt sig bakom och vad utskottet framhåller i utlåtande /09:FöU3 anser utskottet att motionen om internationellt industrisamarbete delvis är tillgodosedd. Utskottet delar den uppfattning som framförs i den forskningspolitiska propositionen. Motionen om kompetensnätverk är därmed också delvis tillgodosedd. Motionerna avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet har tidigare tillkännagivit att ska godkänna fortsatta medverkan i EU:s stridsgrupper. Utskottet anser att regeringen bör återkomma till med förslag om hur ska bidra till EU:s stridsgrupper efter 2011. Den socialdemokratiska motionen är med vad utskottet anför till stor del redan tillgodosedd och behöver inte godkännas. Motionen från bör avslås. Utskottet föreslår att redogörelse läggs till handlingarna. Jämför reservationerna 4 (S, MP, V) och 5 (SD). har granskat förbandsuppbyggnaden av stridsgruppen NBG08. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten Den nordiska stridsgruppen 2008 en del av EU:s snabbinsatsförmåga (RiR 2010:20). granskning visar på flera brister i styrningen av förbandsuppbyggnaden . Regeringens och Försvarsmaktens arbete med stridsgruppen organiserades och styrdes inte på ett effektivt sätt. Granskningen visade på brister i såväl personalförsörjning, materielförsörjning som samövning. bedömer vidare att regeringen inte gav en rättvisande bild av uppbyggnaden av den första nordiska stridsgruppen. iakttagelser och slutsatser är enligt styrelsen allvarliga. Styrelsen ser särskilt allvarligt på den bristande informationen till . Det var först som regeringen informerade om att utformningen av stridsgruppen förändrats kraftigt. Så sent som meddelade regeringen att kostnaderna för NBG08 blev avsevärt dyrare än planerat. intentioner med förberedelserna och genomförandet av NBG08 var att de skulle genomföras i enlighet med den inriktning som redovisades i regeringens proposition 2004 (prop. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU4, 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143). Det är enligt styrelsen viktigt att alltid informeras om avvikelser av den här karaktären så att den ges möjlighet att ta ställning till de förändrade förutsättningarna. avser att göra en uppföljningsgranskning av den nordiska stridsgruppen 2011 (NBG11) och kommer då att granska de effekter som NBG08 haft för såväl uppbyggnaden av den nya stridsgruppen 2011 som försvarets arbete med att ställa om till ett insatsförsvar. Styrelsen förutsätter att regeringen och Försvarsmakten beaktar och tar till vara iakttagelser från granskningen och utvecklar sin information och redovisning till i kommande projekt.