bet · GZ01FiU1 · 2011-11-15 00:00:00 — Men vi tror också att vi kan driva på utvecklingen ännu mer genom en registreringsskatt för bilar med koldioxidutsläpp över en viss nivå. Transporterna står för en stor del av miljöbelastningen i vårt samhälle. Därför föreslår vi en vägslitageavgift för tunga fordon. Den särskilda skattereduktion på förvärvsinkomster som den borgerliga regeringen har infört, det s.k. jobbskatteavdraget, bygger på antagandet att sänkt skatt på arbete ökar viljan hos den enskilde att öka sitt arbetsutbud. I de riktigt höga inkomstskikten är det tvärtom troligt att sänkt skatt på arbete får den rakt motsatta effekten, dvs. ett minskat arbetsutbud. Vi föreslår därför en nedskalning av förvärvsavdraget för inkomster . Pensionärer ska inte beskattas hårdare än löntagare. En väl fungerande arbetslinje kräver att det både ska löna sig att arbeta och att ha arbetat. Den borgerliga regeringen har medvetet skapat och behållit en skatteklyfta mellan lön och pension. Vi sluter denna klyfta successivt genom att höja grundavdraget för pensionärer. De små och medelstora företagen står för nästan hela nettotillskottet av nya jobb. Att få dessa företag att fortsätta växa och anställa är helt centralt. Vi föreslår därför en nedsättning av arbetsgivaravgiften på lönesummor riktad mot mindre företag. Den finns mycket lite stöd i den vetenskapliga litteraturen för att generella sänkningar av arbetsgivaravgiften långsiktigt skulle ge några positiva effekter på sysselsättningen. Därför föreslår vi att den nedsatta arbetsgivaravgiften för unga avskaffas. Regeringen föreslår sänkt moms på restaurang- och cateringtjänster, en dyr åtgärd med mycket tveksam effekt på tillväxt och sysselsättning. En publicerad studie har slagit fast att erfarenheterna från en motsvarande momssänkning på frisörtjänster i visar att varken efterfrågan på frisörtjänster eller sysselsättningen inom branschen påverkades. Även och bedömer att sysselsättningseffekten av sänkt krogmoms sannolikt är överskattad. Vi delar den ekonomiska expertisens skepsis och säger därför nej till detta slöseri med skattebetalarnas pengar. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (MP) av Per (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i reservationen. 2011/12:Fi221 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 3 samt 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkande 1 och avslår proposition 2011/12:1 finansplanen punkt 1 och motionerna 2011/12:Fi231 av m.fl. (V), 2011/12:Fi240 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 14, 2011/12:Fi242 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 11 och 13, 2011/12:Fi243 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 8, 2011/12:Fi252 av m.fl. (V), 2011/12:Fi253 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Fi261 av (M), 2011/12:Fi272 av m.fl. (S), 2011/12:Fi286 av (M), 2011/12:Sk356 av (M) yrkandena 1 och 4, 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 3 och 28, 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 18, 2011/12:MJ291 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2011/12:MJ407 av m.fl. (V) yrkande 23. har fantastiska möjligheter att genom klimatsmarta investeringar skapa många nya arbetstillfällen, forma ett hållbart samhälle och bygga landet starkare . vision är ett förnybar energi, energieffektiva bostäder och snabba och punktliga järnvägstransporter. En grön ekonomi innebär en ansvarsfull finanspolitik med ett finansiellt sparande nära balans. Det är i dagens osäkra läge mycket viktigt att säkerställa ett handlingsutrymme som möjliggör ytterligare åtgärder om konjunkturen försämras. Vi delar regeringens syn på reformutrymmets storlek och anser att det är centralt att inte på något sätt riskera statens finanser. Reformutrymmet ska i första hand användas för att stärka den svenska ekonomins långsiktiga hållbarhet genom investeringar i en mer resurseffektiv och ekologiskt hållbar ekonomisk utveckling. För att rusta svensk ekonomi bör investeringar göras för att skapa nya jobb samt satsningar göras på infrastruktur, förnybar energi och ett bättre utbildningssystem. Dessutom måste klyftorna i samhället minskas genom att omfördela inom ramen för skattesystemet. får det vi gör aldrig utesluta att vi lämnar en god miljö efter oss och ger våra barn samma möjligheter som vi själva har fått. En förutsättning för långsiktigt hållbara statsfinanser är att ekosystemen inte utarmas och att deras långsiktiga bärkraft inte överskrids liksom att samhällets resurser i form av välmående och aktiva medborgare bevaras. saknas det indikatorer som följer upp det svenska och globala naturresursutnyttjandet. Indikatorer bör därför införas som följer den ekonomiska politikens lång- och kortsiktiga effekter på ekologisk hållbarhet, indikatorer som följer upp naturresursutnyttjandet i den svenska ekonomin liksom sociala indikatorer. Ansvar för nya jobb och ett hållbart arbetsliv Den svenska ekonomin behöver moderniseras så att nya, hållbara jobb skapas i fler och växande företag. En bärande del i strategi handlar om de nya jobb som växer fram i en grön modernisering av samhället. Jobben ska växa fram i tjänstesektorn och i miljöteknikföretag, men också inom den traditionella industrin genom investeringar i forskning och utveckling, i infrastruktur, förnybar energi och i hållbara och energieffektiva bostäder. I en grön ekonomi får entreprenörer, innovatörer och forskare ökat utrymme. Det ska vara lika självklart att starta ett företag som att söka ett arbete. Villkoren för entreprenörskap och företagande ska förbättras genom sänkta kostnader för att anställa och minskat regelkrångel. behöver en företagarpolitik där alla som bär på idéer till företag får möjlighet att förverkliga dem och där små företag får växa. Småföretagarna i är en stor potential i omställningen till ett grönare samhälle. Dessa företagare pekar ut den höga nivån på arbetsgivaravgiften och det betungande sjuklöneansvaret som de två största hindren för att växa och skapa nya jobb. I syfte att underlätta för de små företagen bör arbetsgivaravgiften permanent sänkas på en lönesumma upp till maximalt ca och sjuklöneansvaret för företag med upp till tio anställda helt avskaffas. Arbetslösheten för unga har hållit sig kvar på höga nivåer . Det krävs en rad åtgärder för att minska ungdomsarbetslösheten. Arbetsgivaravgiften bör avskaffas helt för företag som anställer unga arbetslösa. Möjligheten att läsa in gymnasiekompetens på folkhögskola eller inom den kommunala vuxenutbildningen behöver förbättras, och 5 000 nya utbildningsplatser bör inrättas. Unga , som saknar fullgod gymnasieutbildning, bör också ges möjlighet till studiemedel utan återbetalningskrav för att läsa in gymnasiet på folkhögskola eller komvux. Utöver dessa platser bör det införas ett tillfälligt konjunkturpaket i form av 2 500 platser i arbetsmarknadsinriktad yrkesutbildning för unga och 1 000 fler platser på . Dessutom bör 1 200 platser inrättas i ett traineeprogram i välfärden. Ansvar för ett gott samhälle En modernisering till en hållbar ekonomi kan ge stora förbättringar, både för individen och för samhället, . vill bygga ett samhälle där vi lever tillsammans och tar hand om varandra. På detta sätt skapar vi gemenskap och en vilja att hjälpas åt. ska vara ett tryggt land och klyftorna mellan människor små. Väl fungerande trygghetssystem, en fungerande hälso- och sjukvård samt barnomsorg och äldreomsorg av hög kvalitet ökar människors trygghet och gör att vardagen fungerar även i perioder av sjukdom eller arbetslöshet. Genom en generell välfärd och socialförsäkringar som omfattar alla kan också de ekonomiska klyftorna mellan människor minska. Trygghetssystem ska vara enkla, överskådliga och jämlika. Ett och samma trygghetssystem arbetslivstrygghet ska införas för den som är sjuk eller arbetslös eller i behov av försörjningsstöd. ska det finnas en gemensam ingång till alla trygghetssystem genom en ny myndighet. Som ett steg på vägen mot arbetslivstrygghet bör regeringen genomföra en rad förbättringar i sjukförsäkringen och a-kassan. Sjukförsäkringen ska vara en försäkring som försäkrar även vid långvarig sjukdom. Den bortre gränsen i sjukpenningen ska slopas helt, ersättningsnivån ska höjas till av tidigare inkomst och prövningen av arbetsförmågan mot hela den reguljära arbetsmarknaden ska tas bort. För att nå dem med lägst inkomster eller som helt saknat inkomster innan sjukskrivningen bör också en grundersättning, ett golv, införas i sjukförsäkringen som motsvarar den i arbetslöshetsförsäkringen. Arbetslöshetsförsäkringen ska vara en omställningsförsäkring som omfattar alla och som hjälper människor tillbaka in i arbete. En långsammare nedtrappning av ersättningsnivån ska göras så att den arbetslöse ska få av tidigare dagsförtjänst och först därefter . Som ett led i bekämpningen av barnfattigdomen ska föräldrar få 80 procents ersättning , därefter trappas ersättningen av till . Dessutom bör taket i arbetslöshetsförsäkringen höjas med till per dag . I får varken barnen eller våra äldre komma i andra hand. Genom att tillföra kommunsektorn extra resurser kan vi få fler händer i vården och omsorgen så att våra äldre kan få en värdig omsorg och kvaliteten i hälso- och sjukvården stärks. Syftet med den ekonomiska familjepolitiken bör vara att stärka barnfamiljers ekonomi och då särskilt de familjer som är i störst behov. Genom att höja grundnivån i föräldraförsäkringen kan alla nyblivna föräldrar oavsett tidigare situation få en ersättning som motsvarar golvet i arbetslöshetsförsäkringen. Underhållsstödet till barn efter en separation är viktigt för att motverka barnfattigdomen. Stödet bör höjas för att ge de fattigaste barnfamiljerna en rimligare levnadsnivå. Ansvar för att ge alla unga en bra utbildning Skolan ska ge unga möjligheter att utvecklas på sina egna villkor till sin fulla potential. En god utbildningsnivå skapar också en trygghet hos människor och rustar dem inför den strukturomvandling som vi står inför. Kvaliteten i grundskola, gymnasieskola och högskola behöver förbättras. Det finns en rad åtgärder som kan skapa förutsättningar för betydande kvalitetshöjningar inom hela skolväsendet: förskolan, grund- och gymnasieskolan och vuxenutbildningen. En riktad satsning på utveckling av den svenska skolan skapar förutsättningar för lärares kompetens-, yrkes- och löneutveckling. En långsiktigt fungerande satsning måste innefatta stat och kommun i samverkan. Sammanlagt bör satsas på att utveckla nya karriärmöjligheter för lärare och för att lärare ska få den kompetensutveckling som krävs för att eleverna i skolan ska garanteras utbildning av högsta kvalitet. Kvaliteten i högskoleutbildningen kan öka genom mer lärarledd undervisningstid och en bättre matchning mellan högskolan och arbetsmarknaden. Alla heltidsstudenter ska på högskolor och universitet ha haft i genomsnitt minst lärarledd undervisningstid , oavsett utbildningsprogram eller ämne. Lärosätenas stöd till studenterna för att hitta en väg ut på arbetsmarknaden behöver förbättras. Det kan handla om att ordna praktik, hitta samarbeten kring examensarbeten eller på annat sätt förmedla kontakter mellan studenter och arbetsgivare. Det är också viktigt att stimulera högskolorna att erbjuda fler studenter praktik . För att göra det möjligt för fler att studera på heltid och för att skapa en mer rimlig försörjning för studenter bör såväl bidragsdelen av studiemedlet som tilläggsbidraget för studenter med barn höjas. Ansvar för en grön modernisering av samhället behöver en modernisering av samhället som kraftigt minskar utsläppen av växthusgaser och minskar utarmningen av ekosystem. vill se ett brett paket för modernisering och grön omställning av med satsningar på klimatåtgärder i såväl som utomlands, förnybar energi och energieffektivisering, moderna och snabba transporter samt åtgärder för att öka den biologiska mångfalden, minska miljögifterna och skapa ett mer hållbart jordbruk. Miljö- och klimatfrågorna hänger nära samman med hur vi producerar energi. Genom investeringar i infrastruktur, bostäder och förnybar energi kan vi underlätta för människor och företag att göra klimatsmarta val, som nya jobb skapas. Villkoren för den som vill producera sin egen el måste förbättras, och fastighetsägare och småhusägare bör uppmuntras att energieffektivisera genom ett utvidgat och klimatanpassat ROT-avdrag. I syfte att ge kommuner, företag och andra aktörer ekonomiska möjligheter att satsa på klimatvänlig teknik bör klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) återinföras. anser att regeringens förslag om en supermiljöbilspremie omfattar så få bilar att effekten knappast blir märkbar. I stället bör ett nytt miljöbilssystem, den s.k. snålbilstrappan, införas där bilar som släpper ut lite fossil koldioxid får en bonus som bekostas av bilar som släpper ut mycket koldioxid. har en bred strategi för att modernisera transportsystemet. Det handlar om att utveckla samhällsplaneringen för att minska transportbehovet, att öka kollektivtrafikens andel av persontransporterna, föra över godstrafik till järnvägen, minska utsläppen från bilar och minska flygresandet. Inom ramen för strategin bör en större satsning på järnvägen genomföras, med bl.a. ökat underhåll, åtgärdade flaskhalsar och upprustningar samt investeringar i nya spår och höghastighetståg. Skatter för bättre resursutnyttjande Målet för skattepolitiken ska vara att de skatter som behövs för att finansiera den gemensamma välfärden ska tas in på ett rättvist och rättssäkert sätt. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor och beteenden ska samhällskostnader som annars inte syns i priset synliggöras, för att styra konsumtion och investeringar i en mer hållbar riktning. De ekonomiska klyftorna i samhället måste minska. Detta kan ske genom en avtrappning av jobbskatteavdraget för dem med höga inkomster; jobbskatteavdraget bör trappas ned på månadsinkomster från . Även klyftan mellan beskattning av pension och arbetsinkomster behöver minska. Grundavdraget för pensionärer borde därför höjas . Klimat-, miljö och energiskatter ska användas som ekonomiska styrmedel i syfte att i förlängningen nå miljö- och klimatmålen. Klokt utformade ekonomiska styrmedel, som miljöskatter som låter förorenaren betala, är erkänt kostnadseffektiva verktyg. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i reservationen. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 finansplanen punkt 1 och motion 2011/12:Fi242 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 11 och 13 samt 2011/12:Fi221 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 3, 2011/12:Fi231 av m.fl. (V), 2011/12:Fi240 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 14, 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2011/12:Fi243 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 8, 2011/12:Fi252 av m.fl. (V), 2011/12:Fi253 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Fi261 av (M), 2011/12:Fi272 av m.fl. (S), 2011/12:Fi286 av (M), 2011/12:Sk356 av (M) yrkandena 1 och 4, 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 3 och 28, 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 18, 2011/12:MJ291 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2011/12:MJ407 av m.fl. (V) yrkande 23. är ett värdekonservativt och socialt ansvarstagande parti. Partiets politik syftar primärt till att värna den svenska nationens frihet och självbestämmande, att skapa välstånd och trygghet för medborgare samt till att bevara och stärka den gemensamma identitet som utgör grunden för landets inre solidaritet, stabilitet och fredliga utveckling. står fria från olika ekonomiska teorier och kan därför inta ett flexibelt, pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Vi är öppna för diskussioner och samarbete med andra partier. Det behöver inte finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättningsskapande åtgärder å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra, som vi visar i vårt budgetalternativ. Liksom föreslår vi omfattande satsningar på förstärkningar inom välfärdens kärna, på ökad trygghet och höjd kvalitet i välfärden satsningar som också skulle leda till ett stort antal nya arbetstillfällen. föreslår vi ytterligare jobbskapande åtgärder inom den gemensamma sektorn med särskilt fokus på infrastruktur, sjukvård och kulturarvsbefrämjande åtgärder. Givet det osäkra ekonomiska läget är vi något mer restriktiva med våra välfärdsförslag under början av budgetperioden, eftersom våra besparingar väntas ge full effekt först senare . statsfinansiella läge är relativt gott men arbetslösheten fortsätter att bita sig fast vid oroväckande höga nivåer. föreslog vi en rad åtgärder för att slipa ned trösklarna till arbetsmarknaden och komma till rätta med den höga arbetslösheten, inte minst bland ungdomar, bl.a. genom en storsatsning på lärlingsjobb och förenklade turordningsregler. Vi står fast vid dessa förslag men inser att kraftfulla åtgärder måste vidtas även mot andra allvarliga strukturella problem på arbetsmarknaden. I denna budget föreslår vi flera åtgärder för att komma till rätta med de stora problemen med matchningen på arbetsmarknaden. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna om överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak och krav på kommuner och landsting om god ekonomisk hushållning. Om ska kunna konkurrera i en alltmer globaliserad värld behövs förbättringar inom utbildningsområdet i allmänhet och inom den högre utbildningen i synnerhet. Studiegrupperna behöver bli mindre och de lärarledda lektionerna fler. Lärare har ofta många timmars obetald arbetstid och arbetsgivare har svårt att behålla kompetent personal på grund av låga löner och brister i arbetsmiljön. Kostnaderna inom den högre utbildningen har vida överstigit anslagen, och den s.k. Grundbultens beräkningar om minsta godtagbara undervisningsnivå indikerar stora resursbehov till de högre lärosätena. Vår ambition är att tillföra medel för kvalitetshöjning inom den högre utbildningen, särskilt inom naturvetenskaperna. Vi föreslår att anvisas 2012, och att beloppet gradvis ökas till 2015, för att komma till rätta med bristerna inom de naturvetenskapliga och tekniska ämnena och föreslår ökat stöd till HSJT-ämnena , för att 2015 nå . vill även öka resurserna till Myndigheten för . Av de elever som genomgått en utbildning genom myndighetens försorg har hela sju av tio haft ett arbete efter examen. Myndigheten bedömer att fler personer än kan utbildas och få ett arbete och beräknar att skulle räcka till ytterligare 8 000 platser. anser att detta vore mycket väl använda pengar och föreslår därför att dessa medel tillförs . Satsningen på bidrar till att förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Vi föreslår också ökade resurser till CSN med anledning av kostnaderna för de nya utbildningsplatserna. Ingångslönerna på den svenska arbetsmarknaden är relativt höga, vilket får till följd att de som står långt ifrån arbetsmarknaden har svårt att finna jobb. Generella sänkningar av arbetsgivaravgifterna har begränsade effekter på sysselsättningen på medan riktade sänkningar mot grupper med svag förankring på arbetsmarknaden troligen har större sysselsättningsskapande effekt. Sådana sänkningar bedöms dessutom ge bättre resultat än motsvarande inkomstskattesänkning för samma grupper. öppnar därför upp för en helt ny anställningsform lärlingar där arbetsgivaren är helt befriad från arbetsgivaravgift och provanställningar tillåts . Vi föreslår att avsätts för lärlingsjobb som bidrar både till att minska ungdomsarbetslösheten och matchningsproblemen på arbetsmarknaden. Det är angeläget att höja taket i arbetslöshetsförsäkringen, både ur ett rättviseperspektiv och ur ett matchningsperspektiv. En person som blir tillfälligt arbetslös ska inte tvingas ta första bästa jobb utan bör ges möjlighet att söka arbete som motsvarar dennes kvalifikationer. Även om detta innebär en kostnad på kort sikt gynnas både individen och samhället långsiktigt av att arbetstagarna arbetar inom sina kompetensområden. Ett höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen bidrar därmed även till att minska matchningsproblemen. Vi står fast vid vårt tidigare förslag om en höjning av taket i arbetslöshetsförsäkringen till per dag och föreslår att avsätts för detta 2012, inklusive en höjning av ersättning vid sjukdom vid arbetslöshet till per dag. vänder sig också mot att arbetslösa redan från dag ett förväntas söka arbete i hela landet och anser att man bör kunna söka arbeten endast i hemregionen . Ersättningen bör heller inte sänkas vid deltidsanställning. Deltidsarbete är ofta en väg till heltidsanställning och bör därför inte motverkas. Vi föreslår därför, med början , en satsning som uppgår till för att öka antalet dagar som deltidsarbetslösa kan få a-kassa från 75 till 300. har ställt sig försiktigt positiva till jobbskatteavdraget. Det ska givetvis löna sig att arbeta, men vi accepterar inte att inkomst av tjänst beskattas på annat sätt än inkomst av pension, som är uppskjuten lön. Det är därför inte bara orättvist utan också ologiskt att de två inkomstslagen beskattas olika. Vi föreslår att jobbskatteavdragen även ska omfatta pensionsinkomster. Vi vill dock avvakta med reformen, som beräknas kosta , till 2013 på grund av det begränsade reformutrymmet. föreslår vi som ett första steg en ökning av det förhöjda grundavdraget för pensionärer, motsvarande , vilket ger en nettoinkomstökning med för en genomsnittlig pensionär. Akutmottagningar som fungerar dåligt äventyrar patienternas hälsa och säkerhet och ger negativa återverkningar på sjukhusets hela verksamhet. Akutpatienter som måste vänta riskerar dessutom att tappa sin tillit till vården. har det skett en alltför stor och riskfylld neddragning av antalet slutenvårdsplatser i . Platsbristen leder till sämre vård för patienten med ökad sjukhusrelaterad dödlighet, med längre vårdtider och högre kostnader för vårdgivaren som följd. För att komma till rätta med dessa problem och som ett led i vår strävan att återupprätta en svensk sjukvård i världsklass förordar vi en rad åtgärder, bl.a. fler vårdplatser, snabbspår inom vården och en utökad akutbils- och hembesöksverksamhet. Vi föreslår att avsätts . Vi föreslår en omfattande satsning på kriminalpolitiken för att värna de laglydiga medborgarnas trygghet och ökar resurserna inom utgiftsområde 4 med . Satsningen fördelas mellan polisen, domstolsväsendet, , och Kriminalvården, med fokus på det sistnämnda. För att skydda samhället mot återfallsförbrytare och grova brottslingar vill bl.a. införa kraftigt skärpta straff och verkliga livstidsstraff, utan möjlighet till tidsbestämning eller benådning. Vi vill också avskaffa nuvarande praxis där domstolarna ger återfalls- och serieförbrytare mängdrabatter på brott. Vi vill se snabbare domstolsbehandlingar, skärpt vittnesskydd och införa ett nytt och mer rättssäkert system för skadestånd till brottsoffer. föreslog breda satsningar inom välfärdens kärna skola, vård och omsorg. Inom skolan föreslog vi fler vuxna i skolan, bättre kunskaper i svenska språket, bättre studievägledning, en skolmatsreform och bekämpning av mobbning. Inom äldrevården föreslog vi en matreform, fler trygghetsboenden, utökat stöd till anhörigvårdare, brottsprevention, förbättring av äldres livskvalitet och värdig vård i livets slutskede. Vi föreslog dessutom en höjning av föräldrapenningen, bostadstilläggen för ensamstående föräldrar, barntilläggen för studerande, ett höjt tak för tillfällig föräldrapenning, höjt underhållsstöd och stärkt barnomsorg . I denna motion föreslår vi satsningar på till breda välfärdssatsningar. På grund av det begränsade reformutrymmet bör välfärdssatsningarna fasas in . Elpriset består till stor del av olika skatter, och vi bedömer att det är både nödvändigt och möjligt att sänka dessa. Elpriserna måste sänkas så att hushållen kan hålla sina boendekostnader på en rimlig nivå.