bet · GZ01MJU1 · 2011-12-08 00:00:00 — Ärligt talat är detta inte riktigt en fråga för utskottet, så jag går raskt vidare till den biologiska mångfalden, i högsta grad en fråga för oss och en fråga där det finns mycket att säga.Naturvårdsverket uttrycker det så här: "Nyckelfaktorer att arbeta vidare med är skydd och skötsel av natur samt hållbart nyttjande av biologisk mångfald så att ekosystemen blir resilienta och därmed att arters överlevnad och ekosystemens förmåga att producera varor och tjänster säkerställs. "Enklare uttryckt innebär det att den natur som brukas ska brukas hänsynsfullt. Vissa områden måste helt lämnas i fred. På så sätt kan vi behålla den mångfald av arter som gör naturen mindre sårbar för förändringar, inte minst klimatförändringar, och som är avgörande för naturens förmåga att förse oss med frisk luft, rent vatten, mat och allt som vi tar för givet.Skogen är inte bara den dominerande naturtypen i utan också ett område där det är väldigt tydligt hur den biologiska mångfalden utarmas. När gammelskogar med träd av olika arter och olika åldrar ersätts med trädplantager där alla träd är likadana försvinner viktiga livsmiljöer och också de arter som är beroende av dessa livsmiljöer. För att ge bättre förutsättningar för hotade arter som är beroende av skogen behövs både en större miljöhänsyn inom skogsbruket och fler områden som inte brukas alls utan som får åldras och utvecklas naturligt.Tyvärr har regeringen urholkat anslaget Skydd av värdefull natur. Det innebär att det när det gäller nyckelbiotoper och områden där det inte alls borde avverkas ändå sker avverkning.Vi gröna vill att värdefulla områden ska få ett långsiktigt skydd. Därför ökar vi anslaget Skydd av värdefull natur med de kommande tre åren. Vi ökar också anslaget Åtgärder för värdefull natur med . Så här de av FN:s internationella skogsår skulle det vara en fin gest om även regeringen kunde se behovet av att skydda de värdefulla skogsområden som vi har kvar.Fru talman! Jag är rädd att vi får vänta på en sådan fin gest. I stället får vi se hur miljövårdsbudgeten skärs ned och hamnar under femmiljardersstrecket. Här går det alltså bra att spara för regeringen. Viktigare än så var inte miljön.Jag tänker inte stillatigande titta på så åtminstone yrkar jag, fru talman, bifall till reservation 2. Jag tänker kort redogöra för våra anslag. anslår i sin skuggbudget extra till för att öka insatserna avseende biologisk mångfald.Vi föreslår ett tillskott om under anslaget Åtgärder för havs- och vattenmiljö genom att öka resurserna till att dels sanera, dels återställa förorenade områden i som ett prioriterat område.Vi vill också förstärka anslaget Sanering och återställning av förorenade områden med 100 miljoner kronor.Anslaget Kemikalieinspektionen vill vi öka med - detta för att leva upp till våra mål om att genomföra en betydande begränsning av kemiska tillsatser. Men eftersom våra budgetanslag går utöver redan fastslagna ramar uteblir yrkanden om våra anslag.Med denna lilla inledning skulle jag lite grann vilja ta mig ut i , precis som tidigare talare gjort, och ta tillfället i akt att prata lite grann om utvecklingen i Europa.Här i har vi en arbetsordning som jag förvisso inte direkt har synpunkter på. Men jag tror att det finns personer utanför som anser att dessa debatter här i kammaren är lite av ett spel för galleriet med tanke på att beslut ofta redan är fattade och så vidare. Dessutom är det så att mycket av det vi här talar om är reglerat på en annan nivå, i EU, och att inflytandet för svenska parlamentariker på många områden är begränsat. Trenden i EU håller dock i sig. Den beslutsmakt som vi i denna kammare i realiteten vill ha kvar kommer att ytterligare begränsas av den framväxande superstaten . Det är knappast någon nyhet, men för varje europeisk kris så svarar EU med att kräva mer makt till Bryssel.Man stannar aldrig upp och frågar om man bör ta ett steg tillbaka. Det är kanske inte så konstigt med tanke på att man byggt upp en hel institution där man bara får säga ja om man vill vara med på de fina middagarna och låta sig fotograferas med makteliten. Säger man nej, då gör man sig besvärlig och riskerar att bli utfryst.Det var kanske bara en tidsfråga, men börjar kraven komma från kommissionen att de vill ta kontroll över våra nationella skattesatser. Inte minst blir detta tydligt i för ett resurseffektivt . Tyskan och fransmannen vill för övrigt fortsättningsvis godkänna den svenska stadsbudgeten.Vi svenska parlamentariker börjar alltmer likna statister, för man kan väl inte längre kalla EU för ett demokratiskt projekt? Många verkar drömma om ett med som modell. Men maktstrukturerna i EU har mer gemensamt med och än med USA.Det demokratiska underskottet är totalt, och den vanlige medborgaren är chanslös att göra sin röst hörd. Den viktigaste faktorn i en demokrati är fria val och att man kan avsätta makten om man inte tycker den gör ett bra jobb.Men hur avsätter man EU:s president , som för övrigt inte ens är folkvald till sitt ämbete? Det är tveksamt om speciellt många svenskar ens vet vem han är. Hur avsätter man EU:s kanske största makthavare, kommissionens ordförande , inte heller han folkvald?Hur gör man som väljare om man inte önskar ytterligare maktöverföring ut från landet? I gavs vi inte möjlighet att rösta om nya gemensamma grundlag, Lissabonfördraget, trots att det rimligen stred mot grundlag gällande maktöverföring till främmande makt. På , enda landet där man fick rösta, blev det ett klart nej. Men eftersom detta valresultat stod i vägen för superstatsbygget fick irländarna gå till valurnan igen och rösta tills resultatet blev det som EU-byråkraterna bestämt att det skulle bli. Det för onekligen tankarna österut till ett annat statsbygge med stormaktsambitioner som höll val.Fru talman! var jag på under Almedalsveckan och deltog i något som hette Stora miljökvällen. Där fick jag en fråga huruvida jag trodde det gick att kombinera ekonomisk tillväxt med hållbar utveckling. Jag svarade något i stil med: Ja, och jag menar också att det är en förutsättning eftersom miljösatsningar kostar pengar. Publiken buade ut mig fullständigt.Det var kanske i och för sig inte någonting som jag behövde ta åt mig så mycket av, för publiken bestod kanske inte i första hand av ekonomer och ingenjörer. Ett problem som jag ser det är dock det tankegods som föranledde att folk buade, nämligen att det finns en betydande mängd människor som tror att om vi avskaffar den ekonomiska tillväxten så löser vi miljöproblemen.Att det krävs en stabil ekonomi och en tillväxt för att få till stånd miljöinsatser tycker jag inte minst svårigheterna i de senaste klimatförhandlingarna i visat, där den globala nedgången i ekonomin tvingar världens politiker att lyssna på hemmaopinionen och prioritera välfärd, jobb och mat på bordet framför nya mångmiljardutgifter.Nu tar dock EU över taktpinnen, för där behöver man inte lyssna på någon hemmaopinion. vill man från göra om våra ekonomiska fundament från grunden och gå mot något som snarare osar planekonomi än marknadsekonomi.Jag talar då återigen om Färdplan för ett resurseffektivt , som är en del av det som hamnat på miljö- och jordbruksutskottets bord. Man talar förvisso vackert om tillväxt. Men i samma dokument, som är ett förvirrat hopkok av skiftande ideologiskt ursprung, menar man att politiken kan skapa jobb och tillväxt genom regleringar och nya skatter. Snacka om att försöka äta kakan och ha den kvar.Den dagen det blir lönsamt att till exempel återvinna, den dagen kommer företag naturligtvis att fullt frivilligt göra det. Företagen vill nämligen tjäna pengar. Det är så att säga deras affärsidé. Kommissionen menar å andra sidan att resurseffektivitet inte skulle vara en del av marknaden. Ett effektivt användande av resurser är trots allt definitionen av marknadsekonomi. Att slöseri med resurser skulle vara lönsamt faller på sin egen orimlighet.Nu tar man dock chansen att ta kontroll över skatter från , där man bland annat ska korrigera till exempel råvarupriser till det som EU-byråkraterna benämner som "dess rätta värde" efter en påstådd miljöpåverkan, och man vill påtvinga medlemsländerna skatteväxling. Man kan ju utan att vara nationalekonom uttrycka farhågor om en ny betungande administration och marknadsmässiga snedvridningar som gör hela fattigare.Jag vill gärna understryka att självklart inser att marknaden inte kan ta hand om alla samhällsproblem. Men när någon kommer och påstår att man kan tjäna pengar och skapa jobb genom att politisera och styra konsumtionsmönster med skattesatser, då drar åtminstone jag öronen åt mig.Jag ser det som naturligt att man använder punktskatter och offentliga medel till forskning och olika politiska projekt för att komma till rätta med olika miljöproblem. Men man måste någonstans inse att detta kostar pengar. Det genererar inte pengar.Ansatserna från EU om att ta kontrollen över skattesystemet ser jag lika mycket som ett led att tillskansa sig större makt över EU:s medlemsstater som ett intresse av att lösa miljöutmaningar.EU genomlider just nu sin största kris . Vissa tappra EU-förespråkare framhåller därför att EU primärt är ett fredsprojekt för att påskina legitimitet. Men kanske kunde det vara på sin plats att ta ett steg tillbaka nu medan vi är vänner.Montera ned kolossen i och återgå till det som varit positivt med , nämligen en frihandelsunion med en gemensam marknad för varor och tjänster. Det var spännande att få en redogörelse för Europapolitik. Jag hade hoppats på att man skulle få lite större insikt i vad vill göra på det klimat- och miljöpolitiska området. Men det kanske kommer.Förra året hade min kollega ett replikskifte med . Där diskuterade hon Kyotoprotokollet och framför allt de utmaningar som den rika världen står inför för att ändra energi- och transportsystem och på samma sätt ge utrymme för fattiga länder att kunna utveckla sin välfärd.Josef svarade då att ännu inte hade funderat kring vad man hade för åsikt om Kyotoprotokollet. Jag skulle vilja fråga vad man nu har kommit fram till. Är Kyotoprotokollet och ansatserna att vi gemensamt ska ta ansvaret för världen och miljöfrågorna någonting som ställer sig bakom? Det är naturligtvis någonting som vi har hunnit diskutera mer ingående . Vi har inte uttryckt någonting emot Kyotoprotokollet. Precis som jag redogjorde för här i talarstolen vänder vi oss däremot mot att man gör det på europeisk nivå. Man bör sköta detta genom multilaterala och bilaterala avtal. Det tror vi är rätt väg att gå.Det gäller inte minst därför att även länderna i har helt olika förutsättningar att tackla problem och kan ligga i olika fas i ekonomin. När man sköter detta på europeisk nivå blir det allt som oftast så att det sker med svenska medel. Vi är nettobetalare till EU. Det blir därför vi som kanske får bekosta miljöinsatser i södra och östra . Det var spännande att få ett litet klargörande. Problemet med resonemanget är att om vi inte ska göra det på europeisk nivå för att vissa länder är fattigare än andra och därför har svårare att klara av förutsättningarna, hur ska vi då kunna tackla Kyotoprotokollet? Där säger man ändå att de fattiga länderna i världen ska kunna utveckla sin verksamhet på bekostnad av de rika industriländerna. Argumentationen om Kyotoprotokollet på en global nivå är ungefär samma resonemang som att man har olika ansatser och olika förutsättningar i . Det blir lite svårt att föra ihop de två delarna. Jag tror till skillnad från vissa partier här i att en alltför ambitiös klimatpolitik rent av kan bli kontraproduktiv därför att man kanske drar ned i en sämre ekonomisk situation. Då kommer det att bli betydligt svårare att bedriva en gedigen klimatpolitik eller någon miljöpolitik över huvud taget.Jag är lite oroad - även i och med anförande tidigare - över att man totalt verkar sakna respekt för svenska skattemedel. Man tror på något vis att de växer på träd och att det aldrig tar slut. Man ser kanske till och med, om jag får referera till vad sade tidigare, tendenser till att ekonomisk nedgång är någonting positivt, för då funkar klimatpolitiken. Jag tycker att det är ett konstigt synsätt som vissa partier i den här har på dessa frågor. För ungefär sedan kom jag hem från klimattoppmötet i i . FN:s klimatforskare i klimatpanelen IPCC hade uppmanat världens politiker att göra någonting åt de snabbt växande utsläppen av växthusgaser. Man hade berättat för oss att vi har på oss. Om inte utsläppskurvan börjar minska vid 2015 blir det omöjligt att hålla tvågradersmålet.Med detta i bakhuvudet kan inte jag se överenskommelsen i som något annat än ett stort misslyckande för klimatet. Man lyckades visserligen förhandla till sig lite mer tid, och man sade att vi förhoppningsvis har ett nytt bindande klimatavtal på plats - alltså om . Det blev ingen progressiv reform av systemet med utsläppskrediter, CDM. Det blev inte någon offensiv strategi för tekniköverföring till utvecklingsländerna. Framför allt tog man inte fram några nya pengar till utvecklingsländerna. Man bildade en klimatfond. Men det är, som statsminister sade, en fond utan pengar.Detta oroar mig mycket. Uppriktigt sagt vet jag inte vad vi ska göra åt problemet, men det är ett gigantiskt problem. Hela planetens överlevnad står och väger i och med dessa överenskommelser på klimattoppmötena.Det vi kan göra i den här församlingen är att fatta beslut om en bättre och mer aktiv klimatpolitik. Det är därför vi i säger att vi måste satsa. Vi ska inte dra ned på miljö- och klimatområdet. Men jag är djupt störd över att vi har en regering som gör precis det motsatta. stod i den här talarstolen och presenterade regeringens politik för de kommande fyra åren. Då sade att de redan vidtagna och aviserade åtgärderna på klimatområdet räcker. Inga nya åtgärder kommer att aviseras under mandatperioden.Om man tittar i budgetpropositionen för de kommande fyra åren ser man att det är precis detta det handlar om. På utgiftsområde 20, som vi pratar om , väntas nedskärningar på . föreslår regeringen nedskärningar på . blir det , 2014 blir det och 2015 nästan igen.Kanske ser vi nu resultatet av klimatpassiviteten. kom, som har anförts, de nya siffrorna från . Utsläppen 2010 i ökade med jämfört med året innan.Precis som från Socialdemokraterna sade har rasat i den internationella klimatrankningen gjord av världens största miljöorganisationer. Vi har gått från plats 5 till plats 34 . Det är ganska snabbt marscherat, måste jag säga.Om vi då tittar på vad regeringen egentligen gör för klimatet kan vi konstatera att den främsta åtgärd som regeringen har för klimatet är uppköp av billiga och osäkra utsläppskrediter - CDM eller Clean Development Mechanism.I budgeten har man anslagit nästan för denna verksamhet. CDM handlar om att man lägger pengar på ett projekt i ett utvecklingsland. För del går den största biten till och . Sedan kan man tillgodoräkna sig detta som om man hade gjort utsläppsminskningar här på hemmaplan. Det är av de svenska utsläppsminskningarna som ska göras på detta sätt.Vi har tyvärr inte någon egen, svensk forskning om denna verksamhet. Men vi kan titta på vad det tyska kom fram till när man hade granskat en stor del av världens CDM-projekt. av projekten är inte additionella. Om ett projekt är additionellt betyder det att man kan verifiera och garantera att utsläppsminskningarna blir av.En stor del av CDM-projekten hade blivit av ändå. Här ingår exempelvis de svenska vindkraftsprojekten och svenska satsningar på vattendammar. Det hade ändå funnits finansiering för detta. Det hade funnits med i de kinesiska femårsplanerna ändå. Men här kommer med kapital, och vi kan tillgodoräkna oss detta som om vi hade gjort utsläppsminskningar på hemmaplan.Det är därför jag tycker att det är viktigt att yrka bifall till den rödgröna reservationen, reservation 2, där vi säger att vi vill att den svenska klimatpolitiken ska handla om att vi städar upp framför egen dörr och att vi gör alla utsläppsminskningar på hemmaplan.Sedan är det precis som har sagt; vid sidan av detta föreslår vi tre partier olika satsningar i utvecklingsländer. Men det gör vi som separata satsningar. Vi avräknar inte det på de svenska åtgärderna, utan vi gör det som en form av klimatbistånd.Jag tycker att det är bra att nu har gjort en oberoende granskning av den svenska CDM-verksamheten. Det är bland annat denna granskning som finns med i det som vi nu ska fatta beslut om. I ljuset av granskningen tycker jag att det vore på sin plats om regeringen åtminstone avvaktade med fortsatta investeringar i osäkra utsläppskrediter tills man har gjort en grundläggande oberoende granskning av den svenska CDM-politiken. Men det är tyvärr inget som den föreslår.I stället för att göra en stor del av utsläppsminskningarna i andra länder vill vi i satsa här i . Vi föreslår det som jag tror - om det går igenom - blir den största investeringsfonden någonsin för klimatet i . Det är ett nytt klimatinvesteringsprogram på . Kommuner, landsting, privatpersoner och småföretag ska kunna söka pengar för att göra offensiva klimatinvesteringar. Det kan handla om biogas, energieffektivisering, fjärrvärme, satsningar på en mer hållbar livsstil, klimatanpassning och så vidare.Vi vet av erfarenhet att det klimatinvesteringsprogram som vi hade tidigare, och som den borgerliga regeringen tyvärr har lagt ned, var effektivt. Det innebar klimatinvesteringar på hemmaplan. Det var riktiga utsläppsminskningar och inte bluffminskningar, som CDM-projekten handlar om.Vi i gör också mängder av andra satsningar på klimatet, som en gigantisk satsning på kollektivtrafiken. Vi vill bygga om miljonprogramsområdena så att de inte bara blir bättre att bo i för de människor som bor där utan också så att bostäderna konsumerar mindre energi.Vi vill göra storskaliga satsningar på förnybar energi som solenergi och vindkraft. Vi vill minska köttkonsumtionen. Vi föreslår en ökad koldioxidskatt. Vi vill ha en avgift på långtradartransporter så att det blir dyrare att transportera på motorvägar och billigare att transportera med tåg.Vi föreslår också ett separat klimatbistånd. När de svenska utsläppen ökar, ökar risken för översvämningar i . När de svenska utsläppen ökar, ökar risken för ökenutbredning i söder om , till exempel i . När de svenska utsläppen ökar, ökar hettan i och man får stora problem med den biologiska mångfalden. Våra utsläpp här på hemmaplan påverkar människor i syd. I den fattiga delen av världen är inte klimatförändringarna någonting som händer , utan det är någonting som finns här och nu.Det är därför som det är så otroligt viktigt att vi avsätter separata pengar i form av ett klimatbistånd. Det ska inte handla om pengar som vi tar från biståndsbudgeten, vilket den här regeringen gör. Vi ska också se till att de intäkter som kommer från EU:s handel med utsläppsrätter ska gå till klimatbistånd. De ska inte gå till så att han kan sänka skatten ännu mer för höginkomsttagare i Sverige.Herr talman! Jag vet att jag inte har så mycket tid kvar. Därför vill jag avslutningsvis nämna att det finns en mängd andra viktiga områden på det område som vi debatterar . Det handlar om biologisk mångfald, marksanering, kemikaliepolitik och så vidare. På alla de här områdena lägger vi i konkreta förslag på ökade satsningar. Vi tycker inte att det är okej att göra som regeringen gör, det vill säga dra ned på ett område som man behöver satsa på. Vi vill inte ha en politik där man sitter med armarna i kors, utan vi vill ha en aktiv miljö- och klimatpolitik. Det är därför vi lägger fram våra alternativ till regeringens politik. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i det här betänkandet. har vi en budgetdebatt om utgiftsområde 20 i statsbudgeten. Det handlar om allmän miljö- och naturvård. Totalt handlar det om lite mer än . Det är pengar som är mycket viktiga för den svenska miljön och det svenska miljöarbetet. Det täcker in en lång rad saker. Några exempel kommer upp i mitt och andra människors anföranden här.Det handlar om att bättre kunna förebygga och förstå de förändringar som kan komma av klimatförändringar i och att kunna göra klimatinvesteringar i andra delar av världen. Det handlar om att kunna sanera förorenade områden, att investera i svenskt samarbete med andra länder och en lång rad andra saker.Men miljöarbetet stannar inte heller vid statsbudgetens område nr 20, utan det finns flera andra delar som handlar om miljö och är inriktade på miljö. Internationell handel, utveckling, bistånd och forskning är några exempel på detta som har en mycket viktig betydelse för den svenska miljön och miljön i andra delar av världen.Ytterligare ett exempel som jag tycker att man ska lyfta in och som inte täcks in av nr 20 är det som finns på näringsområdet. Det handlar om den mycket kraftfulla miljötekniksatsningen. Det handlar om totalt som Alliansen har anslagit. De har till syfte att kommersialisera mer miljöteknik, att starta fler miljöteknikföretag, att få fler företag att växa och inte minst att få fler av dessa miljöteknikföretag att gå ut på en internationell marknad och kunna sälja de här viktiga tekniska lösningarna till andra länder.I vår värld finns det ett flertal jättestora och viktiga miljöutmaningar. Klimat och havsmiljö är bara två exempel på detta.Herr talman! Jag tror också att vi i en budgetdebatt som denna måste blicka ut i se att det är en mycket svår ekonomisk tid i många europeiska länder och i andra delar av världen. Jag tycker att man ska stanna upp och fundera på hur en budgetdebatt i en talarstol i ett parlament i något land ute i ser ut. Den ser kanske lite annorlunda ut än i . I princip i vartenda europeiskt land är det breda skattehöjningar och mycket omfattande neddragningar av de offentliga ekonomierna som man debatterar och har att besluta om.I bryter vi av ganska ordentligt. Vi har möjlighet att ha en ekonomi i balans. Vi har möjlighet att göra olika satsningar och reformer som är ett direkt resultat av den arbetslinje och den ansvarslinje som Alliansen har på plats. Det är möjligt att fortsätta att arbeta med en offensiv och progressiv miljöpolitik också i tider av svår ekonomisk oro i och i andra delar av världen.Jag tycker att det känns väldigt bra att Alliansen tar ansvar och har en arbetslinje. Det bryter av ganska tydligt mot flera av oppositionspartiernas budgetförslag. Om man går in och nagelfar dem kan man se att det finns tydliga hål där intäkter och kostnader inte hänger ihop på ett trovärdigt sätt. behöver ordning och reda också på miljöområdet.Under den här mandatperioden prioriterar Alliansen fyra miljöfrågor särskilt. Det handlar om gifter, biologisk mångfald, havsmiljö och klimat. Jag tänker kort beröra vart och ett av dessa.Jag börjar med området gifter. Vi har avsatt särskilda pengar till ett uppdrag hos Kemikalieinspektionen för att identifiera, begränsa och fasa ut farliga kemikalier. Men arbetet finns inte bara där, utan det finns också en av regeringen tillsatt miljömålsberedning. Det är en beredning som ska jobba med de svenska miljömålen och titta på dem som är särskilt svåra att nå. I den meningen ska den här beredningen agera en typ av rådgivare till regeringen. Den ska titta på vad man kan göra och vad man bör göra för att kunna ta viktiga steg framåt när det gäller viktiga miljöutmaningar.Området gifter, läkemedel och kemikalier är ett av de områden som Miljömålsberedningen arbetar mycket aktivt med. Den har lämnat förslag på ett par områden. Det handlar om att göra saker för att få bort hormonstörande och allergiframkallande ämnen, att få bättre kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper och att information om hälso- och miljöegenskaper hos olika varor ska finnas tillgängliga under hela livscykeln.Arbetet i beredningen fortsätter nu på det här området. Tanken är att den ska kunna komma med fler förslag till regeringen. Då är det närmast tre områden som står i fokus. Det första handlar om läkemedel.