bet · GY01TU21 · 2011-04-15 00:00:00 — Att investera i cykelvägar medför goda förutsättningar att skapa något som lockar många turister från andra länder. I är cykelsäsongen lång. Närheten till den internationella marknaden är en stor fördel. Vi anser att cykelvägar bör byggas ut för upplevelsens, miljöns och säkerhetens skull. Detta bör ge regeringen till känna. Åtgärder i trafikens infrastruktur för cykling, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:T504 av m.fl. (MP) yrkandena 19 och 30 samt 2010/11:N413 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2010/11:T201 av (KD). För att det ska bli mer attraktivt att cykla krävs bättre och säkrare cykelvägar. Det finns dock ingen anledning att ha större krav på bärighet än vad som är nödvändigt. Det är viktigt att ytan är hårdgjord och inte grusbelagd. Många av cykelolyckorna beror på löst grus på cykelvägen eller cykelbanan. Så kallade sommarcykelvägar som är belagda med grus är inte tillräckligt trafiksäkra. Vidare bör i samband med den påbörjade investeringen i vägar med mitträcken se till att alla vägar som tidigare haft eller som bör ha goda cykelmöjligheter nu tillförsäkras en cykelväg eller motsvarande för att garantera en trygg och säker cykelmiljö. Att investera i cykelvägar medför goda förutsättningar att skapa något som lockar många turister från andra länder. I är cykelsäsongen lång. Närheten till den internationella marknaden är en stor fördel. Cyklingen är miljö- och hälsovänligupplevelse. Detta bör ges regeringen till känna. Åtgärder i trafikens infrastruktur för cykling, punkt 2 motiveringen (V) av (V) och (V). Cykeln är enligt vår mening ett viktigt transportmedel. Det största hindret mot gång och cykling är att vi i utformat våra städers bebyggelse och trafiksystem med utgångspunkt i biltrafikens krav. Bilisten erbjuds ett sammanhängande nät med god och jämn standard, bra vägvisning, komfortabel och säker utformning, bra siktförhållanden och belysning samt god tillgång till parkering och snöröjning inom rimlig tid. Mycket lite av detta erbjuds gång- och cykeltrafiken. Det ska inte vara någon utopi att göra cykeln och cykeltrafiken till en del av omställningen till en mer miljöanpassad transportsektor. En grundläggande förutsättning för att cykeln ska bli ett effektivt och attraktivt transportmedel är att den ges högre prioritet i trafik- och samhällsplaneringen. Vi anser att direkta, säkra och komfortabla cykelstråk är avgörande för att cyklingen ska kunna bli en viktig del i ett effektivt transportsystem. Det kostar naturligtvis att bygga cykelbanor och förbättra cykelvägnätet. Till en del är det ett kostnadsansvar som åvilar kommunen, men det finns även ett nationellt ansvar. I sammanhanget vill vi påminna om att i samband med budgetpropositionens behandling föreslog extra medel om för åtgärder riktade till cykel. Dagens nivå för offentliga investeringar i cykelinfrastruktur är för låg för att möjliggöra en större ökning av antalet resor med cykel. Det är rimligt att både kommunerna och staten ökar andelen medel till cykeltrafiken så att den i högre grad motsvarar människors användning av detta transportslag. Kommunerna bör kunna ansöka om statsbidrag motsvarande av anläggningskostnaden för en cykelbana, cykelparkeringar m.m. Ett grundkrav för att få tillgång till statsbidraget bör dock vara att kommunen har upprättat en strategisk cykelplan. Medel ska kunna tas från det anslag som förfogar över. Cykeln är ett vardagligt fortskaffningsmedel för att ta sig till arbetet, förskolan, skolan eller affären. Men även i turistsammanhang används cykeln, och då på längre sträckor kanske längs smala landsvägar. Säkerheten för cyklister på svenska vägar kan vara skiftande. finns väl fungerande cykelbanor och cykelvägar, men de finns på tillräckligt många ställen. När landsvägar byggs om till s.k. mitträckesvägar eller två-plus-ett-vägar, anser vi att en parallell cykelväg måste anläggas. Det är viktigt att de kostnader som uppstår i och med detta täcks av de medel som används till byggandet av mitträckesvägar. Principen bör vara att det trafikslag som orsakar skaderiskerna också ska finansiera åtgärderna. Kraftfulla åtgärder behövs därmed i trafikens infrastruktur för att främja en ökad och säker cykeltrafik i samhället. Något riksdagsuttalande i enlighet med vad som förordas i respektive motion är inte lämpligt, varför samtliga motioner avstyrks i berörda delar. Barns och ungdomars cykling, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S) och i (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:T502 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2010/11:T504 av m.fl. (MP) yrkande 22 och 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 14 och 2010/11:T502 av m.fl. (MP) yrkande 9. Det är viktigt att barns möjlighet till självständiga rörlighet och lek ökas. Som ett led i denna strävan anser vi att bör ges i uppdrag att dels ta fram en strategi för säkra gång- och cykelvägar i anslutning till alla skolor, dels se till att alla grundskolor har fungerande och trygga gång- och cykelvägar till och från skolan . Detta bör ges regeringen till känna. Barns och ungdomars cykling, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:So543 av m.fl. (MP) yrkande 14, 2010/11:T502 av m.fl. (MP) yrkandena 8 och 9 samt 2010/11:T504 av m.fl. (MP) yrkande 22. Barn och ungdomar måste kunna känna sig säkra i den närmiljö som de vistas i . Barns och ungdomars skolvägar upplevs emellertid som både osäkra från trafiksynpunkt och otrygga. Till exempel kan det saknas cykelvägar, trafikljus och övergångsställen. Många föräldrar känner sig så oroliga över att låta sina barn ta sig till och från skola och fritidsaktiviteter på egen hand att de väljer att skjutsa dem i bil. Detta medför onödigt många korta bilresor som ökar utsläppen av klimatgaser. Skjutsandet i sig innebär dessutom trafikproblem runt skolorna, som i sin tur kan bli en anledning till att föräldrar inte vågar låta barnen gå eller cykla till skolan. Dessutom bidrar detta till att beröva barnen deras möjligheter till vardagsmotion. Det är dags att ta ett större grepp och inte nöja sig med frivilliga projekt på basis. Alla skolor bör ha en bilfri zon i anslutning till entrén; undantag ska givetvis gälla för personer med funktionsnedsättning och för nödvändiga transporter till skolan. Alla skolor bör också ha mötesplatser en bit ifrån skolan där föräldrar vid behov kan släppa av barnen om de får skjuts eller blir hämtade. Vidare bör alla skolor utan undantag ha fungerande och trygga gång- och cykelbanor till och från skolan. Omkring alla skolor ska en lågfartszon gälla, dvs. Mot denna bakgrund anser vi att bör ges i uppdrag att ta fram en plan för att detta ska vara uppfyllt senast till 2015. Barnens skol- och fritidsvägar bör prioriteras vid utbyggnad av gång- och cykelbanor. bör också ges i uppdrag att ta fram riktlinjer för och förslag till samfinansiering av viktiga satsningar på infrastrukturen så att kommunerna kan leva upp till dessa krav. Detta bör ges regeringen till känna. Underlättande av kombinerade resor med cykel m.m., punkt 4 (S) av (S), (S), (S), (S) och i (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:T502 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2010/11:T504 av m.fl. (MP) yrkande 32 och 2010/11:T504 av m.fl. (MP) yrkandena 27, 31 och 33. Enligt vår mening bör cykling kunna vara en del av hela resan, dvs. man ska kunna ta med cykeln på tåg och andra kollektiva transportmedel. Ett sätt att öka denna möjlighet är att göra det obligatoriskt att i upphandlingen av interregional trafik ställa krav på att resenärerna ska kunna ta med sig cykel i kollektivtrafiken och att detta krav inte ska innebära att det blir färre platser för resenärerna. Förutom möjligheten att kunna ta med cykeln på färdmedlet måste det också finnas kapacitet att parkera cykeln vid resecentrum och andra knutpunkter. Vi anser därför att Jernhusen bör ges i uppdrag att tillhandahålla väderskyddade, säkra och fräscha cykelparkeringar i anslutning till tågstationer. Detta bör ges regeringen till känna. Underlättande av kombinerade resor med cykel m.m., punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:T502 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2010/11:T504 av m.fl. (MP) yrkandena 27 och 3133. Det är av stor vikt att man förbättrar möjligheten att kombinera klimatsmarta transportmedel. Emellertid är förutsättningarna att ta med cykel på tåget eller i kollektivtrafiken alltjämt begränsade. anser att det finns flera slags åtgärder som kan vidtas för att förbättra situationen. För det första bör det vara obligatoriskt att i upphandlingar av kollektivtrafik ställa krav på att resenärerna ska kunna ta med sig cykel på färdmedlet i fråga. bör det ställas som villkor att antalet platser för resenärerna inte minskas. En ändring i kollektivtrafiklagen bör göras i detta syfte. Motsvarande krav bör ställas vid interregional trafik. Inte minst är det betydelsefullt att kunna ta med cykeln på tåget för att öka möjligheterna till cykelturism. Vidare bör det finnas krav på säkra och väderskyddade cykelparkeringar vid stationer. I ägardirektiven för bör regeringen föreskriva att bolaget ska säkerställa att det finns cykelparkeringar som är fräscha, säkrade mot cykelstölder och väderskyddade vid de tågstationer och resecentrum som bolaget ansvarar för. Ett problem när det gäller cykelinfrastrukturen är finansieringen kommunernas budgetar verkar aldrig riktigt räcka till. I andra länder låter man det kommunala parkeringsbolaget även ta hand om cykelparkeringen. Denna typ av finansiering bör uppmuntras även i svenska kommuner. Regeringen bör alltså underlätta för kommunerna att etablera parkeringsbolag som sköter både bil- och cykelparkering. Systemet bör gå ut på att intäkterna från bilparkeringen ska finansiera cykelparkeringen. Detta bör ges regeringen till känna. Trafikregler för cykling, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:T502 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 4 samt 2010/11:T504 av m.fl. (MP) yrkandena 12 och 1518 samt 2010/11:T493 av (M). Enligt uppfattning bör fotgängare, cyklister, personer i rullstol, barnvagnar, skejtare och andra s.k. mjuka transporter ges högsta prioritet vid bl.a. stadsplanering och utformningen av regler. Det skapar en mänskligare stad, ökar trafiksäkerheten och förbättrar möjligheten till vardagsmotion. I många svenska städer finns en positiv trend mot ökande cykling. För att öka andelen resande med cykel behöver emellertid villkoren för cyklister förbättras. Ett exempel på att planeringen skett med bilen som utgångspunkt är enkelriktade gator som tvingar cyklister att ta omvägar, trots att vägbredden gör det möjligt att låta bilar möta cyklister. Att låta cyklister köra mot enkelriktat skulle på många håll öka framkomligheten utan att bidra till större risker. Detta är tillåtet i , , , , , , , m.fl. länder. anser att det borde tillåtas även i . Ett annat exempel är väjningsplikten. En cyklist måste alltid väja för en bilist, även om cyklisten kommer på huvudled och bilen från sidan. anser att det är dags att se cykeln som ett fordon i trafiken och låta bilisterna väja även för cyklister då cyklisterna färdas på en huvudled. Det kan konstateras att de bestämmelser i trafikförordningen som innebär att bilar har väjningsplikt för fotgängare vid obevakade övergångsställen (zebralagen) har blivit omdebatterade. Ett problem är att bilarna ofta kommer med hög hastighet som många fotgängare tar för givet att bilerna ska stanna och därmed blir oförsiktiga. anser att väjningsplikten ska gälla även för cyklister. Det innebär att en bilist måste väja för en cyklist då denna avser att följa en cykelbana som går parallellt med ett övergångsställe. En sådan ändring i regelverket måste dock kombineras med att man i gaturummet tydligt visar vad som gäller i form av vägmärken, avsmalningar av gatan och annat samt att man maximerar hastighetsgränsen vid övergångsställen . Vid sådana hastigheter är det lättare att ha uppsikt över trafiken runtomkring, och oskyddade trafikanter blir inte lika utsatta. Även ett förbud mot att framföra mopeder och andra mindre motorfordon på cykelbanor bör införas. Vidare bör den ansvariga myndigheten utfärda rekommendationer för hur man i tätort ska kunna utforma en grön våg, anpassad efter cyklister, dock med prioritet av kollektivtrafik om en konflikt uppstår. anser att det behövs en reglering på nationell nivå och utgår från att den särskilde utredaren inom ramen för den pågående översynen av reglerna för cykling kommer att beakta de förslag som här har framförts i syfte att öka andelen resande med cykel. Detta bör ges regeringen till känna. Cykelfrågor (V) (V) och (V) anför: Utöver det som vi har framhållit tidigare i reservationer vill vi anföra följande när det gäller cykling. Barns och ungdomars cykling Som transportmedel är cykeln relativt sett billig, vilket gör att den är tillgänglig för människor även med låga inkomster, t.ex. för barn och ungdomar. Säkra och trygga cykelvägar till skolor och andra ställen där barn och ungdomar vistas är en förutsättning, och regeringen bör säkerställa att detta uppnås. Underlättande av kombinerade resor med cykel m.m. Det är angeläget att cykling ska kunna utgöra en del av resan med tåg eller andra kollektiva transportmedel. Om människor tycker att det är krångligt med kombinationsresor blir valet av bil som transportmedel antagligen mer attraktivt. Ett hållbart transportsystem förutsätter därför att kombinerade resor t.ex. cykel och kollektivtrafik ges en större tyngd i planeringen. Det måste bli enklare och smidigare att t.ex. ta med sig cykeln på tåget eller att ta cykeln till en hållplats för kollektivtrafik. Vidare anser vi att ingen operatör ska kunna bedriva persontrafik om den inte använder tågvagnar som kan transportera cyklar. Det måste också finnas gott om cykelparkeringar vid stationerna både säkra och försedda med regnskydd för att människor ska välja att ta cykeln till tåget. I vissa lägen bör det även byggas cykelgarage med bevakning. En bra cykelpolitik handlar inte bara om nya cykelvägar utan även om bättre förutsättningar för att cykelresor blir snabbare, säkrare och bekvämare. Det är viktigt att man som cyklist kan undvika onödiga tidsförluster till följd av att man tvingas ta omvägar, och då särskilt sådana som beror på regler som främst är avsedda att begränsa biltrafiken. En rad trafikregler är alltså inte anpassade till cykeltrafiken utan missgynnar snarare sådan trafik. Härigenom försämras chansen att öka andelen cyklande. Vi anser alltså att bilisterna ska vara skyldiga att stanna inte bara vid övergångsställen utan även vid cykelleder och cykelbanor. Det lagliga skyddet för cyklister bör därför stärkas genom att cyklister vid cykelöverfarter ges företräde framför bilar. Dessutom måste cykelöverfarterna bli säkrare, t.ex. genom färgmarkering i gatan och genom ett särskilt vägmärke. Både bilister och cyklister måste uppfatta att cykelöverfarten är ett speciellt område, och med en tydlig markering och en skylt får man en signal om att ta det försiktigare. Det är en fördel om utformningen av cykelöverfarter är densamma oberoende av var i landet man befinner sig. Enkelriktade gator leder till att cykeltrafikanter får ta långa omvägar, vilket inte stimulerar till användning av cykel. Ett sätt att komma runt detta problem är att tillåta cyklister att köra mot enkelriktat, detta dock under förutsättning att det finns tydliga markeringar i gatan för cykelfältet. Cyklar och bilar bör i så stor utsträckning som möjligt separeras, dvs. cykelbanor är det allra bästa. Det är även bra om man kan separera gående och cyklar från varandra. Där det inte är möjligt att separera bilar från cyklar är det lämpligt att cykelfält anläggs som en del av själva körbanan. I dessa fall bör hastighetsbegränsningen inte överstiga . Ska nollvisionen kunna nås inom rimlig tid kan inte blandtrafik tillåtas med så höga hastigheter som . Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:So543 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att för kommunernas detaljplanering bör utfärda rekommendationer om bilfria zoner kring alla skolor med självklart undantag för funktionshindrade och nödvändiga transporter. 2010/11:T201 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om infrastruktursatsningar för cykling. 2010/11:T306 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av åtgärder för förbättrade villkor för cykeltrafiken och cyklingen. 2010/11:T493 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till säkrare val för cyklister. 2010/11:T502 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta s.k. mjuka transporter ha högsta prioritet i stadsplaneringen, så att exempelvis fotgängare, cyklister, rullstolsburna, barnvagnar och skejtare får bättre framkomlighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka framkomligheten för cyklister, exempelvis genom att ge laglig rätt för cyklister att köra mot enkelriktat och att svänga till höger vid rödljus där så är lämpligt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Jernhusen bör få i uppdrag att skapa stöldsäkra och fräscha cykelparkeringar i anslutning till tågstationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att se till att alla grundskolor har fungerande och trygga gång- och cykelvägar till och från skolan . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att ta fram riktlinjer för och samfinansiera viktiga infrastruktursatsningar så att kommunerna kan leva upp till kraven på fungerande och trygga gång- och cykelvägar till och från skolan . 2010/11:T504 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att föreslagna åtgärder i den nationella cykelstrategin bör uppdateras och genomföras. beslutar att fastställa ett mål för att av arbetspendlingen i tätorter ska ske med cykel . beslutar att fastställa ett mål för att av antalet persontransporter ska ske med cykel . beslutar att fastställa ett mål för att antalet allvarligt skadade cyklister ska mer än halveras jämfört med . beslutar att fastställa ett mål för att av landets cyklister ska känna sig trygga i trafiken . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommuner och myndigheter ska införa cykelbokslut för att visa hur mycket av resurserna som används till cykelåtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra regleringsbrev så att detaljerade och mätbara mål om att öka cyklismen med krav om återrapportering införs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör bidra till att finansiera kommunala satsningar på urban kollektivtrafik och cykel med . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att förbjuda mopeder och andra mindre motorfordon på cykelbanor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om att möjliggöra cykeltrafik i motsatt riktning på enkelriktade gator med hastighet /h. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om att bilar bör väja för cyklister då cyklisten färdas på huvudled. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om att bilister bör väja för cyklister vid övergångsställen med cykelbana, inte bara för fotgängare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ansvarig myndighet bör utfärda rekommendationer för hur man i tätort ska kunna utforma grön våg anpassad efter cyklister, dock med prioritet av kollektivtrafik om konflikt uppstår. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen genom regleringsbrev bör tydliggöra att cykelbanor ska ha hårdgjord yta men inte behöva dimensioneras för att klara . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att ta fram en plan för att grundskolor ska ha fungerande och trygga gång- och cykelbanor till och från skolan senast till 2015. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för kommunerna att införa parkeringsbolag som sköter både bil- och cykelparkering, och där bilparkeringen finansierar cykelparkeringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i samband med den påbörjade investeringen av vägar med mitträcken bör se till att alla vägar som tidigare haft, eller som bör ha, goda cykelmöjligheter nu tillförsäkras cykelväg eller motsvarande för att skapa en trygg och säker cykelmiljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om ändring i kollektivtrafiklagen så att det blir obligatoriskt att ställa krav i upphandlingen så att resenärerna ska kunna ta med sig cykel på kollektivtrafiken, i den mån det inte tränger ut resenärer, och att det ska tillhandahållas säkra och väderskyddade cykelparkeringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om krav i upphandlingen av interregional trafik så att resenärerna ska kunna ta med sig cykel på kollektivtrafiken, i den mån det inte tränger ut resenärer, och att det ska tillhandahållas säkra och väderskyddade cykelparkeringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i Jernhusens regleringsbrev bör införa att det ska finnas bra och säkra cykelparkeringar på tågstationer för att underlätta kombinationen av cykel och tåg. 2010/11:N413 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att cykelvägar bör byggas ut för upplevelsens, miljöns och säkerhetens skull. Dagens betänkande är ett så kallat motionsbetänkande, och där behandlas sju motioner med totalt 30 yrkanden. Motionerna rör allt från mål för cykelpolitiken till trafikregler för cyklister.Enligt vår alltid uppdaterade och kunnige kanslichef är detta betänkande det andra cykelbetänkandet i trafikutskottets historia.I början av 1960-talet blev bilen den huvudsakliga i trafiken. Detta innebar att det i många trafikmiljöer blev farligt och mindre attraktivt att cykla, vilket bidragit till att cyklingens andel av resandet har minskat.Resvaneundersökningar som görs av bland annat före detta visar att cykelns andel som färdsätt stadigt har minskat. Vid den senaste mätningen, som gjordes , var det av männen och av kvinnorna som använde cykeln som färdsätt. Undersökningen RES 2005-2006 handlar om människors dagliga resande, om resor görs, vilka färdsätt som används och vad syftet eller ärendet för resan är.Trafikanalys inledde en ny nationell resvaneundersökning. Datainsamlingen kommer att pågå med option .