bet · GY01NU7 · 2011-03-08 00:00:00 — 2010/11:NU7 Statliga företag I betänkandet behandlas redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2009/10:140) och en redogörelse från om AB (2010/11:RRS6) samt ett tjugotal motioner om statliga företag. Utskottet föreslår, med anledning av ett par motioner, att återkallar det bemyndigande som lämnade om att regeringen får avyttra statens aktier i . Vidare föreslås besluta att återkalla det bemyndigande som lämnade om att regeringen får minska statens ägarandel som lägst ned till av rösterna i . Utskottet anser också att ska återkalla det bemyndigande som lämnade avseende dåvarande och de bemyndiganden som lämnade avseende och göra ett tillkännagivande om accessnätet. I en reservation (M, FP, C, KD) avvisas utskottets nu nämnda förslag. Utskottet föreslår vidare att , genom ett tillkännagivande och med bifall till ett motionsyrkande, ska klargöra att ska förbli ett helägt statligt bolag. Detta avvisas i en reservation (M, FP, C, KD). Slutligen avstyrker utskottet ett tjugotal motionsyrkanden om specifika företag med statligt ägande , AB , , , (vad gäller bolagets uppdrag), , och AB samt yrkanden allmänt om ägarstyrning och jämställdhet. När det gäller förutsätter utskottet att regeringen för redovisar slutsatser och vidtagna åtgärder med anledning av granskning av bolaget och redogör för sin ägarstyrning av bolaget. Utskottet föreslår att regeringens skrivelse och redogörelsen från läggs till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut a) återkallar det bemyndigande som lämnade om att regeringen får helt eller delvis avyttra statens aktier i och de övriga bemyndiganden rörande försäljning av detta bolag som lämnade (bet. 2006/07:NU16 förslagspunkterna 3 ad, rskr. 2006/07:217). b) återkallar det bemyndigande som lämnade om att regeringen får minska statens ägarandel som lägst ned till av rösterna i det sammanslagna bolaget (bet. 2007/08:NU13, rskr. 2007/08:253). c) återkallar det bemyndigande som lämnade avseende dåvarande (bet. 2000/01:NU11, rskr. 2000/01:272) och de bemyndiganden som lämnade avseende (bet. 2006/07:NU16 förslagspunkterna 2 ac, rskr. 2006/07:217) och tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om accessnätet. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Fi230 yrkande 14 och 2010/11:N1 yrkande 1 och bifaller delvis motion 2010/11:T505 yrkande 4. Reservation 1 (M, FP, C, KD) avslår motion 2010/11:N281 yrkande 2. Reservation 2 (S, V) avslår motionerna 2010/11:N215, 2010/11:N293 och 2010/11:N427. avslår motionerna 2010/11:N276 och 2010/11:N327. Reservation 3 (MP) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att ska förbli ett helägt statligt bolag. Därmed bifaller motion 2010/11:N1 yrkande 2. Reservation 4 (M, FP, C, KD) avslår motionerna 2010/11:N209, 2010/11:N355, 2010/11:N369 yrkande 9 och 2010/11:N373. Reservation 5 (S, MP, V) avslår motion 2010/11:T377 yrkande 5. Reservation 6 (MP, V) avslår motionerna 2010/11:N234 yrkandena 13 och 2010/11:N400. Reservation 7 (V) avslår motion 2010/11:N228 och lägger redogörelse /11:RRS6 till handlingarna. avslår motionerna 2010/11:N211, 2010/11:N233 och 2010/11:N281 yrkande 1. Reservation 8 (V) avslår motionerna 2010/11:C259 yrkande 2 och 2010/11:N408. Reservation 9 (S, MP, V) Skrivelsen om företag med statligt ägande lägger skrivelse 2009/10:140 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (MP), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (M), (SD), (V), (S) och (C). I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2009/10:140 med redogörelse för företag med statligt ägande styrelses redogörelse /11:RRS6 om AB en motion som väckts med anledning av skrivelsen 23 motionsyrkanden om statliga företag från allmänna motionstiden. har yttrat sig över styrelses redogörelse och en motion om (). Yttrandet (2010/11:FiU3y) återfinns i bilaga 2. Riksrevisor har inför utskottet informerat om granskning av SEK (RiR 2010:15). Vidare har statssekreterare , , vid besök i utskottet lämnat information om SEK. Utskottet har också, tillsammans med finansutskottet, vid ett besök hos SEK fått information om bolagets verksamhet. SEK har dessutom i en skrivelse till utskotten lämnat en redovisning av åtgärder som vidtagits med anledning av granskning. Utskottets förslag i korthet återkallar de bemyndiganden som tidigare lämnat om att regeringen får avyttra statens aktier i får minska statens ägarandel som lägst ned till av rösterna i det sammanslagna bolaget får avyttra statens aktier i dåvarande (nuvarande ). gör också ett tillkännagivande om Soneras accessnät. Därutöver uttalar att ska förbli ett helägt statligt bolag. lägger regeringens skrivelse och styrelses redogörelse till handlingarna. Vidare avslår ett tjugotal motionsyrkanden om olika företag med statligt ägande , AB , , , (vad gäller bolagets uppdrag), , och AB och yrkanden om ägarstyrning och jämställdhet. När det gäller förutsätter utskottet att regeringen för redovisar slutsatser och vidtagna åtgärder med anledning av granskning av bolaget och redogör för sin ägarstyrning av bolaget. Jämför reservationerna 1 (M, FP, C, KD), 2 (S, V), 3 (MP), 4 (M, FP, C, KD), 5 (S, MP, V), 6 (MP, V), 7 (V), 8 (V) och 9 (S, MP, V) och särskilda yttrandena 1 (MP), 2 (S) och 3 (MP). Skrivelsen om statliga företag I skrivelse 2009/10:140 lämnar regeringen sin årliga redogörelse för förvaltningen av statens företagsägande. I redogörelsen, som lämnades till , beskrivs utvecklingen och t.o.m. . I redovisningen ingår dels aktiebolag vars aktier förvaltas av , dels organisationen . En förteckning över de företag som ingår i den statliga företagssfären återfinns i bilaga 3. Systemet med årliga redogörelser från regeringen baseras på ett beslut av (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29). Redogörelsen har utvecklats till både form och innehåll. Syftet är att ge en beskrivning över statens företagsägande och de värden som finns i de statligt ägda företagen. Verksamhetsberättelsen liksom delårsrapporterna finns tillgängliga på regeringens webbplats. I verksamhetsberättelsen redogör regeringen för statens ägarpolicy och hur förvaltningen och företagen utvecklats . Värdeskapande är ett övergripande mål för förvaltningen av företag med statligt ägande. Detta innebär bl.a. att företagen ges förutsättningar och möjligheter att utvecklas och att fortsätta konkurrera på sina marknader. Det är inte självklart att staten ska äga dessa företag, men så länge staten är ägare är det viktigt att staten fortsätter att vara aktiv, agerar på ett professionellt sätt och är tydlig i sin ägarroll. För regeringen innefattar detta bl.a. att portföljen av företag ska gås igenom för att pröva skälen för fortsatt statligt ägande men också att det ska göras en genomgång av företagens olika uppdrag och inriktningar. En annan del av arbetet med att gå igenom det statliga ägandet är att se över statlig affärsverksamhet som bedrivs i myndighetsform, vilket kan leda till att nya statligt ägda företag bildas som konkurrensen förbättras på vissa marknader. I verksamhetsberättelsen finns ett avsnitt om hållbar utveckling som beskriver hållbarhetsarbetet i de statligt ägda företagen, bl.a. hur de statligt ägda företagen arbetar för att bekämpa korruption och mutor. Dessutom finns det en beskrivning av innehållet i de statligt ägda företagens hållbarhetsredovisningar ur ett branschperspektiv. En konsoliderad balans- och resultaträkning redovisas. Könsuppdelad statistik finns för vd, ledningsgrupp och styrelse. En sammanställning av fördelningen mellan revisionsarvoden och övriga arvoden som utbetalats till revisorer presenteras. I avsnittet om den statliga ägarförvaltningen finns information om förvaltningskostnader för bl.a. interna kostnader och köpta tjänster. Presentationerna av de olika statliga företagen innehåller en ekonomisk redovisning, en presentation av företagets verksamhet och mål samt en utvärdering av det gångna året. Av presentationen framgår också om företaget har en etikpolicy, en jämställdhetspolicy, en miljöpolicy, ett miljöledningssystem, en finansiell redovisning enligt internationell standard (International Financial Reporting Standards) och en hållbarhetsredovisning enligt internationella riktlinjer (Global Reporting Initiative) samt könsfördelning för företagets anställda, ledningsgrupp och styrelse. lade fram en granskningsrapport (RiR 2010:15) om AB . AB () bildades . SEK:s uppgift är att främja näringslivets utveckling och internationella konkurrenskraft genom att tillhandahålla långsiktigt hållbara finansieringslösningar för export och infrastruktur. Därutöver administrerar SEK det statsstödda exportkreditsystemet. Staten blev 2003 ensam ägare till SEK ägde av SEK (prop. 2002/03:142, bet. 2002/03:NU14). SEK:s verksamhet omfattar numera exportkrediter och andra krediter i olika former till framför allt företag och finansiella institutioner men även till offentlig sektor. Det förekommer dessutom rådgivning och förmedling av kapitalmarknadstransaktioner för företag. Bolaget finansierar verksamheten genom omfattande upplåning och placering av medel via avancerade finansiella transaktioner. Föremålet för bolagets verksamhet är enligt bolagsordningen (§ 3) att på kommersiella grunder bedriva svensk och internationell finansiell verksamhet i enlighet med lagen (2004:297) om bank och finansieringsrörelse med syfte att främja verksamhet med svenskt intresse som direkt eller indirekt avser svensk exportindustri, inklusive svensk infrastruktur, och i övrigt stärka det svenska näringslivets internationalisering och konkurrenskraft. granskning syftade till att bedöma om SEK:s verksamhet bedrivs i linje med beslut och intentioner. har dessutom låtit granska bolagets ekonomiska mål och inre verksamhet. granskning av SEK visar att bolagets verksamhet successivt har utökats och att bolaget tillåtits växa kraftigt utan att en belysning av grunden för det statliga åtagandet gjorts. Uppdraget har breddats från att erbjuda exportkrediter till svenska företag till att inkludera i stort sett allt inom finansiell verksamhet, utom faktisk bankverksamhet gentemot privatpersoner. Som en följd av det vitt formulerade uppdraget har SEK kunnat bli verksamt inom verksamhetsområden där det även finns privata aktörer, såsom t.ex. utlåning till kommuner och rådgivningsverksamhet. SEK:s breda uppdrag, kombinerat med ekonomiska mål som är lågt satta i förhållande till privata aktörer, har medfört att bolaget haft en relativt hög grad av handlingsfrihet. SEK:s kraftiga expansion har lett till brister i bolagets interna kontrollmiljö. Under granskningen har vissa förändringar skett inom SEK, och därmed har bolaget börjat hantera några av de svagheter som identifierat, men ytterligare insatser behövs, sägs det i rapporten. Slutsatserna sammanfattas under följande fyra rubriker: Expansionen av nya verksamheter kan ifrågasättas, De ekonomiska målen indikerar att bolaget ska kunna växa, Administrationen har inte anpassats till bolagets expansion och Styrelsen behöver ta ett helhetsgrepp om verksamheten. granskning visar att det finns behov av att regeringen ser över syftet med SEK:s verksamhet, bolagets finansiella situation och ekonomiska mål. lämnar följande rekommendationer till regeringen: Regeringen bör göra en översyn av SEK:s uppdrag och ta ställning till vilka områden bolaget ska verka inom och vilken roll bolaget ska ha på marknaden. Regeringen bör initiera en finansiell analys av SEK och se över de ekonomiska målen och anpassa dessa till SEK:s framtida uppdrag. lämnar följande rekommendationer till SEK: Styrelsen bör se över och besluta om en tydlig policy för hur likviditeten ska förvaltas. Styrelsen bör informera sig om och regelbundet utvärdera effekterna av de individuella ersättningsavtalen. Styrelsen bör styra och följa upp hanteringen av bolagets arbete med operativa risker. styrelses överväganden i redogörelse /11:RRS6 är baserade på den nyssnämnda granskningsrapporten. Styrelsen har funnit att slutsatserna av granskning bör överlämnas till i form av en redogörelse. Styrelsen påpekar att granskning visar att SEK:s uppdrag successivt har breddats och att SEK bedriver verksamheter inom en rad områden utöver ren exportfinansiering. konstateras att finansmarknaden har genomgått stora förändringar. noterar också att uppdraget till bolaget varit i princip detsamma och ifrågasätter därför bolagets expansion av nya verksamheter och föreslår att regeringen gör en översyn av SEK:s uppdrag. Styrelsen anser att iakttagelser är viktiga och att resultatet från granskningen bör beaktas av . Styrelsen konstaterar att den redan i samband med granskning av finansförvaltningen i statliga fastighetsbolag (RiR 2006:21) i en framställning till föreslagit att regeringen mer aktivt borde följa de statliga fastighetsbolagens finansförvaltning. Även i en redogörelse till , med anledning av granskning av (RiR 2009:4), framhöll styrelsen vikten av en mer aktiv uppföljning av bolagets verksamhet. Styrelsen noterade att inte sedan bildades i ett sammanhang tagit ställning till bolagets roll inom det svenska utvecklingssamarbetet och inte heller till verksamhetens inriktning. Granskningen visade bl.a. att det inte hade gjorts någon finansiell analys av bolagets faktiska kapitalbehov, trots att stora kapitaltillskott tillförts bolagets verksamhet. Styrelsen noterar att granskningen av SEK:s uppdrag och verksamhet visar på liknande brister i styrningen och uppföljningen av bolaget. Även om SEK har ett brett uppdrag, som ställt sig bakom, visar granskningen att inte har fått en heltäckande bild av hur bolagets verksamhet bedrivs och har utvecklats. Styrelsen konstaterar att bolagets uppdrag har vidgats utan att det statliga åtagandet närmare har belysts av regeringen. Det är, enligt styrelsen, därför viktigt att får en ingående information om SEK:s nuvarande verksamhet och därmed får möjlighet att ta ställning till hur det statliga åtagandet närmare bör se ut. Styrelsen förutsätter att regeringen återkommer till med en analys av SEK:s verksamhet och finansiella situation. En motion har väckts med anledning av regeringens skrivelse. I betänkandet behandlas också 23 motionsyrkanden från allmänna motionstiden. I den följande redovisningen har yrkandena delats upp i två huvudgrupper, nämligen motioner om försäljning av företag med statligt ägande och motioner om förvaltning av dessa företag. Grupperna ska inte ses som varandra uteslutande. Motioner om försäljning av företag med statligt ägande I trepartimotionen 2010/11:Fi230 (S, MP, V) föreslås att ska besluta att återta regeringens bemyndiganden att minska ägandet i och Bostadsfinansieringsaktiebolag och att inskränka regeringens mandat att ytterligare minska ägandet i . Regeringen planerar att arbeta vidare enligt sin princip om försäljningar av statliga bolag för försäljningens egen skull, hävdar motionärerna. De avvisar denna princip och vill dra tillbaka de nyssnämnda bemyndigandena. I övrigt, klargör motionärerna, har de tre partier som står bakom motionen olika ståndpunkter vad gäller försäljningar av statliga bolag, och företrädarna för dessa partier har för avsikt att ta ställning vid varje enskilt tillfälle då förslag rörande företag med statligt ägande presenteras. Enligt motion 2010/11:N1 (S, MP), som väckts med anledning av skrivelsen, bör begära att regeringen återkommer med förslag om att återta regeringens bemyndigande att minska ägandet i Posten och och att inskränka regeringens mandat att ytterligare minska ägandet i Sonera i enlighet med vad som anförs i motionen. Det statliga ägandet medför ett stort ansvar och ställer krav på en långsiktig och professionell förvaltning, anser motionärerna. De påpekar att regeringen, som 2006 inledde arbetet med försäljningar av statliga företag, har som långsiktigt mål att alla statliga företag som verkar på konkurrensutsatta marknader ska säljas. Detta motsvarar större delen av värdet i den statliga bolagsgruppen. Hanteringen av försäljningarna av statliga företag har präglats av brist på öppenhet, insyn och dialog, menar motionärerna. Deras syn på det statliga ägandet är att de statliga företagen ska vara ledande inom öppenhet, miljö, etik, socialt ansvar, jämställdhet och mångfald och vara föredömen inom respektive bransch. När det gäller Posten erinrar motionärerna om att företrädarna för deras partier, vid behandlingen av propositionen om samgåendet mellan (prop. 2007/08:143, bet. 2007/08:NU13), ställde sig positiva till ett samgående som stärker Postens konkurrensmöjligheter. Dock avvisades regeringens planer på en börsintroduktion av , och motionärerna föreslår därför nu att ska återta regeringens bemyndigande att ytterligare minska statens ägarandel i Posten till av rösterna. När det gäller Sonera är bl.a. frågan om accessnätet av stor vikt, säger motionärerna. De anser att regeringen bör återkomma med en redogörelse för olika handlingsalternativ när det gäller att åstadkomma en separering av accessnätet från Soneras övriga verksamhet och föreslår, som nämnts, att ska inskränka regeringens mandat att ytterligare minska det statliga ägandet i detta bolag. Regeringens planerade försäljning av det statliga bolåneföretaget är olycklig, då regeringen därmed gör sig av med sig ett kraftfullt verktyg för att skärpa konkurrensen på bolåne- och inlåningsmarknaderna, anser motionärerna vidare. Därmed kan försäljningen komma att innebära högre bolånekostnader och lägre sparräntor än om i stället skulle användas för att främja konsumenternas intressen. Motionärerna avvisar, som nämnts, regeringens försäljningsplaner för och anser att bolaget i stället bör användas för att skärpa konkurrensen på bankmarknaden. bör därför återta regeringens försäljningsbemyndigande för . bör göra ett tillkännagivande om att det ska införas ett moratorium för försäljningar av företag med statligt ägande, föreslås det i motion 2010/11:N233 (V). Regeringen har uppmärksammat vissa nya tendenser i den globala ekonomin efter finanskrisen men upprepar sitt ideologiska mantra om att staten inte ska driva företag, anför motionärerna. De menar att detta inte är andra staters åsikt utan att dessa stater köper in sig i bolag i andra länder även i . anser att stater har rätt att skydda vissa nationella tillgångar och vill öka det statliga ägandet. Detta ägande bör utgöra en av flera olika ägandeformer, och grunden för det statliga ägandet bör vara samhällsintresset. förlorar inte bara finansiellt på försäljningarna, genom att utdelningar från företag med statligt ägande försvinner, utan även makt över samhällsnytta och en del produkter och tjänster, såsom krediter, telefon och el. Dessa nyttigheter hamnar i stället hos andra staters bolag, t.ex. bolag i och . Regeringen måste stoppa försäljningarna och analysera situationen, anser motionärerna och förordar att det ska införas ett moratorium vad gäller försäljningar och minskat ägande i statliga företag, medan regeringen gör en sådan analys. I motion 2010/11:N281 (V) föreslås att ska begära att regeringen återkommer med förslag om att återta regeringens bemyndigande att minska ägandet i i enlighet med vad som anförs i motionen. Med hänvisning till den kris som det finansiella betalningssystemet genomgår och den bristande konkurrensen på bankmarknaden menar att frågan om ett nytt bankkoncept bör vara aktuell. I stället för att göra som regeringen och avisera en försäljning av sitt inflytande över Nordea anser motionärerna att regeringen bör göra tvärtom. För att möta den allt hårdare konkurrensen på finansmarknaden och den finansiella krisen är det viktigt att fortsatt har en bank med ett stort statligt inflytande, anser motionärerna. I motion 2010/11:N427 (M) förordas en försäljning av AB . Det måste i princip finnas en invändningsfri motivering för samhällsnytta för att staten ska äga företag, anser motionärerna. har en del av vinsten från statens monopol på spelverksamheten överförts till spelberoende. /09 upphörde denna verksamhet. Därigenom upphör också, enligt motionärernas mening, det svaga motiv som tidigare anförts för att staten som ägare till ska behålla den aktuella marknaden som ett monopol. Det naturliga är att staten i ett första steg genomför en omreglering av spelmarknaden och därmed öppnar för andra aktörer som genom licenser uppfyller av staten uppställda kriterier, anför motionärerna. De menar dessutom att möjligheterna att avyttra statens ägande i skyndsamt bör ses över. I de två motionerna 2010/11:N215 (M) och 2010/11:N293 (M) begärs tillkännagivanden om att bör säljas. är ett framgångsrikt företag på en växande marknad för bemannings- och utbildningstjänster men utan att ha något specifikt samhällsuppdrag, säger motionären bakom den förstnämnda motionen. Han anser att det finns olika problem med det statliga ägandet. Ett är att staten är både beställare och utförare av utbildningar, som den också har ansvar för att granska denna verksamhets kvalitet. Ett annat problem är att staten reglerar marknaden och därmed är både domare och spelare, vilket kan snedvrida konkurrensen. Ett tredje problem är att det statliga ägandet kan begränsa möjligheter att utveckla verksamheten. Ytterligare ett problem är att uppvisar underskott efter att tidigare ha varit ett av de mest vinstrika utbildningsföretagen, vilket åskådliggör det ekonomiska risktagande som ett statligt ägande innebär. Det faktum att ägs av staten ger företaget orättvisa fördelar på en konkurrensutsatt marknad, och det statliga ägandet innebär att konkurrensen på marknaden snedvrids, sägs det i den andra här aktuella motionen. har goda förutsättningar att klara sig på marknaden även utan det statliga ägandet i själva verket skulle företaget vinna på en försäljning, anför motionären. Hon menar att en försäljning av till privata aktörer skulle skapa bättre förutsättningar för att utveckla företaget. bör besluta att ge regeringen mandat att sälja hela statens innehav i , anförs det i motion 2010/11:N276 (M). har tidigare gett sitt godkännande att minska statens ägande i SAS, påpekar motionärerna. De anser att det inte finns någon anledning för att inte ge sitt godkännande till att sälja statens hela innehav i bolaget. Regeringen bör således se över möjligheten att sälja statens hela innehav i SAS. I motion 2010/11:N327 (MP) begärs ett tillkännagivande om att statens andel i SAS ska avyttras. SAS är ett bolag som länge har haft stora ekonomiska problem, säger motionären och erinrar om att staten har varit tvungen att gå in med ägartillskott. och bemyndigade regeringen att delta i nyemissioner (prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40, yttr. 2008/09:NU7y respektive prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, yttr. 2009/10:NU2y). föreslog vid båda tillfällena att skulle avslå regeringens begäran om att delta i nyemissionerna. Partiet har tidigare, i samband med propositionen om försäljning av vissa statligt ägda företag (prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16), föreslagit att statens andel i SAS ska säljas, eftersom det är svårt att se någon samhällspolitisk nytta med att staten äger flygbolag. när verksamheten var ny och det var monopol åtminstone på inrikesflyget fanns anledningar till statligt ägande, men när flygtrafiken är konkurrensutsatt kan det statliga ägandet snarare vara en hämsko när det gäller att reglera och ställa hårdare miljökrav på flygtrafiken, anser motionären. Han anser att staten i huvudsak inte bör äga företag som finns på fungerande, konkurrensutsatta marknader. Regeringen bör aktivt arbeta för att hitta en ny ägare till statens andel i SAS, och bör uppmana regeringen att möjligt inleda en försäljning, anför motionären. Motioner om förvaltning av företag med statligt ägande Olika synpunkter och förslag beträffande framförs i fem motioner. I motion 2010/11:N1 (S, MP), som väckts med anledning av regeringens skrivelse, begärs ett tillkännagivande om att ska förbli ett helägt statligt bolag. Regeringens tankar på en försäljning av avvisas av motionärerna. De anser att det är självklart att ska kvarstå i helstatlig ägo.