bet · GZ01FiU1 · 2011-11-15 00:00:00 — 2011/12:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna behandlar i detta betänkande det s.k. rambetänkandet regeringens finansplan, förslag till statens inkomster och utgifter , förslag till fördelning av utgifterna på utgiftsområden samt förslag till utgiftstak och 2015. Också oppositionspartiernas förslag i motsvarande delar behandlas. När behandlat detta betänkande och fattat beslut om ramar för budgetens 27 utgiftsområden är dessa ramar styrande för fortsatta behandling av anslagen. tillstyrker regeringens förslag på utgiftstak för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till 2012 och till 2015. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om fördelning av utgifter på utgiftsområden, beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet samt regeringens förslag till beräkning av inkomsterna på statens budget . Utskottet tillstyrker även regeringens förslag på skatteområdet och att antar regeringens lagförslag. Utgifterna på statens budget uppgår i propositionsförslaget sammanlagt till och inkomsterna till 2012. Statens budgetsaldo uppgår därmed till 2012. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn räknat i procent av BNP uppgår till 0,0; 0,7; 2,1 respektive åren 20122015. Jämfört med den ekonomiska vårpropositionen har regeringen i budgetpropositionen reviderat ned tillväxtprognosen för svensk ekonomi rejält, till . finns en påtaglig risk för en ännu svagare utveckling. Osäkerheten om utvecklingen i och i euroområdet, inte minst vad gäller och , är fortsatt stor. Jämfört med flertalet länder i övriga har dock den svenska ekonomin ett gott utgångsläge. Detta ger på många sätt manöverutrymme. Men mot bakgrund inte minst av erfarenheterna från finanskrisen 20082009 vill utskottet betona att omsvängningar i ekonomin kan ske snabbt. med sin stora och konjunkturkänsliga exportsektor är starkt beroende av utvecklingen i omvärlden. Förvärrade problem i vår omvärld, som sprider sig via finansiella marknader och den europeiska banksektorn, skulle kunna ge upphov till omfattande negativa konsekvenser för den reala ekonomin också i . Det svenska banksystemet är relativt väl rustat att stå emot de finansiella problemen i euroområdet, men bankerna är en del av ett globalt integrerat banksystem och beroende av finansiering i utländsk valuta. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Det ekonomiska läget har försämrats , vilket också påverkat de offentliga finanserna negativt. Det finansiella sparandet har reviderats ned med av BNP 2012 och 2013, av BNP 2014 och av BNP 2015. Trots det uppvisar de offentliga finanserna styrka, och det finansiella sparandet beräknas när det är som lägst, 2012, uppgå till . Den konsoliderade bruttoskulden, den, s.k. Maastrichtskulden, beräknas minska både som andel av BNP och nominellt. I ett internationellt perspektiv är detta en mycket stark utveckling, men osäkerheten kring den ekonomiska utvecklingen är mycket stor och det kan inte uteslutas att den internationella krisen fördjupas och förlängs. Det är därför enligt utskottets mening av yttersta vikt att behålla sunda offentliga finanser och goda säkerhetsmarginaler för att ha möjligheter att möta en sämre utveckling. Det finanspolitiska reformutrymmet bedöms genom en avvägning mellan behovet av att genomföra reformer, behovet av säkerhetsmarginaler för en sämre ekonomisk utveckling och behovet av en långsiktig stabilitet i de offentliga finanserna. Regeringen bedömer sammantaget att ett väl avvägt reformutrymme uppgår till ca . Med hänsyn till den mycket osäkra ekonomiska situationen i omvärlden bedömer regeringen att upprätthållandet av säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna väger tyngre än fördelarna med att göra finanspolitiken mer expansiv. Utskottet delar denna bedömning. Det finanspolitiska ramverket har varit en starkt bidragande faktor till den styrka och stabilitet som råder i offentliga finanser. Utskottet vill med kraft framhålla vikten av att ramverket bibehålls, fortsätter att vårdas och tillämpas på ett ansvarsfullt sätt, och utskottet anser att det är mycket positivt att det finns en bred politisk uppslutning kring ramverket. Oppositionspartiernas budgetförslag innehåller alla, om än i varierande grad, förslag som sannolikt påverkar sysselsättningen och tillväxten negativt. Genom höjda inkomstskatter på arbete, höjda kostnader för att anställa och höjda bidrag för arbetslösa försvagas drivkrafterna för arbete kraftigt. I ett längre perspektiv innebär en sådan politik att skattebaserna riskerar att undermineras som utgifterna ökar, så att de offentliga finanserna strukturellt försvagas. Utskottet avvisar en sådan politik. För att nå målet om full sysselsättning är det viktigt att man fortsätter att fokusera den ekonomiska politikens inriktning på att förstärka arbetslinjen. Ett centralt inslag har varit att värna arbetslinjen genom jobbskatteavdraget. Utskottet ställer sig bakom de aviserade förändringarna i budgetpropositionen i fråga om att ytterligare stärka arbetslinjen genom att förbättra incitamenten för att arbeta för personer med ekonomiskt bistånd och etableringsersättning. De reformer som regeringen genomfört i arbetslöshetsförsäkringen har också ökat utbudet av arbetskraft och förbättrat arbetsmarknadens funktionssätt. För att möta inbromsningen i ekonomin föreslår regeringen ett arbetsmarknadspaket på sammanlagt 20122015 och en satsning på underhåll och investeringar i infrastruktur på . Arbetsmarknadspaketet innehåller såväl tillfälliga som strukturella åtgärder, bl.a. fler platser i arbetsmarknadsutbildning och yrkesvux samt förstärkta förmedlingsinsatser och högre kvalitet i jobbgarantin för ungdomar. Ungdomsarbetslösheten är fortsatt hög. Därför finns det enligt utskottet skäl att som regeringen föreslår satsa på kunskap. Den sänkta mervärdesskatten på restaurang- och cateringtjänster skapar förutsättningar för jobb för unga som den stimulerar till företagande. De sänkta socialavgifterna för unga har ökat incitamenten för arbetsgivare att anställa ungdomar och även behålla unga i arbete. Sänkta anställningskostnader för företagen förstärker företagens konkurrenskraft och skapar förutsättningar för tillväxt och sysselsättning. Liksom regeringen anser utskottet att goda villkor för företagen är en förutsättning för att företagen ska kunna anställa och växa. Utskottet välkomnar att regeringen tillsatt en företagsskattekommitté som bl.a. ska se över beskattningen av riskkapital i bolagssektorn. Reformarbetet i bostadssektorn behöver gå vidare genom att söka ytterligare förenklingar av regelverken och i samverkan med bostadsmarknadens aktörer undanröja hinder för en anpassning av bostadsutbudet. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att klimatfrågan är en av vår tids största utmaningar och att dess globala omfattning kräver åtgärder internationellt, inom EU och i . Regeringens miljöambitioner och kostnadseffektiva klimat- och energipolitik välkomnas av utskottet. Det är utskottets uppfattning att regeringen på ett ekonomiskt ansvarsfullt sätt skapar goda förutsättningar för ett väl fungerande järnvägsnät genom sina planerade åtgärder och investeringar. Det är genom att förstärka arbetslinjen och på så sätt sysselsättningen som välfärden kan värnas. Särskilt viktigt är det att människor ska kunna känna sig trygga med att skolan, sjukvården och omsorgen kommer att fungera även i svåra tider. Utskottet välkomnar satsningar på kvalitetsregister inom sjukvården och det särskilda stimulansbidraget till landstingen för att på frivillig väg införa lagen om valfrihetssystem i öppen specialiserad vård. Kommuner och landsting har stor betydelse för tillhandahållandet av välfärdstjänster. Utskottet understryker vikten av reformer som stärker arbetslinjen och därigenom även skatteunderlaget och kommunernas ekonomi. Med fler i arbete och färre som försörjs med bidrag och transfereringar bedömer utskottet att inkomstskillnaderna i samhället bör minska. betonar utskottet att effekterna av den försvagade konjunkturen ska fördelas rättvist för att samhället ska hålla samman och välkomnar att regeringen kan göra fördelningspolitiska reformer också nu när utrymmet för reformer är knappt. Utskottet anser att det bästa medlet för att säkerställa en bra utveckling av pensionerna är att få så många som möjligt i arbete och noterar att regeringen eller 2014 avser att återkomma med ett förslag om sänkt skatt för pensionärer under förutsättning att det råder balans i de offentliga finanserna. Utskottet delar regeringens bedömning att det ramverk för finansiell stabilitet med förstärkt regelverk, förbättrad tillsyn och effektiva krishanteringsmekanismer som regeringen tagit fram bör stärkas ytterligare och skattebetalarnas pengar värnas. Utskottet anser i likhet med regeringen att det måste vara möjligt för enskilda medlemsstater i EU att lagstifta om högre kapitaltäckningskrav än vad som följer av de nya internationella minimikraven i III. Regeringens skrivelse 2010/11:148 Regeringen lämnade sin skrivelse om 2011:11 om tydlighet och transparens i budgetpropositionen . efterlyser förtydliganden vad gäller uppföljningen av överskottsmålet, beräkningarna av reformutrymmet och förslaget till utgiftstak. Vidare anser att redovisningen av prognoserna för kommunsektorn kan förbättras liksom redovisningen av det sysselsättningspolitiska ramverket. Utskottet anser att regeringens redovisning har förbättrats, både ekonomiska vårproposition och i budgetpropositionen , inom flera av de områden som tar upp. rekommendation om att engångsvis justera ned utgiftstaket avvisas av utskottet. Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 finansplanen punkt 1 och avslår motionerna 2011/12:Fi221 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 3, 2011/12:Fi231 av m.fl. (V), 2011/12:Fi240 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 14, 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2011/12:Fi242 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 11 och 13, 2011/12:Fi243 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 8, 2011/12:Fi252 av m.fl. (V), 2011/12:Fi253 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:Fi261 av (M), 2011/12:Fi272 av m.fl. (S), 2011/12:Fi286 av (M), 2011/12:Sk356 av (M) yrkandena 1 och 4, 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 3 och 28, 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 18, 2011/12:MJ291 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2011/12:MJ407 av m.fl. (V) yrkande 23. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (V) Beslut om utgiftsramar och beräkning av inkomsterna på statens budget fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till följd av tekniska justeringar till 2012 samt fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 finansplanen punkterna 2 och 3 samt avslår motionerna 2011/12:Fi240 av m.fl. (S) yrkande 2, 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2011/12:Fi242 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2011/12:Fi243 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7. Statens utgifter per utgiftsområde beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 finansplanen punkt 5 och avslår motionerna 2011/12:Fi240 av m.fl. (S) yrkande 4, 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2011/12:Fi242 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2011/12:Fi243 av m.fl. (V) yrkande 4. Övriga utgifter på statens budget godkänner beräkningen av förändringen av anslagsbehållningar , beräkningen av nettoutlåning samt beräkningen av den kassamässiga korrigeringen enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 finansplanen punkterna 6, 10 och 11. Inkomster på statens budget a) godkänner beräkningen av budgetens inkomster enligt utskottets förslag i bilaga 3, b) antar regeringens förslag till 1. lag om investeringssparkonto, 2. lag om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva, 3. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 4. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 5. lag om ändring i lagen (2011:000) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 6. lag om ändring i lagen (2011:000) om ändring i kupongskattelagen (1970:624), 7. lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt, 8. lag om ändring i lagen (2011:000) om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt, 9. lag om ändring i taxeringslagen (1990:324), 10. lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel, 11. lag om ändring i lagen (2011:000) om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel, 12. lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200), 13. lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, 14. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483), 15. lag om ändring i lagen (2011:000) om ändring i lagen (1998:189) om förhandsbesked i skattefrågor, 16. lag om ändring i lagen (1999:1305) om , 17. lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980), 18. lag om ändring i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter, 19. lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter, 20. lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 21. lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:000) och beslutar dels att punkt 22 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till skatteförfarandelagen (2011:000) ska ändras på så sätt att uttrycket "13 kap. 2 §" ersätts med uttrycket "13 kap. 2 eller 2 a §" och att uttrycket "23 kap. 6 §" ersätts med uttrycket "23 kap. 6 respektive 7 §", dels om motsvarande ändring i ingressen till regeringens lagförslag, 22. lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt, 23. lag om ändring i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m., 24. lag om ändring i lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 finansplanen punkterna 4 och 1538 samt avslår motionerna 2011/12:Fi240 av m.fl. (S) yrkandena 3, 613 och 1527, 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkandena 3, 6, 10, 18 och 2123, 2011/12:Fi242 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2011/12:Fi243 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2011/12:Sk361 av m.fl. (S) yrkandena 2, 58, 15, 19 och 2123, 2011/12:C348 av m.fl. (S) yrkande 1, 2011/12:C349 av m.fl. (S) yrkande 5, 2011/12:Sf281 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2011/12:Kr297 av m.fl. (S) yrkande 22, 2011/12:Kr319 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 13, 2011/12:T459 av m.fl. (V) yrkandena , 2011/12:T472 av m.fl. (MP) yrkandena 13 och 19, 2011/12:N414 av m.fl. (V) yrkande 3, 2011/12:A308 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2011/12:A335 av m.fl. (S) yrkande 12. godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 finansplanen punkt 7. Reservation 5 (S) Reservation 6 (MP) Reservation 7 (SD) Reservation 8 (V) Fördelning av utgifter , 2014 och 2015 godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden , 2014 och 2015 som riktlinje för regeringens budgetarbete enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 finansplanen punkt 8 och avslår motionerna 2011/12:Fi240 av m.fl. (S) yrkande 5, 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2011/12:Fi242 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2011/12:Fi243 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 9 (S) Reservation 10 (MP) Reservation 11 (SD) Reservation 12 (V) bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 finansplanen punkt 9. Lån för myndigheternas investeringar i anläggningstillgångar bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet intill ett belopp av 34 . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 finansplanen punkt 12. bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i intill ett belopp av 20 . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 finansplanen punkt 13. Bemyndigande att överskrida anslag bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen (2011:203), besluta om överskridande av vissa anslag. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 finansplanen punkt 14. Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk i budgetpropositionen lägger skrivelse 2010/11:148 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V), (S) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar och beräkning av inkomsterna på statens budget. Det gäller proposition 2011/12:1 Budgetpropositionen om förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor punkterna 138 samt motioner som väckts under allmänna motionstiden enligt förteckningen i bilaga 1. I rambeslutsmodell (5 kap. 12 § riksdagsordningen) innebär beslut om ramarna att en utgiftsram fastställs för varje utgiftsområde och att denna ram inte får överskridas i den fortsatta beredningen av anslagen. Ett förslag från ett utskott till fördelning av anslagen inom ett utgiftsområde kan inte behandlas av förrän fattat beslut om ramarna. När fackutskotten bereder och lägger fram förslag till beslut om anslagen inom respektive utgiftsområde får de inte lägga fram ett förslag som går utöver den fastställda ramen för utgiftsområdet. Inte heller får förslag som överskrider ramen läggas fram i reservationer. I betänkandet behandlas även regeringens skrivelse 2010/11:148 om redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk i budgetpropositionen . Utfrågning i samband med beredning av rambeslutet fick utskottet information av finansminister om det ekonomiska och finansiella läget i EU:s krisländer. fick utskottet information om den globala ekonomiska utvecklingen med särskild tonvikt på krisen i av statssekreterare . Innehåll och utformning av rambeslutet Enligt riksdagsordningen (5 kap. 12 §) ska i ett och samma beslut fastställa ramarna för de olika utgiftsområdena och godkänna en beräkning av inkomsterna på statens budget. I beslutet om utgiftsramarna ingår också att ska godkänna ett antal budgetpåverkande poster, som beräkningen av myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar och hur anslagskrediterna kommer att utnyttjas . I beslutet om inkomsterna ingår att ta ställning till olika förslag till förändringar av gällande skatte- och avgiftsregler samt att fastställa nästa års regelverk för budgetens inkomster att beräkna effekterna av dessa inkomster. Effektberäkningarna ger ett underlag för att bedöma hur stora inkomsterna på statens budget kommer att bli. Statens budget ska enligt budgetlagen (2011:203) förutom inkomster och utgifter även omfatta andra betalningar som påverkar statens lånebehov. För att få fram lånebehovet görs en bedömning av hur nettot av myndigheternas m.fl. in- och utlåning i utvecklas under budgetåret och hur stora eventuella kassamässiga korrigeringar bör vara. När tagit ställning till dessa beräkningar erhålls statens budgetsaldo som en restpost som visar statens amorteringar eller upplåningsbehov. Beslutsordningen innebär alltså att tar ställning till alla dessa poster genom ett och samma beslut. Mot denna bakgrund är alla förslag som avser utgiftsramar m.m. och beräkningen av inkomsterna på statens budget sammanförda i en enda beslutspunkt, det s.k. rambeslutet (punkt 2 i detta betänkande), i utskottets förslag till riksdagsbeslut. De beslutspunkter som ingår i rambeslutet behandlas i kapitel 3 Beslut om utgiftsramar och beräkning av inkomster på statens budget 2012. Bilagor om lagförslag och förslag till statens budget 2012 Regeringens lagförslag finns i bilaga 2 i betänkandet. När det gäller hänvisningarna i lagförslagen till författningens lydelse enligt proposition 2010/11:165 respektive 2010/11:166 noteras att lagförslagen i dessa propositioner numera har tillstyrkts av skatteutskottet i betänkande 2011/12:SkU3 Skatteförfarandet respektive 2011/12:SkU4 Följdändringar med anledning av införandet av skatteförfarandelagen. En sammanställning av inkomster och utgifter på statens budget 2012 enligt utskottets förslag finns i bilaga 3. I bilaga 4 finns dessutom en sammanställning av den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden , 2014 och 2015. Yttranden från andra utskott Yttranden över budgetpropositionens förslag tillsammans med motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde har inkommit från (2011/12:KU1y) skatteutskottet (2011/12:SkU1y) och (2011/12:SkU2y) justitieutskottet (protokollsutdrag /12:5.6) civilutskottet (2011/12:CU1y) försvarsutskottet (protokollsutdrag /12:5.6) socialförsäkringsutskottet (2011/12:SfU1y) socialutskottet (2011/12:SoU1y) kulturutskottet (protokollsutdrag /12:4.2) trafikutskottet (protokollsutdrag /12:6.3) miljö- och jordbruksutskottet (protokollsutdrag /12:4.4) näringsutskottet (protokollsutdrag /12:3.4) arbetsmarknadsutskottet (2011/12:AU1y). och utbildningsutskottet har avstått från att yttra sig. Yttrandena finns i sin helhet i bilagorna 517 i betänkandet. Huvudinnehållet i yttrandena redovisas också översiktligt i ett särskilt avsnitt i kapitel 3 samt i relevanta delar i finansutskottets ställningstagande till riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i kapitel 2. Budgetpropositionens innehåll i korthet En central utgångspunkt för finanspolitiken är att ta ansvar för de offentliga finanserna. I nuvarande läge, då det är osäkert hur kraftig och varaktig konjunkturavmattningen blir, måste finanspolitiken utformas så att den inte bidrar till osäkerhet som skulle kunna skada förtroendet för den svenska ekonomin. I budgetpropositionen inriktas politiken därför på att ta ansvar för . Ett mindre reformutrymme i spåren av sämre offentliga finanser och det ökade behovet av säkerhetsmarginaler ställer enligt regeringen högre krav på prioriteringar i statens budget. De skarpa åtgärder som föreslås i budgetpropositionen uppgår till . Hälften av denna summa avser åtgärder för att möta inbromsningen och innehåller ett arbetsmarknadspaket med en rad åtgärder samt en extra satsning på infrastrukturen. För att varaktigt öka tillväxten och sysselsättningen föreslår regeringen dessutom permanenta åtgärder, bl.a. en sänkning av mervärdesskatten för restaurang- och cateringtjänster, förbättringar av 3:12-reglerna och införande av ett s.k. investeringssparkonto. I svåra tider ska sammanhållningen särskilt värnas, och i detta syfte föreslår regeringen vissa riktade insatser för ekonomiskt utsatta, bl.a. i form av ett förstärkt bostadsbidrag till såväl unga utan barn som barnfamiljer samt en höjning av bostadstillägget till pensionärer. Regeringen föreslår också ett antal justeringar för att säkerställa att sjukförsäkringsreformen fungerar som avsett samt medel för överenskommelsen med om att gemensamt ta ansvar för den samlade asyl- och migrationspolitiken. Utgifterna på statens budget 2012 uppgår till sammanlagt och inkomsterna på statens budget till . Statens budgetsaldo uppgår därmed till +19 miljarder kronor 2012. Regeringen föreslår att utgiftstaket för staten till följd av tekniska justeringar fastställs till 2012 och att utgiftstaket för staten 2015 fastställs till . Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn räknat i procent av BNP uppgår i regeringens förslag till . Socialdemokraternas budgetalternativ i korthet För en omställning till en kunskapsbaserad ekonomi föreslår Socialdemokraterna investeringar i utbildning, infrastruktur och bostäder. Utbildning är den enskilt viktigaste insatsen för att stärka konkurrenskraften, skapa nya jobb och bekämpa arbetslösheten.