bet · GZ01UU5 · 2011-11-17 00:00:00 — Utskottet delar uppfattningen att det är angeläget att få till stånd fördjupade politiska relationer med partnerländerna i öst och i syd liksom en utveckling av säkerhetssamarbetet. Därför är det enligt utskottet positivt att deklarationen från det nämnda toppmötet i ger uttryck för en ambition från deltagarna att stärka dialogen och samarbetet kring internationella säkerhetsfrågor. Utskottet anser att ett stärkt säkerhetssamarbete mellan EU och partnerländer, bl.a. inom ramen för FN:s verksamhet, kan bidra till exempelvis lösning av långvariga konflikter genom att man tar till vara varandras kunskaper och kontaktytor och därigenom uppnår synergieffekter. Vid det extra möte om utvecklingen i och den södra grannskapsregionen som höll slogs fast att alla regionens länder behöver inleda eller påskynda politiska och ekonomiska reformer och att utvecklingen av starka demokratiska institutioner är ett av nyckelmålen. Därför är det enligt av största vikt att man utökar de parlamentariska förbindelserna mellan och regionen. Utskottet anser att stärkta parlamentariska förbindelser med partnerländerna ska innefatta också de nationella parlamenten i EU:s medlemsstater. I sammanhanget kan nämnas att representanter för partnerländer har bjudits in till möten med Cofacc (Conference of Chairs) där utrikesutskottens ordföranden i EU:s medlemsstater och deltar. Utskottet vill här också lyfta fram roll vad gäller förbindelserna med de länder som ingår i den europeiska grannskapspolitiken och initiativ för att främja en demokratisk utveckling där. Fem av de sex länderna i östliga partnerskapet , , , och är medlemmar i . Vad gäller bedriver en rad aktiviteter som syftar till att främja demokrati och de mänskliga rättigheterna i landet. För att utveckla relationerna till fler länder i grannområden införde 2009 en ny status, partner för demokrati (Partner for Democracy), som kan beviljas en icke-medlemsstat. Denna status tillåter deltagande i församlingens sessioner och möten men utesluter rätten att delta i omröstningar. Utskottet välkomnar att har tagit en rad initiativ för att främja förbindelserna med arabiska grannländer med en framväxande demokrati och därmed främja de värden som ligger till grund för verksamhet. I södra har och nationella råd beviljats status som partner för demokrati i . , som är rådgivande organ för konstitutionella frågor, bistår länder i arbetet med att ta fram nya demokratiska författningar, baserade på grundläggande principer. Medlemskap i är öppet även för länder som inte är medlemmar i . Utskottet anser att det är viktigt att EU i översynen av den europeiska grannskapspolitiken tar till vara och stärker befintliga strukturer för främjande av demokrati och de mänskliga rättigheterna, däribland i verksamhet. Innan utskottet strax redovisar sina överväganden om finansieringen av den europeiska grannskapspolitiken finns det anledning att understryka att medelsfördelningen mellan de båda regionala partnerskapen i grannskapspolitiken inte får ske utifrån ett statiskt synsätt. Behoven och genomförandet av reformpolitik måste vara styrande för medelstilldelningen. Förenklad och sammanhållen ram för grannskapspolitiken Som framgått ovan välkomnar utskottet tydligare prioriteringar genom starkare politisk styrning i det europeiska grannskapssamarbetet. I sitt utlåtande över kommissionens arbetsprogram (utl. 2010/11:UU11) framhöll utrikesutskottet att EU måste följa utvecklingen i och den arabiska regionen och skyndsamt agera och använda alla tillgängliga instrument för att stärka de demokratiska krafterna. Vad gäller EU-budgeten uttryckte utskottet uppfattningen att dess förmåga att anpassas till förändrade förutsättningar och krav inte har varit tillräckligt. Genomgripande omprioriteringar måste göras av EU-budgetens utgifter och förändringar utan att budgetens samlade utgifter ökar, ansåg utskottet. Utskottet vidhåller denna ståndpunkt och tillägger med anledning av den pågående översynen av grannskapspolitiken att denna bör finansieras genom att unionen för en kostnadseffektiv och återhållsam budgetpolitik. Nya utgifter för grannskapspolitiken ska finansieras genom reella omprioriteringar inom befintlig budget under utgiftsrubrik 4 i EU-budgeten. Utskottet delar därmed regeringens uppfattning, vilken också innebär att det inte bör ske någon finansiering via nyttjande av marginaler och flexibilitetsinstrumentet eftersom detta innebär ökade avgifter för medlemsstaterna. Även finansiering via nyttjande av återflöden avvisas av utskottet som stöder regeringens uppfattning att detta innebär öronmärkning av intäkter och således strider mot etablerade sunda budgetprinciper. Som nämnts har totalt av EU:s långtidsbudget för perioden 20072013 satts av för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI, European Neighbourhood and ). Som jämförelse kan nämnas att detta belopp är mindre än hälften av det belopp på som via Europeiska utvecklingsfonden, som ligger utanför EU:s ordinarie budget, satts av för AVS-länderna, dvs. forna kolonier i , och för perioden 20082013. Utskottet anser att detta exempel illustrerar att det finns behov av att överväga en omfördelning av hur EU disponerar medel för yttre förbindelser. Inte minst gäller det i fråga om EU:s fleråriga budgetramar efter 2013. Utskottet anser att EU:s nästa långtidsbudget bör innefatta en budgetisering av Europeiska utvecklingsfonden. Den snabba utvecklingen med politiska förändringar i vissa länder i södra och östra har aktualiserat behov av en utökad roll där för de internationella finansiella institutionerna. EU:s utrikestjänst och kommissionen anser enligt meddelandet att det är viktigt att säkerställa möjligheterna till ytterligare lån från Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling () bl.a. genom att utvidga mandat till valda partnerländer i söder. Utskottet konstaterar att beslut fattades vid om en geografisk utvidgning av bankens verksamhetsområde mot bakgrund av utvecklingen i och . Den avser att senare under innevarande lämna en proposition till om ändring av som är nödvändig för utvidgningen av verksamheten. Enligt det aktuella meddelandet ska EU föreslå partnerländerna att de koncentrerar sig på ett fåtal kort- och medelfristiga prioriteringar, med exaktare riktmärken och åtgärder med ett tydligare förlopp. Därefter ska EU anpassa prioriteringarna för sitt ekonomiska stöd i enlighet med detta, vilket ska öka möjligheterna att bättre sammankoppla politiska mål och programmering av stödet. Utskottet välkomnar, som tidigare framgått i detta utlåtande, en sådan tydligare koppling mellan politiska mål och finansiering. Det är en uppfattning som utskottet också framfört i utlåtande /11:UU4 EU:s budgetstöd till tredjeland . Meddelandet från den europeiska utrikestjänsten och kommissionen har i övrigt inte gett upphov till någon särskild hantering eller några särskilda iakttagelser. Översyn av den europeiska grannskapspolitiken motiveringen (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och (S). Vi välkomnar förslaget om att förändra EU:s grannskapspolitik så att kraven ökar på demokrati och mänskliga rättigheter i våra grannländer. EU måste i sitt agerande visa att man står upp för de värderingar som utgör unionens fundament. Men EU:s hållning i rimmar så här långt illa med unionens alla uttalanden om vikten av demokrati och mänskliga rättigheter i . Det västsahariska folkets rättigheter måste försvaras. EU måste utöka sina relationer med som bör omfattas av EU:s grannskapspolitik. Vi stöder ett fritt och självständigt och anser att demokrati och mänskliga rättigheter måste komma även det västsahariska folket till del. De marockanska kränkningarna i av de mänskliga rättigheterna måste få ett slut, muren på ockuperat område rivas och ockupationen upphöra. Det är angeläget att förhandlingar mellan parterna äger rum och att den folkomröstning om områdets status som beslutat om genomförs. De tusentals minor som är utlagda i måste röjas bort. Folkrätten ska alltid respekteras, också i avtal som rör naturresurser, exempelvis fiske. Omfattningen av MR-brotten i är oklar, och därför behöver EU ta fram ökad konkret kunskap om människorättssituationen där och följa upp de avtal som ingåtts med . De västsahariska flyktingarna, som framför allt befinner sig i , är beroende av internationell hjälp för sin överlevnad. Polisario måste fortsätta att föra en fredlig kamp och behöver även framgent omvärldens stöd. Utöver vad vi Socialdemokraterna och framfört i denna reservation ställer vi oss bakom majoritetstexten i utlåtandet. Översyn av den europeiska grannskapspolitiken motiveringen (SD) av (SD). instämmer med utskottet angående vikten av tydliga villkor och konditionalitet gällande arbetet i partnerländerna. vill dock framhålla att villkoren för att ingå partnerskap för rörlighet och ekonomisk integration med tillgång till den fria marknaden måste skärpas. Det räcker inte med ett samarbete efter ett genomfört avtal, utan vi vill se tydligare reformer och uppfyllda krav innan partnerskapsavtal ingås bl.a. på områden rörande fungerande gränskontroller, säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter. Vi menar särskilt att om det i förlängningen av denna process ska finnas ett framtida medlemskap i unionen för länderna i öst så måste kraven för att ingå partnerskap skärpas. Med tanke på hur situationen ser ut i dessa länder är inte ett medlemskap möjligt eller lämpligt inom en överskådlig framtid. är för samarbete mellan suveräna stater, men när EU går mot att bli en alltmer överstatlig union menar vi att det blir svårt att förenas kring en gemensam politik med stater som skiljer sig mycket från varandra. Vi menar också att nya kandidatländers ekonomiska standard inte kan avvika negativt i alltför hög utsträckning i förhållande till det befintliga EU-snittet. Vi ställer oss också bakom den synpunkt som framförts vid Europeiska rådets möten att det är viktigt att redovisa och öppet diskutera de problem som också finns med rörligheten och att det är viktigt att också i fortsättningen vidta verksamma åtgärder för att bekämpa människohandel och olaglig migration. Vi menar att utskottet är alltför okritiskt positivt på denna punkt. Även om det i sig är positivt för t.ex. studenter, forskare och affärsmän att få ökade möjligheter till rörlighet menar att partnerskap om ökad rörlighet och visaliberaliseringar ställer höga krav på partnerländerna att förhindra olaglig migration, kontrollera gränserna effektivt, garantera dokumentsäkerhet och bekämpa organiserad brottslighet, människohandel och människosmuggling. Vi ser positivt på att lyfter fram vikten av samarbete i dessa frågor. Utan garanti på att ovanstående krav verkligen kan efterlevas kan vi dock inte ställa oss bakom fler partnerskap för rörlighet samt visaliberaliseringar, då det finns en påtaglig risk för att dessa problem och det mänskliga lidande som de innebär kommer att öka ännu mer. Vi är inte principiellt emot internationella insatser i andra länder. Vi är dock kritiska till att EU i sin grannskapspolitik lägger allt större fokus på internationella militära insatser. har tidigare haft en kritisk inställning till EU:s gemensamma försvars- och säkerhetspolitik och ser med oro på att alltmer engagerar sig i internationella militära insatser som har såväl en begränsad förankring hos det svenska folket som begränsade möjligheter för att få inflytande över. Gällande stöd till det civila samhället instämmer med utskottet att det i många fall är viktigt att stödja aktörer i det civila samhället för att gynna en demokratisk utveckling i grannskapet såväl som annorstädes. Vi ställer oss dock skeptiska till att dela ut stöd till politiska partier och anser att man i större grad bör se till de risker som finns. Hur behjärtansvärt det enskilda fallet än kan tänkas vara finns här en uppenbar risk för politisk snedvridning, dvs. att vissa partier och grupper kommer att kunna få stöd och vissa andra inte. Den typen av påverkan på det enskilda grannskapslandets interna politiska liv anser vi kan vara känsligt. Det kan även beröva oppositionen trovärdigheten och få de aktiva att uppfattas som utländska marionetter. anser det bättre att stödja ett land genom att dela med sig av verktyg för att kunna bygga upp en demokrati med fria rättvisa val och ett demokratiskt system. Utskottet välkomnar i utlåtandet att tagit en rad initiativ för att främja förbindelser med arabiska grannländer och därmed främja de värden som ligget till grund för . har och beviljats status som partner för demokrati i . Som vi tidigare nämnt vill vi se en tydlig konditionalitet med genomförda reformer och uppfyllda villkor innan olika former av partnerskapsavtal ingås, och denna linje vill vi vidhålla även i detta sammanhang. För att främja de värden som ligger till grund för hade vi hellre sett att kraven från på att genomföra fria och rättvisa val, avskaffa dödsstraff, upphöra med våldshandlingar, ta avstånd från terrorism och erkänna rätt att existera hade varit uppfyllda innan beviljades status som partner för demokrati i . De som beviljas partnerskap i bör också vara erkända fungerande stater med ett styre som har kontroll över sitt territorium, vilket inte är fallet i . Vi måste i detta sammanhang även ha i åtanke att inte är aktuellt som medlem i på grund av brister när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter. En stor kritik mot landet har gällt dess dödsstraff. bör vara konsekvent i sina krav även för partner utanför , vilket även borde gälla som fortfarande inte avskaffat dödsstraffet. När det nationella rådet i och ändå beviljats partnerskap i är vår starka förhoppning att det leder till en demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter samt att de krav som ställts på länderna verkligen följs upp som överenskommet. Det är viktigt att också är konsekvent när det gäller ett fortsatt beviljande av partnerskap, så inte uppställda krav blir tomma ord. I övrigt instämmer i utskottets utlåtande. Översyn av den europeiska grannskapspolitiken motiveringen (V) av (V). Den s.k. arabiska våren har satt situationen i och diktaturer högst upp på den politiska dagordningen. Men de folkliga revolterna i regionen har också synliggjort EU:s dubbelmoral i relationerna till regionens diktaturer. Den högstämda retoriken om demokrati i EU har inte haft någon täckning och EU:s egna politiska och ekonomiska intressen i regionen har prioriterats före invånarnas mänskliga rättigheter. Relationerna har formaliserats genom Medelhavsunionen som bildades på franskt initiativ med syfte att EU och länder runt skulle fördjupa samarbetet om ekonomi och politik. De auktoritära regimerna i , och välkomnades till detta samarbete utan att tydliga krav på demokratiska reformer ställdes. erbjöds observatörsstatus och diktaturen i fick inneha ordförandeposten. EU har med de flesta gamla auktoritära regimer tecknat omfattande associeringsavtal om politiskt och ekonomiskt samarbete, bl.a. med , och . Under det svenska ordförandeskapet godkände EU ett avtal med diktaturen i och 2008 inleddes förhandlingar med . Med inget land har man haft så omfattande och djupa samarbetsavtal som med , trots att landet fortsätter att kränka folkrätten och ignorera FN:s resolutioner. Inom migrationspolitiken har samarbetet varit omfattande. Så sent som framförhandlades ett ramavtal mellan och om migration, trots att inte har skrivit under . Gaddafi lovades för att stärka kontrollen av land- och sjögränser och för att samarbeta med EU:s gränskontrollmyndighet . var aktivt drivande bakom avtalet. skrev migrationsminister tillsammans med vice ordförande till regimen i och vädjade om avtalsförhandlingar kring migrationskontroll. EU-kommissionären mötte så sent som den libyske inrikesministern för att komma överens om de praktiska förutsättningarna för att sjösätta det utökade samarbetet om migration. Det ekonomiska utbytet har varit omfattande, men alltför ofta helt frikopplats från frågor om mänskliga rättigheter. är inget undantag. Så sent som besökte vice premiärminister för att diskutera ett fördjupat ekonomiskt samarbete. 2010 besökte handelsminister och 26 gånger. gjorde hon ett besök i , två i och två i . Om frågor om mänskliga rättigheter, t.ex. fackliga rättigheter, lyfts fram vid dessa resor är högst tveksamt. Men det tydligaste exempel på EU:s dubbelmoral i relationerna till diktaturerna i och är den omfattande vapenexporten från ett flertal medlemsstater. 2004 avvecklades vapenembargot mot . har vapenexport till från EU uppgått till . Bland annat och bidrog till att beväpna diktaturen i . Så sent som pågick vapenmässan i med över 100 företag från 24 länder på plats. Det faktiska värdet av vapenexport till regionen har ökat från 2009 till 2010. exporterade vapen till , , , , , och , och denna vapenexport har fortsatt även till bl.a. . Kommissionens meddelande Ny respons på ett grannskap i förändring syftar till att formulera EU:s relationer till en region i förändring. Detta hade självklart varit en god möjlighet att i grunden ompröva unionens relationer till och . Vid sidan om mindre justeringar saknas dock den politiska viljan i meddelandet att genomföra några större förändringar. Det finns ett flertal områden där EU:s grannskapspolitik måste omprövas i grunden om unionen vill bli en kraft för demokrati och mänskliga rättigheter i regionen. Demokratiska folkrörelser, inte minst kvinno- och fackföreningsrörelsen, behöver stödjas. I relationerna med de länder där demokratiska framsteg görs måste invånarna och de nya demokratiska regeringarna ges möjligheter att göra sina politiska vägval och forma sin ekonomiska politik. I relationerna till de länder där auktoritära regimer fortfarande styr måste ekonomiska relationer och politiska kontakter tydligt kopplas till krav på respekt för de mänskliga rättigheterna samt vapenexporten upphöra. Relationerna till ockupationsmakterna och måste i grunden omprövas så att unionen ger sitt tydliga stöd till en folkomröstning om framtid och en tvåstatslösning i . Harmoniseringen av asyl- och invandringspolitiken inom EU har inneburit att man byggt allt högre murar runt Fästning i stället för att man genom mellanstatligt samarbete tagit ansvar för de flyktingar som söker skydd undan förföljelse. Harmoniseringen har i praktiken stoppat alla lagliga vägar till och medfört att människor förvägras rätten att söka asyl. Det innebär att människor i stället tvingas i händerna på människosmugglare och till att riskera livet för att försöka ta sig hit. EU har på det sättet medverkat till att sätta ur spel. Ett framtida eventuellt samarbete med regeringarna i och gällande migrationsfrågor måste ta sin utgångspunkt i och den grundläggande mänskliga rättigheten att få söka asyl. Översyn av den europeiska grannskapspolitiken (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Fria och rättvisa val och politiska reformer står i centrum för utvecklingen i de nordafrikanska länderna. EU måste bidra med resurser för att kunna genomföra fria och rättvisa val och stödja länderna i deras arbete med att upprätta en fungerande rättsstat och konstitutioner för den sekulära staten, få fungerande demokratiska institutioner, fria kvinnoorganisationer, fackliga organisationer och medier. Vi socialdemokrater menar att ekonomisk och social utveckling är avgörande för möjligheten att skapa en övergång till ett hållbart demokratiskt samhälle. I är civila organisationer svagt utvecklade. Det är angeläget att EU i sin nya grannskapspolitik säkrar att det finns tillräckliga medel avsatta, exempelvis i form av en särskild demokratifond, för insatser inriktade på att främja demokrati och stödja uppbyggnaden av demokratiska institutioner och kontakter mellan människor och organisationer för att utveckla ett civilt samhälle. Inte minst är behoven av dessa slag stora i länderna i där en demokratisk utveckling nu har tagit sin början. kvinnor har intagit gator och torg, varit aktiva bloggare och utgjort en självklar del i kampen för frihet. är kvinnors ställning i många eftersatt. Bristen på kvinnors delaktighet och inflytande i samhället utgör ett hinder mot utveckling i denna del av världen. I flera länder är kvinnliga MR-försvarare särskilt utsatta. Varje land har att ratificera FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw) och reservationer bör undanröjas. Socialdemokraterna anser att stödet till de nordafrikanska länderna ska bygga på insikten om att kvinnors delaktighet är av grundläggande betydelse för utveckling och att demokratistödet ska bidra till att kvinnor ges möjlighet att göra sina röster hörda i den samhällsomvandling som pågår. Kvinnors erfarenheter och syn på hur samhället ska förändras kan utgöra den förändringskraft som behövs i . Med tillräckliga medel för demokratistöd kan framväxten av ett starkt civilt samhälle främjas och erfarenheter tas till vara av svenskt folkrörelsearbete och av den samhällsomvandling som ägt rum i många länder i . EU:s grannskapspolitik bör med kvinnors delaktighet i centrum främja framväxten av ett starkt civilt samhälle. Översyn av den europeiska grannskapspolitiken (MP) (MP) anför: Under ordförandeskap i EU utarbetades EU:s nya femårsplan för frihet, säkerhet och rättvisa. Det innefattar polis- och tullsamarbete, räddningstjänst, straff- och civilrättsligt samarbete, asyl-, migrations- och viseringspolitik och är i grunden ett viktigt dokument för EU-ländernas trygghet och säkerhet. I betänkandet anges att Stockholmsprogrammet uppmanar EU:s institutioner att stödja och främja unionens arbete mot straffrihet och att bekämpa folkmord, brott mot mänskligheten och krigsbrott, vilket naturligtvis är bra i förhållande till grannskapspolitiken. Dock får vi inte glömma att andra delar av Stockholmsprogrammet långt ifrån utgår från grannländernas bästa utan mer handlar om oss själva. anser t.ex. att det finns allvarliga tveksamheter kring hur respekten för den personliga integriteten, skyddet av privatlivet och rätten till asyl upprätthålls i många av EU-länderna. Programmet leder till mer övervakning av EU-medborgare och andra och en mer restriktiv och harmoniserad asylpolitik där jakten på illegala invandrare är i fokus. verkar för en värld med både öppnare gränser och skydd för den personliga integriteten såväl i som i EU. Eftersom vi anser att Stockholmsprogrammet handlar mer om att skydda EU-medborgarna än om att skapa en bättre värld anser vi att hänvisningen till Stockholmsprogrammet är malplacerad i detta betänkande som istället bör handla om att bygga goda framtida relationer till våra grannländer. Det kan vi inte göra genom hänvisningar till Stockholmsprogrammet som snarare försöker skydda oss mot dem. Förteckning över behandlade förslag Gemensamt meddelande till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Ny respons på ett grannskap i förändring, KOM(2011) 303 utvecklades de första verktygen för en aktiv och agendastyrd europeisk grannskapspolitik. Den har med tiden utvecklats och förändrats och står vi inför ett nytt politiskt klimat i det europeiska närområdet, vilket innebär behov av ytterligare förändringar och förbättringar av grannskapspolitiken.EU:s partnerskapssamarbete med länderna i södra har pågått i syfte att främja demokrati och mänskliga rättigheter, skapa stabilitet och välstånd och minska fattigdomen i regionen. Vi kristdemokrater ser särskilt fram emot att demokrati och frihetliga värden får en starkare ställning i det fortsatta samarbetet och att det genomsyrar EU:s grannskapspolitik.Också samarbetet med det östliga partnerskapet behöver ständigt utvecklas och förnyas.Visumförenklingar och frihandelsavtal behöver ses över. Man behöver också se över möjligheten att arbeta mer tillsammans med det civila samhället. Ökad rörlighet för studenter behöver också ses över. Rörlighet för studenter, forskare och företag är viktiga nycklar i ett gott samarbetsklimat.