bet · GZ01FiU1 · 2011-11-15 00:00:00 — Reformarbetet inom utbildningssystemet bör fortsätta Regeringen föreslår ett brett inriktat reformpaket för utbildningsområdet som ingår i det långsiktiga arbetet med att höja kvaliteten i utbildningssystemet. Huvudfokus för reformerna är att stärka läraryrkets status och lärarnas kompetens genom bl.a. en karriärutvecklingsreform. För att täcka kostnaderna för reformen föreslås ett statsbidrag på 2012, 2013, 2014 och 2015. Regeringen föreslår också ett andra lärarlyft, en fortsättning av Förskolelyftet och en förstärkning av det arbetsförlagda lärandet inom yrkesprogrammen på gymnasiet. Regeringen har träffat en överenskommelse med de gröna om en human, rättssäker och ordnad migrationspolitik. Regeringen föreslår att medel för överenskommelsen avsätts i denna proposition med en halvårseffekt på 2012 och . Skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet Regeringen föreslår att en skattereduktion för penninggåvor till ideell verksamhet införs. Skattereduktionen föreslås träda i kraft och beräknas till . Stora satsningar har gjorts inom området under den gångna mandatperioden. Trycket på rättsväsendet är fortsatt högt och det finns ett stort behov av att fortsätta arbetet med effektivisering och modernisering. Arbetet med att förverkliga den inriktning för ökad tillgänglighet och användbarhet som slogs fast försvarsbeslut ska därför fortsätta. Omställningen ska ske inom oförändrade ekonomiska ramar, vilket i sin tur kräver omfattande rationaliseringar inom försvarets stödverksamheter. Med en aktiv social investeringspolitik prioriterar Socialdemokraterna att avskaffa barnfattigdomen, att ge fler barn och unga god utbildning, att ge möjligheter till kulturupplevelser och möjliggöra för fler att komma ut i arbete. Nolltolerans mot barnfattigdom kräver att målet om full sysselsättning nås. kan en del saker göras , enligt motionärerna. Förutom förslag om förstärkningar i arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen lämnar motionärerna förslag till hur vardagsekonomin kan förbättras för barnfamiljer med de minsta marginalerna genom att underhållsstödet höjs med och att taket i de s.k. vab-dagarna successivt höjs till 9,5 prisbasbelopp 2015, motsvarande 2015. Dessutom föreslås att avsätts för att stimulera fler kommuner att tillhandahålla barnomsorg . För att höja kunskapsnivån och öka likvärdigheten i den svenska skolan föreslås till fortbildning av lärare och förskolepersonal. Dessutom föreslås för att attrahera de bästa lärarna till skolor med störst utmaningar. Motionärerna avvisar regeringens neddragning på gymnasieskolan 2012. En sjukförsäkring för tillväxt och trygghet Sjukförsäkringen ska ge ett reellt inkomstskydd så att de allra flesta får ut av sin inkomst i ersättning vid sjukdom under hela sjukdomsperioden. I ett första steg föreslås att taket höjs till 8 prisbasbelopp 2012 och 8,5 prisbasbelopp 2013. Vidare föreslås en avskaffad bortre tidsgräns och en förändrad arbetsförmågebedömning. Sammantaget innebär detta en förstärkning av sjukförsäkringen 2012 på varav avser rehabilitering. Motionärerna avvisar regeringens förslag om att höja taken för högkostnadsskyddet. För att kompensera landstingen för de uteblivna avgifterna föreslås att tillförs landstingen . Även regeringens förslag om att genom stimulansbidrag styra landstingen att införa etableringsfrihet avvisas. I stället föreslås att dessa medel, 2012 och 2013 och 2014, används till ett stimulansbidrag till landstingen för att förbättra omhändertagandet av svårt sjuka äldre patienter. Motionärerna föreslår vidare att en kommission för jämlik hälsa tillsätts. Utredning om vinst och konkurrens i välfärden Behovet av omsorg och sjukvård kommer att öka kraftigt till följd av den demografiska utvecklingen konstaterar motionärerna. som ett fortsatt effektiviseringsarbete kommer att vara nödvändigt måste restriktivitet iakttas när det gäller att låta skattemedel försvinna ur privat driven välfärd. Därför föreslår motionärerna att regeringen bör tillsätta en utredning av konkurrens och effektiv användning av skattemedel i välfärden. Höjt grundavdrag för pensionärer Pensionärer ska inte beskattas hårdare än löntagare. Motionärerna föreslår ett höjt grundavdrag för pensionärer på sammanlagt . Staten kompenserar fullt ut kommunerna genom motsvarande höjning av statsbidragen. Tabell 2.15 Kommunsektorns finanser (S) Miljoner kronor, avvikelser i förhållande till regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under uo 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Källa: Motion Fi240. En viktig komponent i den gröna ideologin är att hålla ihop samhället, att ge en hjälpande hand till dem som riskerar att hamna utanför och till dem som kommer från andra delar av världen. vill införa ett och samma trygghetssystem arbetslivstrygghet för den som är sjuk, arbetslös eller är i behov av försörjningsstöd. På väg mot detta föreslås i motionen förändringar i sjukförsäkringen. Den bortre gränsen slopas, ersättningsnivån höjs till av tidigare inkomst och prövningen av arbetsförmågan mot hela den reguljära arbetsmarknaden tas bort. Ett golv i sjukförsäkringen motsvarande golvet i a-kassan införs. Sammanlagt föreslås förstärkningar av sjukförsäkringen med ca . Bättre kvalitet i välfärden Det är enligt motionärerna viktigt att återupprätta kvaliteten i barnsomsorgen, skolorna, familje- och individomsorgen, sjukvården och äldreomsorgen. I motionen föreslås i ökade resurser till kommunsektorn 2012, varav i breda satsningar genom det generella statsbidraget. I de riktade satsningarna ingår åtgärder för ökad kvalitet i genom nya karriärmöjligheter och kompetensutveckling för lärare. Dessutom föreslås ett statligt stöd till vuxenutbildning, ämnesundervisning på modersmål och energieffektivisering av skolans lokaler. Satsningarna kompenserar också för den nedskärning som regeringen gör på gymnasieskolan. Slutligen föreslås gratis tandvård för alla upp till , vilket beräknas till 2012 och därefter . Ett samhälle som håller ihop I motionen föreslås en ökning av resurserna till pensionärer och fattiga barnfamiljer, vilket finansieras genom en nedtrappning av jobbskatteavdraget motsvarande 2012. För att minska klyftan i beskattning av pension och arbetsinkomster föreslås ett höjt grundavdrag för pensionärer motsvarande ca 2012. föreslår också att grundnivån i föräldraförsäkringen höjs och att underhållsstödet höjs med sammanlagt . avvisar regeringens jämställdhetsbonus och satsar slutligen på ett stimulansbidrag för barnomsorg på obekväm arbetstid. Biståndsramen ska inte användas för klimatsatsningar i utvecklingsländer eller stå för en omotiverat stor andel av kostnaderna på migrationsområdet, anser motionärerna och föreslår att tillförs biståndsramen och att klimatsatsningar i utvecklingsländer finansieras utanför biståndet. En försvarspolitik för framtidens hotbilder Enligt motionärerna måste säkerhet ses i ett bredare perspektiv än enbart som ett eventuellt militärt hot mot vårt land. Detta understryker vikten av att omfördela kostnader från Försvarsmakten till andra sektorer och att investera i förebyggande åtgärder och sårbarhetsreducerande verksamhet. Effektiviseringar av försvaret på ca föreslås, varav prioriteras om av motionärerna till åtgärder för klimatanpassning. Tabell 2.16 Kommunsektorns finanser (MP) Miljoner kronor, avvikelser i förhållande till regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under uo 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Källa: Motion Fi241. Kalkylen över invandringens kostnader visar enligt att dessa medel i stället hade kunnat användas till att värna välfärdens kärna och åtgärda de befintliga bristerna inom vården, skolan och omsorgen. Massinvandringen utgör på så sätt ett direkt hot mot den svenska välfärden, enligt motionärerna. Rättvisa skatter för pensionärerna Pensionärsskatten föreslås helt avskaffas 2013 då besparingarna i det egna budgetalternativet väntas ge full effekt. föreslås det förhöjda grundavdraget för pensionärer höjas, motsvarande . Akut- och tillgänglighetsmiljard för bättre kvalitet inom vården För att uppnå målsättningen om en snabb och välfungerande akutvård föreslår motionärerna satsningar på fler s.k. snabbspår inom vården och utveckling av akutbils- och hembesöksverksamheten. För att säkerställa resurser för en högre belastning på det kriminalpolitiska området till följd av politik med hårdare straff och resurser för ett större ansvar för förvar av bl.a. av- och utvisade invandrare samt invandrare som uppehåller sig illegalt i landet föreslås ca avsättas . Välfärdssatsningar är enligt motionärerna högt prioriterade, varför avsätts i den alternativa budgeten. För att komma till rätta med problemen i den svenska skolan föreslås en rad satsningar och åtgärder på ca för fler vuxna i skolan, bättre kunskaper i svenska språket, bättre studievägledning, en skolmatsreform och bekämpning av mobbning. Motionärerna föreslår att staten ska återta huvudmannaskapet för den svenska skolan och anser också att det måste bli svårare att starta friskolor. Uttag av vinster från friskolor måste förbjudas. För trygghet föreslås satsningar på för bl.a. fler trygghetsboenden, utökat stöd till anhörigvårdare, brottsprevention och en matreform. Motionärerna föreslår en höjning av föräldrapenningen, bostadstillägget för ensamstående föräldrar, höjt tak för tillfällig föräldrapenning och höjt underhållsstöd motsvarande sammanlagt ca . En ambition finns även om stärkt barnomsorg . Jämställdhetsbonusen i föräldraförsäkringen och regeringens höjning av högkostnadsskyddet avvisas. Slutligen föreslås att taket för sjukpenningen höjs så att fler människor får ut av sin sjukpenninggrundade inkomst vid sjukdom, motsvarande . Regeringens överenskommelse för migrationspolitiken med avvisas. Ett minskat asyltryck till följd av politik på migrationsområdet leder till besparingar på med full effekt 2013. Ett utvecklingsbistånd i enlighet med förväntas av motionärerna ge en besparing som successivt ökar från 2012 till 2015. För att återgå till ett ordentligt invasionsförsvar föreslår motionärerna en successiv ökning av anslaget för anskaffning av materiel och anläggningar till 2015. Anslagen för de fredsfrämjande förbandsinsatserna föreslås minskas med 2012. Tabell 2.17 Kommunsektorns finanser (SD) Miljoner kronor, avvikelser i förhållande till regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under uo 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Källa: Motion Fi242. anser att gemensamt finansierade tjänster som utbildning och sjukvård som är lika för alla är helt avgörande för ett jämlikt samhälle. Genom förslag om att öka de generella statsbidragen och värdesäkra de generella statsbidragen och genom en rad olika riktade satsningar tillför motionärerna kommunsektorn 18, 23 respektive mer jämfört med regeringen för åren 20122014. En värdesäkring av statsbidragen beräknas till 2012, 2013 och 2014. Bland de riktade satsningarna som föreslås finns ett treårigt investeringsstöd på för att rusta upp offentliga lokaler och ett särskilt stöd på för att öka tillgängligheten i offentliga lokaler. Vidare ska det vara förbjudet att driva välfärdsverksamhet i bolagsform med vinst som drivkraft, anser motionärerna. Bättre kvalitet i välfärden För att vända en utveckling där det förebyggande hälsoarbetet nedprioriterats föreslås en satsning på 1 miljard . Regeringens höjning av högkostnadsskyddet avvisas liksom regeringens förslag om stimulansbidrag för utökad valfrihet för den enskilde även i den specialiserade vården. I stället föreslås ett stimulansbidrag till landstingen för att genomföra en vårdplatsgaranti samt en satsning på betald specialistutbildning för sjuksköterskor. Det finns stora behov av mer personal inom äldreomsorgen. avvisar regeringens förslag om stimulansbidrag för att utöka användningen av lagen om valfrihet i äldreomsorgen. I stället föreslås en satsning på ökad bemanning i äldreomsorgen, och för detta avsätts 2012, 2013 och 2014. En satsning på föreslås till ett kunskapslyft för personalen inom äldreomsorgen, dvs. mer än enligt regeringens förslag 2012. Dessutom föreslås till ett stimulansbidrag för att få fler kommuner att göra det enklare att få hemtjänst och till ett matlyft inom äldreomsorgen. Motionärerna föreslår att garantipensionen höjs och att beräkningsgrunden återställs för de pensionärer som faktiskt fick en sänkning av sin pension saneringspolitik. Sammantaget beräknas detta till 2012. Var och en av oss ska känna en trygghet i att vi klarar oss ekonomiskt om vi blir sjuka, går i pension, blir föräldrar eller förlorar arbetet, enligt motionärerna. När det gäller sjukförsäkringen anser motionärerna att utförsäkringarna måste stoppas och sjukpenningens bortre tidsgräns avskaffas. Den prövning mot en fiktiv arbetsmarknad som sker måste ändras. Dessutom föreslår motionärerna att sjukförsäkringen individanpassas så att man kan få ersättning i fler steg än dagens fyra. Motionärerna accepterar varken att sjukpenningen sänks eller att inte hela den sjukpenninggrundande inkomsten räknas vid beräkningen av föräldra- och sjukpenning och föreslår att ersättningsnivåerna höjs. Inte heller accepterar motionärerna att taket i både sjukpenningen och den tillfälliga föräldrapenningen sänkts så att färre får ersättning på sin inkomst. Därför föreslås att taket höjs. Vidare bör sjukförsäkringens karensdag avskaffas, anser motionärerna. Slutligen föreslås att ersättningsnivån i aktivitetsersättningen och bostadstillägget höjs. Satsningar för en likvärdig utbildning Motionärerna anser att kunskapsskillnaderna och segregationen i skolan ökar. Motionärerna föreslår en skolmiljard som ska riktas direkt till de elever och de skolor, ofta i segregerade områden, som har de största behoven. Vidare ska fritidshemmen hålla lika hög kvalitet som skolan eftersom de är en del av en samlad skoldag, enligt motionärerna. För att kunna anställa fler i fritidshemmen föreslår motionärerna att avsätts i ett statligt stöd. Villkoret för att få stödet ska vara att kommunen bidrar med halva kostnaden. Slutligen vill motionärerna göra en satsning på skolmaten genom upprustning av skolbespisningarna, att personalen får möjlighet till utbildning och att alla grundskoleelever ska kunna få frukost i skolan. Tabell 2.18 Kommunsektorns finanser (V) Miljoner kronor, avvikelser i förhållande till regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under uo 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Källa: Motion Fi243. m.fl. (S) anför i motion Sk361 yrkande 28 att det är viktigt att säkerställa att varje skattekrona används så effektivt som möjligt. Behovet av omsorg och sjukvård kommer att öka kraftigt till följd av den demografiska utvecklingen, och som ett fortsatt effektiviseringsarbete kommer att vara nödvändigt anser motionärerna att restriktivitet måste iakttas när det gäller att låta skattemedel försvinna ur privat driven välfärd. Därför bör regeringen tillsätta en utredning av konkurrens och effektiv användning av skattemedel i välfärden, enligt motionärerna. I motion Fi272 av m.fl. (S) anförs att stora skattesänkningar under den senaste mandatperioden ytterligare har förstärkt en långsiktig trend mot en mer ojämn inkomstfördelning. Segregationen har tilltagit, och långtidsarbetslösheten biter sig fast. Förändringarna i våra trygghetsförsäkringar har gjort arbetslösa och svårt sjuka människor försäkringslösa. Barnfattigdomen har ökat. bör enligt motionärerna uppmana regeringen att tillsätta en jämlikhetskommission för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för att öka den sociala rörligheten. Analysen ska också innehålla ett tydligt genusperspektiv. I motion Fi252 av m.fl. (V) anförs att regeringen bör tillsätta en kommission med uppdrag att utreda privatiseringarnas samhällsekonomiska och sociala konsekvenser. Motiveringen är att det saknas sammanfattande studier om hur privatiseringarna påverkat produktivitet och arbetsvillkor samt studier om hur privatiseringarna påverkar samhällsekonomin och vilka sociala konsekvenser det har fått. Finanskrisen och den fortsatta marknadsturbulensen visar hur stark oro på de internationella marknaderna kan slå mot det finansiella systemet och i förlängningen ekonomi. Den allt större finansiella sektorn och den allt djupare integrationen av de svenska och de internationella finansmarknaderna medför att behovet av väl fungerande finansmarknader ökar. En central uppgift för den ekonomiska politiken är att värna ett stabilt finansiellt system. Arbetet med att öka stabiliteten i det finansiella systemet pågår kontinuerligt. Det ramverk för finansiell stabilitet med stärkt regelverk, förbättrad tillsyn och effektiva krishanteringsmekanismer som regeringen tagit fram bör stärkas ytterligare, och skattebetalarnas pengar måste värnas. Som ett led i detta arbete föreslår regeringen kraftigt ökade resurser till . Regeringen konstaterar att i ett internationellt perspektiv har ett stort banksystem i förhållande till ekonomins storlek, vilket innebär att ett fallissemang i banksektorn kan bli mycket kostsamt för staten och skattebetalarna att hantera. Riskbilden i banksystemet utgörs enligt regeringen av bankernas ökade internationella verksamhet, att de i allt större utsträckning finansierar sig med utländsk valuta, att svenska banker är sammanflätade med varandra genom sina omfattande inbördes transaktioner och bankernas förhållandevis korta löptid i sin upplåning. Till detta kommer hushållens förhållandevis höga skuldsättning som enligt regeringen också utgör en risk. Enligt regeringen står bättre rustat jämfört med . Utmaningar kvarstår dock, inte minst när det gäller att motverka finansiella kriser genom att öka bankernas motståndskraft och få till stånd ett regelverk till så låga kostnader som möjligt för samhället. Mot denna bakgrund anser regeringen att det är viktigt att genomföra förebyggande insatser för att värna den finansiella stabiliteten. Framför allt avser regeringen att öka stabiliteten i banksystemet genom högre kapitaltäckningskrav. För att värna den finansiella stabiliteten och värna skattebetalarnas pengar anser regeringen att det måste vara möjligt för enskilda medlemsstater att lagstifta om högre kapitaltäckningskrav än vad som följer av de nya internationella minimikraven i III. I Socialdemokraternas motion U315 yrkande 18 av m.fl. (S) anförs att spekulationsekonomin måste tyglas och ramverket för det internationella kapitalet stärkas. Att undersöka en global skatt på finansiella transaktioner där intäkterna kommer nationerna till del kan vara en möjlighet. Skatteparadis ska bekämpas med starka medel internationellt. De multilaterala finansiella organisationerna ska i större utsträckning än främja finansiell stabilitet och motverka det spekulativa kapitalet. Organisationernas utlåningspolicy måste i högre grad än ta hänsyn till de sociala effekter som finansiella kriser i ett område kan medföra. (M) anför i motion Fi286 att svenska staten, som förvaltare av skattebetalares pengar, inte bör delta i räddningsaktioner riktade mot andra stater om detta medför betydande risker. Svenska nödlån bör därför beviljas enbart mot adekvat säkerhet. En sådan säkerhet bör enligt motionären bestå av tillgångar som av en objektiv marknadsbedömare är att betrakta som tillräckliga och värdebeständiga. Detta bör ge regeringen till känna enligt motionären. Motionären motsätter sig också de förslag som cirkulerar om euroobligationer och en transaktionsskatt på finansiella tjänster. 2.6 ställningstagande till riktlinjerna Sedan den ekonomiska vårpropositionen 2011 har det ekonomiska läget försämrats, vilket även får negativa effekter på de offentliga finanserna. Det finansiella sparandet har reviderats ned med av BNP 2012 och 2013, av BNP 2014 och av BNP 2015. En lägre BNP-tillväxt och en högre arbetslöshet än vad som bedömdes slår igenom främst i form av lägre skatteinkomster men även som högre arbetslöshetsrelaterade utgifter. Det finansiella sparandet bedöms nu vara i stort sett i balans 2011 och 2012, uppgå till av BNP 2013 och därefter öka till av BNP till 2015. Trots den relativt kraftiga försämringen uppvisar de offentliga finanserna styrka, och det finansiella sparandet beräknas när det är som lägst uppgå till , och den konsoliderade bruttoskulden, den s.k. Maastrichtskulden, beräknas minska både som andel av BNP och nominellt. () senaste prognos bekräftar denna bild. RGK har reviderat ned sina prognoser över de offentliga finansernas utveckling, men beräkningen visar ändå ett finansiellt sparande som överstiger regeringens samtliga år som prognosen omfattar, 20112013. I ett internationellt perspektiv är detta en mycket stark utveckling. Inte desto mindre visar de relativt stora förändringarna av sparandet att offentliga finanser är känsliga för förändringar i omvärlden och att försämringar i det internationella ekonomiska klimatet kan slå igenom snabbt och hårt. Osäkerheten kring den ekonomiska utvecklingen är exceptionellt stor, och risken är uppenbar att den internationella krisen fördjupas och förlängs. Det är därför enligt utskottets mening av yttersta vikt att bibehålla sunda offentliga finanser och goda säkerhetsmarginaler för att ha möjligheter att möta en sämre utveckling. Att bedöma det finanspolitiska reformutrymmet är en känslig avvägning mellan behovet av att stimulera ekonomin, behovet av säkerhetsmarginaler i händelse av en sämre ekonomisk utveckling och behovet av en långsiktig stabilitet i de offentliga finanserna. Regeringen bedömer sammantaget att ett väl avvägt reformutrymme uppgår till ca . En bedömning enbart utifrån uppfyllandet av överskottsmålet visar att reformutrymmet skulle kunna vara större, men det finns flera anledningar att iaktta försiktighet. Den framtida ekonomiska utvecklingen präglas av betydande osäkerhet, och erfarenheter visar att kostnaderna vid en djup och lång kris kan vara mycket stora. Prognososäkerheten är betydande, och dessutom kan väl tilltagna säkerhetsmarginaler i sig bidra till att skapa förtroende för den ekonomiska politiken. Utskottet delar helt regeringens bedömning att det är mer ansvarsfullt att föra en försiktig finanspolitik på kort sikt, än att riskera att tvingas till akuta åtstramningar om en sämre ekonomisk utveckling skulle bli verklighet. Med hänsyn till den mycket osäkra ekonomiska situationen i omvärlden bedömer regeringen att upprätthållandet av säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna väger tyngre än fördelarna av att göra finanspolitiken mer expansiv. Utskottet delar denna bedömning. Skulle finansmarknaderna tappa förtroendet för de offentliga finansernas hållbarhet kan konsekvenserna för sysselsättning, tillväxt och välfärd bli allvarliga. Vilka problem som underskottspolitik och hög skuldsättning kan medföra har sällan illustrerats tydligare än i dagens internationella ekonomiska läge. Det finns en bred samsyn mellan regeringen, och utomstående bedömare om att det finanspolitiska ramverket med överskottsmål, utgiftstak, krav på god ekonomisk hushållning i kommunsektorn och en stram budgetprocess har varit en starkt bidragande faktor till den styrka och stabilitet som råder i offentliga finanser. har upprätthållits av samtliga regeringar sedan det infördes andra hälft och har starkt bidragit till den långsiktigt positiva statsfinansiella utveckling som halverat den offentliga sektorns skuldsättning . Utskottet vill med kraft framhålla vikten av att ramverket bibehålls, fortsätter att vårdas och tillämpas på ett ansvarsfullt sätt. Det är mycket positivt, anser utskottet, att det finns en bred politisk uppslutning kring ramverket. Denna uppslutning har varit och kommer även fortsättningsvis att vara mycket viktig för ramverkets stabilitet och trovärdighet. Ett parti, , utmärker sig emellertid i denna fråga.