· GY01UU11 · 2011-03-02 18:43:23 — Men av detta finns mycket lite i kommissionens handlingar.I dag ifrågasätter Europeiska unionen ingångna löneavtal och fackliga avtal i en rad länder. utsända kräver i praktiken att man upphäver ingångna avtal i länder som och för att kunna genomföra tillräckliga åtstramningar. ordförande har skrivit till och påpekat detta direkta och flagranta ingrepp i den fria förhandlingsrätten.Vi menar att detta inte är acceptabelt utan att man bör gå den andra vägen och i stället garantera löntagarnas rättigheter även när de arbetar i andra EU-länder. Man ska ändra i och utstationeringsdirektivet för att EU inte ska bli ett verktyg för social dumpning.Vi är mitt i den ekonomiska och sociala krisen. Den är långtifrån över. Räddningspaketen har redan tilldelats och . säger man från grekiskt och irländskt håll: Vi klarar inte av att betala. Vi vill omförhandla lånen.Vi vet att kommer . Vem kommer efter det? Är det eller ? Vi är mitt i en djup eurokris. I den måste man se till krisens problem. Euron är en del av förklaringen till krisen och inte en del av lösningen.Det är häpnadsväckande att det fortfarande finns politiska partier i som vill att vi ska ansluta oss till valutaunionen.Herr talman! Jag kan inte låta bli att kommentera inlägg som hölls här i talarstolen. De talar om att skydda den svenska arbetsrätten. De har haft otaliga möjligheter i att stödja De rödgrönas förslag om skydd av kollektivavtalen. De har aldrig tagit den chansen. I praktiken har de stött de borgerliga i deras hållningslöshet gentemot EU genom att attackera svensk arbetsrätt.Det är också förvånande att höra att är emot all utvidgning när man i har uttalat sitt stöd bara det handlar om och inte om andra länder. Man kan fundera på varför det går bra med men inte med något annat land.Jag är också förvånad över att framställer sig som motståndare till överstatlighet när man i har agerat för att Frontex ska få ökade befogenheter. Det finns ingen konsekvens och logik i agerande i EU-politiken.Herr talman! I uttalandet från utrikesutskottet oroar man sig över inskränkningarna i pressfriheten i i praktiken, även om man inte skriver det rent ut. Jag tycker att det är bra att man tar upp det.Jag skulle också vilja att man tog upp att man inskränker fackliga rättigheter i och andra medlemsländer, urholkar anställningstryggheten och gör det lättare att avskeda människor. Det är en oroväckande utveckling.Herr talman! Sist men inte minst vill jag ta upp EU:s roll i världen, som är en viktig del av dokumentet. Vi vet alla här att EU:s Nordafrikapolitik är en studie i hyckleri och har varit ett misslyckande.Diktatorn i hölls under armarna av bokstavligen intill de sista timmarna. fick utrikesminister avgå på grund av sina nära och vänskapliga band till tidigare härskare.Med har man fört en allt närmare dialog som framför allt har gått ut på att få exportera allt från vapen till andra saker till från EU-länder. Motprestationen ska vara att ska stoppa att flyktingarna ska komma till EU. har man hemligstämplat protokollet i förhandlingarna om ramavtalet med finns det liknande paralleller. Vi har en utrikesminister som inte ens nu förmår att välja sida när det gäller det som händer i . Det är beklagansvärt att det är på det sättet. Vi skulle behöva en självständig röst i utrikespolitiken och inte bara vara ett land som väntar på vad man säger i och Washington.I detta anförande instämde (V). Herr talman och ! debatterar vi kommissionens arbetsprogram . Det är återigen ett spännande program. Det är ett program som också länkar ihop med långtidsplaneringen för 2020 - en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla.Det är ett program som lanserar 40 olika alternativ för . De flesta är planerade för att förenkla vägen ur den ekonomiska krisen och för att göra EU mer begripligt för den enskilde människan. Kommissionens ordförande lanserade programmet med ett tal i redan i oktober 2010.Tyvärr behandlas programmet ganska sent på grund av att det tog mellan presentationen av programmet på engelska och att vi i fick det på svenska. Detta måste förbättras . Annars blir vårt arbete ohanterligt.Programmet, som är indelat i fem kapitel, är väldigt ambitiöst. Vi i utrikesutskottet vill som övergripande tema lyfta fram värnandet om ett öppet i alla dess aspekter. Yttrande-, medie- och åsiktsfrihet är omdiskuterade när en regeringschef lyckas med att stänga av hela Internet under en politisk kris.Det gäller särskilt en vidare utvidgning av Europeiska unionen och vidarebyggnaden av Östliga partnerskapet. Det omfattar , och plus Kaukasusländerna , och , som utan tvekan har ett Europaperspektiv, men också Medelhavssamarbetet.Genom Lissabonfördraget har de europeiska medborgarna äntligen fått möjligheten att få insyn i EU:s arbete. Rådsmöten har blivit offentliga, och vi har ombudsmän som garanterar öppenhet.Det är även avgörande att subsidiaritetsprincipen, som är en viktig byggsten i Lissabonfördraget, efterlevs av kommissionen. Genom Lissabonfördraget har vi i nu fått i uppgift att pröva om subsidiaritetsprincipen efterföljs och att EU verkligen bara gör det som det har fått i uppgift att göra genom fördragen och att det inte tar över områden som medlemsstaterna själva kan och ska hantera. Det är viktigt att alla beslut i EU fattas på den lägsta möjliga nivån.Europa måste fortsätta arbetet för att komma ur den ekonomiska krisen. Det är en viktig punkt som står kvar från förra årets arbetsprogram. Det är nu tid för fortsatt europeisk handling för att möta finanskrisen och den efterföljande lågkonjunkturen som drabbat många europeiska länder mycket hårt.Prövningen är ännu inte över. Tack och lov har vi i mycket välskötta offentliga finanser med mycket låga underskott. kom statistik som visar att bnp växte jämfört med . En högre tillväxtsiffra har inte uppmätts , då kvartalsmätningarna började. Även helårets bnp-tillväxt på är den högsta . Det är en styrkeposition. När många europeiska länder diskuterar kraftiga nedskärningar kan göra stora satsningar på välfärden.Kommissionen anser att det är avgörande att skapa tillväxt och bättre sysselsättning. Det är endast möjligt om EU lyckas med att använda sin arbetskraftspotential fullt ut. Tyvärr kan man dock inte se att kommissionen tänker på full integration av utrikes födda i detta sammanhang, någonting som vi hoppas ska rättas till under årets lopp.Det är också viktigt att betona att sysselsättningspolitik måste förbli ett nationellt ansvar. Men länderna ska lära av varandra och samordna vissa frågor.Herr talman! Kommissionen antar i nästa kapitel Stockholmsprogrammet för frihet, rättvisa och säkerhet. kommer vi att se en omsättning av den politik som sjösattes under det svenska ordförandeskapet. Äntligen börjar kommissionen fylla orden europeiskt medborgarskap med innehåll. Stockholmsprogrammet, initierat under det svenska ordförandeskapet, som står för ett tryggare och öppnare är en viktig pelare i medborgarnas . Det handlar till stor del om bekämpning av gränsöverskridande brottslighet och om den gemensamma asyl- och migrationspolitiken. Med Lissabonfördraget har det även blivit nödvändigt att EU biträder om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. Detta ska ge den enskilde bättre skydd och rättssäkerhet. Våra parlamentariker i har satt som mål att ro denna uppgift i hamn under innevarande år.Viseringslättnaderna står återigen i centrum. De ska äntligen omsätta den fria rörligheten - en grundpelare i . Mycket har blivit bättre sedan , och fick viseringsförenklingar , men mycket kan fortfarande göras om man tänker på länderna i det östra partnerskapet. De behöver se att deras anpassning till EU-standarder gör skillnad.För att genomdriva allt detta och för att bli en viktig partner i världen behöver EU en sammanhållen utrikespolitik. Hela organisationen kommer att förnyas, och den har redan starkt förändrats. Diskussionen om implementering av EEAS, , den nya utrikestjänsten som är i gång , har förberetts av den höga representanten som är kommissionens vice ordförande.EU:s grannskapspolitik och de östra partnerskapen ska vidareutvecklas och ska inte - där är utrikesutskottet helt bestämt - bli en ersättning för de länder som berörs. Syftet är att länderna ska söka medlemskap i . Som alltid betonar utrikesutskottet att EU:s dörrar ska hållas öppna. Alla stater som uppfyller Köpenhamnskriterierna ska kunna bli medlemmar och bli delaktiga i det fredliga samarbetet och i den integration som kännetecknar Europeiska unionen. Det är viktigt att inse att kandidatländerna själva kan påverka hastigheten och att de har möjlighet att få hjälp av kommissionen, rådet och Europaparlamentet.Just nu står vi vid ett vägskäl. Länderna på väntar på vårt ställningstagande. vill bli EU-medlem . ska kommissionens framstegsrapport komma. Vi måste se till att uppfylla förväntningarna om det är möjligt och om länderna har kommit tillräckligt långt. Om blir försenat kommer de andra länderna i regionen att försenas ännu mer - enligt bedömningarna minst dubbelt så . Då går mycket av EU:s soft power förlorat. Kan vi riskera detta? Eller har inte vi, EU:s mest utvidgningsvänliga land, också det största ansvaret?Herr talman! Sedan kommissionens arbetsprogram trädde i kraft har mycket hänt i världspolitiken som kräver att EU blir mer aktivt. Det gäller inte minst händelserna i och den arabiska världen, där vi ser en rasande snabb demokratisk utveckling som gör att EU måste agera och använda alla tillgängliga instrument för att stärka de demokratiska krafterna. Redan nu ser vi flyktingvågor in i EU som ytterligare visar på nödvändigheten av en sammanhållen rätts- och utrikespolitik.Hela kommissionens arbetsprogram syftar till en översyn av EU:s budget. Man vill se konkreta resultat, mervärde, transparens och valuta för pengarna för den enskilde medborgaren. Kommissionens program andas framtidstro. Vi får hoppas att det kan genomföras som tänkt.Därmed yrkar jag att utlåtandet läggs till handlingarna och reservationerna avslås. Vi har att diskutera arbetsprogram . Det är en sorts verksamhetsplan, egentligen. Jag menar inte att det låter mer upplyftande för den sakens skull. Som har påpekats här tidigare fick vi inte heller dokumentet på svenska i tid.Jag tror att det är ännu mer väsentligt att dokumentet arbetades fram , att grönsakshandlare i satte eld på sig själv. Det var den bokstavligen den tändande gnistan till den revolt som sedan följde i och därefter i och en rad andra länder i och . Det är klart att det innebär att fokus kommer att förflyttas en del också i arbete. Det innebär också att återhämtningen i ekonomierna i kan försenas en del.Herr talman! De två viktigaste utmaningarna för kommissionen och för hela Europiska unionen, förstås, är att dels stärka återhämtningen av ekonomin i , dels hantera förändringarna i vårt södra närområde. Finanskrisen har följts upp av statsfinansiella kriser. Det började i med en bolånekris och annat. Sedan har vi sett statsfinansiella kriser i flera medlemsstater, inte minst i , och andra stater. Det har sin grund i euron, säger . Jag skulle vilja säga att det i huvudsak har sin grund i vad man har gjort och inte gjort i . Man har inte alla gånger skött sina ekonomier i medlemsstaterna.EU-kommissionen kan förstås göra en del för att förbättra situationen i Europeiska unionen som helhet. Den kan förbättra ekonomin som helhet och den inre marknadens funktionssätt. Den kan underlätta tekniksprång och mycket annat. Men det avgörande arbetet för att få ordning på ekonomierna kommer helt klart att behöva göras i medlemsstaterna framöver.Herr talman! För att den inre marknaden ska fungera bättre är det viktigt att främja handel, investeringar och en mer flexibel arbetsmarknad. Det är viktigt för som ett handelsberoende land och ett mindre land aningen ute i periferin - i alla fall geografiskt - i Europeiska unionen att sådant som e-handel underlättas. På så sätt kan fler människor ta del av den tekniska utvecklingen eftersom vi ligger i framkant där. Där finns den digitala agendan, som det heter, som Europeiska unionen och arbetar med. Det är någonting som vi bör påskynda och utveckla.Den andra stora utmaningen gäller förstås det som händer i . Det är det som är absolut viktigast just , inte bara för Europeiska unionen också givetvis också för vårt grannskap. Det är fantastiskt att befolkningarna i många , även i , har protesterat mot sina regimer. Vi har sett hur 90 miljoner människor har befriats - bara en månads tid - i och från de regimer som har förslavat dem i årtionden.EU har inte agerat tillräckligt starkt. Jag instämmer helt och fullt med tidigare talare som har betonat detta; EU har inte agerat tillräckligt starkt till stöd för kraven på demokrati. Men detta ska man inte ta till intäkt för att det nödvändigtvis bara är Europeiska unionens fel. EU består av 27 medlemsstater, och det finns ett antal medlemsstater som har motarbetat detta mycket kraftigt. Utrikespolitiken är inte ett område inom Europeiska unionen där man fattar majoritetsbeslut. Det är enhällighet som gäller i rådet i de centrala frågorna. Europeiska unionen är aldrig starkare än dess mest ihärdiga bromskloss.Vi i , och säkerligen många andra, menar att måste upparbeta nya relationer med nya makthavare i de länder där regimen har fallit och där regimens ledare har försvunnit eller pressats bort från makten men där militären fortfarande håller kontrollen. Vi måste bygga nya relationer, och inte bara relationer med makthavare och regimer utan också relationer med det civila samhället och med en rad olika krafter i samhället. Vi måste givetvis också tydligare betona demokrati och mänskliga rättigheter.Kommissionen, där den svenska kommissionären liberalen spelar en mycket viktig roll, måste nu kunna bygga upp en kapacitet för att hantera eventuella flyktingströmmar som kommer in till Europiska unionen till följd av oron i närområdet. Detta är viktigt, herr talman.Jag noterar att i sin reservation och även i anförandet kräver hårdare tag mot illegal invandring. Jag tror att det i detta sammanhang är viktigt att betona att om sätter in stridsflyg mot sitt eget folk och människor flyr har i alla fall jag svårt att betrakta dessa människor som illegala om de kommer till EU. Om situationen fullständigt urartar och det blir massflykt måste EU kunna hantera detta. I nära anslutning till migrationsfrågorna, herr talman, ligger också andra frågor som rör minoritetsskydd, medborgerliga rättigheter, mediefrihet och annat, precis som nämnde i sitt anförande tidigare. I utskottets betänkande betonar vi att "kommissionen bör enligt utskottet fästa särskild uppmärksamhet på utvecklingen av yttrandefrihet och mediefrihet i EU:s medlemsländer liksom i dialogen med kandidat- och ansökarländerna".Sedan årsskiftet är ordförandeland i EU, och ordförandeskapet inleddes med att regeringen öppnade ett ärende mot en radiostation som spelade fel musik vid fel tillfälle. Det är klart att ett sådant agerande från en regering inte är acceptabelt. Yttrandefrihet och mediefrihet liksom övriga mänskliga rättigheter är något vi kontinuerligt måste arbeta för att uppnå och behålla. bör få en starkare ställning att kritisera och kräva förändringar när medlemsstater inte följer grundläggande mänskliga fri- och rättigheter. Med de orden yrkar jag på att detta utlåtande läggs till handlingarna och att reservationerna avslås.I detta anförande instämde (FP). Det finns förstås några saker i inlägg jag inte instämmer i. Han ursäktar den svenska utrikesministerns brist på ståndpunkt i Libyenfrågan med att vi är medlem i EU och att det förhindrar oss från att ha en åsikt. Det finns dock många inom EU som inte alls har känt sig förhindrade. Man kan lyssna på utrikesminister , som i väldigt kraftfulla ordalag tidigt fördömde och sade att denne borde avgå. Det var ungefär som uttalade sina numera beryktade ord om att han inte ville välja sida och att han framför allt var bekymrad över stabiliteten. Det sätter Bildt i en klubb tillsammans med och , som inte vill ta ställning till , snarare än med andra ledare på europeisk nivå. Jag skulle vilja höra åsikt: Är inte detta lite pinsamt för regeringen? Är det inte så att utrikesministern den här gången faktiskt har trampat rejält fel och att det är dags att medge det?Den andra frågan jag skulle vilja ta upp gäller EU:s valutaunion. bestrider att EU:s valutaunion på något sätt skulle ha bidragit till krisen och pekar i stället på budgetunderskott. Menar på allvar att det för länder som och , som är djupt neddragna i krisen, skulle bero på en hög statsskuld att krisen har kommit? De har ju haft väldigt statsskulder och till och med budgetöverskott . Kan man på något sätt rimligt sätt hävda att det är deras statsfinanser som har orsakat krisen? Är det i förlängningen rimligt att och har samma ränta och växelkurs? Påstår att det är optimalt för den ekonomiska utvecklingen att ett land som är i fritt fall med stora underskott och negativ tillväxt har samma växelkurs och ränta som ett land med en exportindustri som går som en otrolig motor? Det är vad jag undrar. Jag fick två frågor av . Jag kan börja med den senare.När det gäller frågan om euron är det en debatt vi nu har haft ganska länge i . Vi hade en folkomröstning om anslutning till euron 2003. Min uppfattning - och den tror jag att de flesta ekonomer delar - är att man gör det lite för enkelt för sig om man säger att alla problem i beror på euron. Det finns länder som har euron som har fungerande ekonomier , och det finns länder som inte har euron som inte har det. I huvudsak beror problem på att de grekiska politikerna inte har skött landets ekonomiska utveckling på ett klokt sätt. Euron kan givetvis i vissa situationer innebära problem för ett land och i andra situationer vara en hävstång för ett land. Grunden för ställningstagande att vi vill att ska ansluta sig till euron - och det har vi drivit konsekvent - är att vi menar att det för som ett handelsberoende land är viktigt att på främja handeln genom en gemensam valuta. Jag tror att man argumenterar lite för enkelspårigt om man tar de kriser som är i ett antal länder till intäkt för att hela valutasamarbetet inte fyller någon funktion. Jag förstår att gör det, men jag delar inte riktigt denna uppfattning. När det gäller utrikesministerns uttalande tror jag att det är bättre om ställer frågan till utrikesministern själv. Uttalandet får väl också ses som en del av den självständiga utrikespolitik som själv efterlyser. Jag känner i alla fall inte till att det fanns någon samordnad ståndpunkt eller någon EU-ståndpunkt i botten för detta uttalande. I andra sammanhang brukar göra sig känd som en mycket frispråkig politiker som aldrig tvekar att ta ställning för sina värderingar. Det är väl inte läge att krypa undan nu när det gäller en så viktig fråga som . Visst kan väl säga vad han tycker om uttalandet. Är det ett klokt uttalande? Håller med om uttalandet, eller var det kanske inte så väl avvägda ord? Det är ändå utrikesminister som talar i en oerhört central fråga, både för svensk utrikespolitik och för oss som är med i denna debatt.Över till eurofrågan: Nej, alla problem kan naturligtvis inte skyllas på euron. Det vore mig främmande att påstå det. är faktiskt ett exempel på dåligt skötta statsfinanser - ett av de få där detta har orsakat krisen, skulle jag säga. På var det nämligen inte så. Huvudproblemet i har varit att man har ett dåligt skattesystem där framför allt rika människor inte betalar skatt, och en stor andel av ekonomin är svart. Det är huvudproblemet för den grekiska statsbudgeten, och detta missköttes av en borgerlig regering innan den socialdemokratiska regeringen fick ta över vid krisens utbrott.Det är dock ändå så att vi nu har haft euron . Det är alltså . Om man mäter tillväxten har EU-27 högre tillväxt än . har högre tillväxt än , och har högre tillväxt än . huvudargument är alltså att vi ska få högre tillväxt och mer handel genom att ansluta oss till en valutaunion som har lägre tillväxt än i stort sett alla andra jämförbara grupper. Någonstans måste det finnas en empiri, och man måste kunna leda detta i bevis. Där tycker jag att det finns en svaghet i resonemanget.Fredrik är en ledande företrädare för regeringspartierna. Min fråga är: Vill regeringen att ska avskaffa kronan och ansluta sig till euron ? Jag frågar inte vad ni tycker att andra vill utan vad ni vill om ni får bestämma. Är det dags att ta steget, avskaffa kronan och kliva in i EU:s valutaunion? rabblade upp en rad argument för varför ekonomin i inte fungerar särskilt väl. Det är precis så det är: Det finns en rad orsaker till att ett lands finanser eller ett lands ekonomi kanske inte alltid fungerar så väl som man skulle önska att den gjorde. Det kan handla om arbetsmarknaden och hur den fungerar, utbildningsnivån i samhället, infrastrukturen, möjligheter att få investeringar till ett land, konjunkturläge och mycket annat. Givetvis har också räntepolitik, penningpolitik och valutapolitik betydelse. Det är klart att det spelar in.Jag var mycket tydlig i min första replik om att euron i vissa situationer kanske kan påverka ett land negativt och att man inte kan använda räntevapnet. I andra situationer kan den fungera som en hävstång. Vår uppfattning som liberaler är dock att det på vore klokt om också var en del om euroområdet. Detta är ingenting som det finns någon riktig samsyn kring i Alliansen just nu; det är vi fullt medvetna om. Det finns kanske en och annan uppfattning som har som det är lite svårt att få med de andra partierna i det rödgröna samarbetet på också.Avslutningsvis, herr talman, har jag vad gäller uttalande kritiserat det både i TV4 och i . Jag anser alltså att jag har klargjort att min uppfattning har varit att detta uttalande kunde tolkas som att inte skulle välja sida i denna konflikt. Det är klart; det gör vi inte. Så är det. Vi måste stå mycket tydligt på deras sida som vill ha demokrati och frihet i , och överallt annars i världen också. Det är trevligt att under få hälsa välkommen till debatten. Det är alltid trevligt.Herr talman! Det här är ett utlåtande, inte ett vanligt betänkande. Det är så vi hanterar frågorna. Jag håller med de synpunkter som har kommit fram om att vi har kommit in för sent i arbetet och det övriga som har sagts om översättningar och så vidare. Men det är ändå viktigt att vi har denna diskussion. Den är en del av att göra och alla ledamöter delaktiga i vad som pågår och vad som kommer att hända . Det är en del av vad arbetsprogrammet ska visa. Därför är det viktigt att vi har ett utlåtande och att vi håller denna debatt. Den är en del i den demokratiska dialog vi behöver föra om Europapolitiken.Herr talman! Det här utlåtandet har öppnat för andra utskott att lämna synpunkter. Två av utskotten har valt att lämna synpunkter, nämligen justitie- och arbetsmarknadsutskotten. Det har framgått av den tidigare debatten att det har varit så. Det är välkommet och bra. Det är en del i att göra hela till ägare av dokumentet.Programmet lyfter fram fem punkter. Frågan om att komma ut ur den ekonomiska krisen är naturligtvis central. Vi märker effekterna i , , , och på andra ställen runt om i EU. Vi behöver jobba oss ur den ekonomiska krisen. Det är tid för solidaritet, herr talman. Det är också tid för ansvar. Det är bra att vi från vår sida har markerat att vi är beredda att vara med och ta ansvar, även om vi inte tillhör eurogruppen.Den andra punkten handlar om hållbar tillväxt och ökad sysselsättning. Det är en viktig ingång. Det handlar verkligen om att skapa en hållbar utveckling och att en hållbar utveckling och tillväxt ger ökad sysselsättning.Det finns tydliga och viktiga markeringar för programmet . Det handlar om en koldioxidsnål ekonomi. Vi ser fram emot att få fler underlag. Klimatfrågorna kommer att vara en central uppgift för kommissionen och EU , med tanke på möjligheten till ett nytt klimatavtal. Det är också fråga om förberedelserna inför + 2012. De ska göras .