bet · GY01KU20 · 2011-06-01 00:00:00 — Tabell 1.2.3 Utvecklingen av kontinuerligt och tjänstgörande soldater 20122019 Källa: i bilaga 1 till Försvarsmaktens budgetunderlag (s. 5859). : Med antal avses det planerade antalet som anges i Försvarsmaktens budgetunderlag. *: Av tabellerna 79 i bilaga 1 till Försvarsmaktens budgetunderlag (s. 48) framgår det dock att målen under 20122013 för GSS/K och GSS/T fortsatt ligger på 6 900 respektive 9 200 soldater. Av underlaget framgår det vidare (s. 57) att i syfte att påskynda anställning av GSS/T rekryterar man till organisationsenheterna och krigsförbanden bland dem som genomfört värnplikt. Målsättningen är enligt Försvarsmakten att genom denna åtgärd teckna 2 400 interimskontrakt och att dessa sedan omtecknas till ordinarie anställningsavtal för GSS/T då författningsstöd finns. Regeringen tillsatte en utredning om personalförsörjning för det reformerade försvaret (dir. 2009:58) med uppdraget att se över och föreslå de åtgärder som behövs för att anpassa Försvarsmaktens personalförsörjning till myndighetens nya uppgifter och behov enligt försvarspolitiska beslut (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Utredaren skulle bl.a. ta ställning till hur anställningsskyddet bör se ut för tjänstgörande militär personal. överlämnade utredningen sitt betänkande (SOU 2010:86) där utredaren bl.a. föreslår att vissa arbetsrättsliga frågor avseende soldater ska regleras i en särskild lag (lex specialis) för Försvarsmakten och att det ska vara möjligt att avtala om avvikelser från lagen i vissa avseenden genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation. Utredningen föreslår att Försvarsmakten ges möjlighet att anställa soldater genom längre tidsbegränsade anställningar. En sådan tidsbegränsad anställning ska inte kunna övergå i en tillsvidareanställning. En soldat kommer under sin anställningstid att vara skyldig att tjänstgöra i internationella militära insatser i enlighet med sitt individuella anställningsavtal. Utredningen föreslår också att kontinuerligt tjänstgörande soldater ska kunna anställas tidsbegränsat , med möjlighet att förnya anställningen (med en maximal total anställningstid ) och detsamma för tjänstgörande soldater (med undantag för att den maximala totala anställningstiden ska vara ). Utredningen föreslår också att en arbetstagare som är anställd som tjänstgörande i Försvarsmakten ska vara skyldig att, antingen vid denna anställnings ingående eller vid anställningstidpunkten hos den civila arbetsgivaren, informera sin civila arbetsgivare om anställningen i Försvarsmakten. Arbetstagaren ska också vara skyldig att hålla sin civila arbetsgivare informerad om planerad tjänstgöring i Försvarsmakten. Kontinuerligt och tjänstgörande militär personal I betänkandet framhåller utredaren (s. 8687) att kontinuerligt tjänstgörande militär personal i Försvarsmakten är arbetstagare som har anställningen i Försvarsmakten som sin huvudsakliga sysselsättning under en längre sammanhängande tid och att tjänstgörande militär personal har sin huvudsakliga sysselsättning utanför Försvarsmakten. Både den kontinuerligt och tjänstgörande personalen kommer i det reformerade försvaret att utgöras av såväl tillsvidareanställd som tidsbegränsat anställd militär personal. Den tillsvidareanställda militära personalen kommer i huvudsak att vara officerare. Den tidsbegränsat anställda militära personalen kommer att bestå av gruppbefäl, soldater och sjömän. Huvuddelen av soldaterna i arméstridskrafterna kommer att vara tjänstgörande och marin- och flygstridskrafterna bemannas i huvudsak av kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän. Enligt utredningen kommer ca 9 200 gruppbefäl, soldater och sjömän, ca 640 officerare och 1 850 specialistofficerare att tjänstgöra när det nya personalförsörjningssystemet är bemannat. Vad gäller kontinuerligt tjänstgörande militär personal kommer ca 6 900 gruppbefäl, soldater och sjömän, ca 3 950 officerare och ca 4 900 specialistofficerare att tjänstgöra när det nya personalförsörjningssystemet är bemannat. Utredningen bedömer att en rekrytering på frivillig grund av soldater innebär att Försvarsmakten blir en arbetsgivare på den svenska arbetsmarknaden med stora årliga rekryteringsbehov. Det behövs en årlig utbildningsvolym på ca 4 000 soldater (givet en genomsnittlig anställningstid ), vilket i sin tur enligt innebär att ca 12 000 personer behöver genomgå urvalsprocessen för att man ska nå upp till utbildningsvolymen. Försvarsmaktens planering utgår från en årlig rekrytering på från tio årskullar (), vilket relaterat till en årskull blir . Utredningen konstaterar att erfarenheter från studier av andra länder är att det är svårt att nå upp till en så stor andel (s. 291). Rapport från () överlämnades till dess uppdragsgivare (rapportnr. FOI-R--3053--SE). I rapporten konstateras att planeringen av rekryteringsbehov och kostnader i många fall vilar på osäkra antaganden och att om dessa varieras inom rimliga gränser kan rekryteringsbehovet bli väsentligt större än planerat, ca 4 000 personer , och t.o.m. på gränsen till vad som, inom bibehållen utgiftsnivå, är möjligt på frivillig grund. Vidare anges i rapporten att kostnaderna för rekrytering, utbildning och tjänstgöring kan bli väsentligt högre än vad som ryms i de nuvarande planerna. En kostnadsökning på 11½ miljarder kronor utöver planen är inte osannolik. Rapporten noterar vidare att en väsentlig del av den nya personalförsörjningen bygger på tjänstgörande soldater som normalt arbetar i det civila samhället men som tjänstgör för övningar, missionsutbildning och i internationella och andra insatser. Det enda land som regelmässigt infört och testat en lösning som liknar , med sin internationella brigad, har lämnat denna lösning då den inte bedömdes fungera tillfredsställande. Enligt rapporten pekar den danska erfarenheten på osäkerheter rörande effektiviteten i den svenska lösningen för tjänstgörande soldater. De påtalade osäkerheterna i personalförsörjningen och kostnaderna för att klara denna talar enligt rapporten för ett behov av en alternativ plan om utvecklingen inte blir som i den nu liggande planeringen. Denna alternativa plan skulle bl.a. kunna innebära en ändrad struktur på fördelningen av soldater, ambitionsanpassningar i personalvolym och sänkta internationella ambitioner. Av rapporten framgår det även att det ingick i Försvarsdepartementets uppdrag till FOI att vara underlagslämnare till . I rapporten görs även de iakttagelser som gäller storleken av Försvarsmaktens utbildningsvolym och att erfarenheter från studier av andra länder visat att det är svårt att nå upp till en så stor andel som av en årskull (se avsnittet ovan om Försvarsmaktens rekryteringsbehov). Enligt en artikel publicerad på Svenska Dagbladets webbplats saknas ett antal tusen soldater i det nya insatsförsvaret och betydande förseningar har uppstått i rekryteringsplanen till Försvarsmaktens organisation. Enligt uppgifter till tidningen saknas bindande kontrakt för de tjänstgörande soldaterna och inga sådana kontrakt avses att skrivas . I artikeln görs ett uttalande av överbefälhavaren som förklarar den uppkomna situationen med att det inte kommer att finnas några lagregler, förordningar och kollektivavtal förrän en bit in på 2012. Genom en skrivelse av till begärde utskottet svar på ett antal frågor. Utskottet tog emot en svarspromemoria utarbetad vid Försvarsdepartementet (bilaga A1.2.2). Av svarspromemorian framgår det bl.a. att Försvarsmakten meddelat både genom myndighetens delårsrapport (s. 26) och muntlig information till Försvarsdepartementet att myndigheten kunnat tidigarelägga anställningar. Vad gäller Försvarsmaktens prognos över utvecklingen av olika personalkategorier 20112018 och frågan om denna prognos redovisats för framgår det av svarspromemorian att Försvarsmakten har skickat sitt budgetunderlag till försvarsutskottet för kännedom men att regeringen i sin budgetproposition inte redovisade Försvarsmaktens prognos. I svarspromemorian anges att det enligt Försvarsmaktens årsredovisning per fanns ca 200 tjänstgörande gruppchefer, soldater och sjömän (GSS/T) och 2 310 kontinuerligt tjänstgörande gruppchefer, soldater och sjömän (GSS/K). De gruppchefer, soldater och sjömän som tjänstgör kontinuerligt (GSS/K) rekryteras redan nu med stöd av kollektivavtal medan tjänstgörande (GSS/T) rekryteras med stöd av s.k. interimskontrakt (dvs. en överenskommelse om tjänstgöring mellan den enskilde och Försvarsmakten) i avvaktan på att kollektivavtal eller lagstiftning reglerar tidsbegränsad anställning av denna kategori. I svarspromemorian anförs det även bl.a. att Försvarsdepartementet kontinuerligt följer utvecklingen av den nya insatsorganisationen, införandet av personalförsörjningssystemet och de ekonomiska förutsättningarna för reformen i syfte att regeringen ska kunna fatta kompletterande beslut om inriktningen för reformen eller finansieringen i enlighet med den bedömning som tidigare redovisats för (prop. 2008/09:140 s. 45). Till grund för denna uppföljning ligger bl.a. underlag från Försvarsmakten (årsredovisningar, budgetunderlag, delårs- och kvartalsrapporter och särskilda redovisningar) och statliga utredningars ekonomiska konsekvensbeskrivningar. Enligt svarspromemorian framgår det av Försvarsmaktens årsredovisning och budgetunderlag (vilka inkom till Försvarsdepartementet respektive ) bl.a. att myndighetens planering har förändrats i fråga om rekryteringen av GSS/T , i förhållande till myndighetens tidigare redovisade bedömning i budgetunderlaget samt att i fråga om antalet GSS/K överensstämmer myndighetens planering som redovisas i budgetunderlaget med vad som tidigare redovisats i budgetunderlaget . Försvarsmaktens årsredovisning och budgetunderlag är nu föremål för analys inom Försvarsdepartementet. Arbetet kommer även att omfatta en dialog med myndigheten. Utskottet höll en utfrågning med försvarsminister (bilaga B7). I sitt inledningsanförande konstaterade försvarsministern bl.a. att grundläggande militär utbildning (GMU) inleddes på försök inom hemvärnet och att först påbörjades den första ordinarie genomgången av GMU på frivillig grund. Enligt försvarsministern ska den nya insatsorganisationen vara på plats vid utgången av 2014 och påfyllnaden av anställda i de nya förbanden kommer enligt Försvarsmaktens planering att fortgå , till 20182019. Försvarsministern påpekade att det inte tillämpats någon totalförsvarsplikt som grund för militär utbildning eftersom värnpliktslagen gjorts vilande. Ministern nämnde att förändringen från tillämpad värnplikt till frivillig rekrytering sker stegvis under . Enligt försvarsministern ansvarar Försvarsmakten som alla myndigheter för sin rekrytering och för att ha rätt personal för uppgiften anställd. Försvarsministern uttalade att har tagit del av denna planering via Försvarsmaktens budgetunderlag och att planeringen har delgetts försvarsutskottet. I takt med att Försvarsmakten nyanställer ersätter den gradvis krigsplacerade värnpliktiga med anställda soldater och sjömän. Enligt försvarsministern finns inga beslut från regeringen eller om hur fördelningen mellan kontinuerligt och tjänstgörande soldater ska se ut åren fram tills att den nya insatsorganisationen har satts upp och bemannats. Försvarsministern påminde om regeringens överväganden och uttalanden i den försvarspolitiska inriktningspropositionen om andelen kontinuerligt tjänstgörande soldater i arméstridskrafterna samt regeringens avsikt att dels följa ändamålsenligheten när det gäller fördelningen av kontinuerligt och tjänstgörande soldater i arméstridskrafterna, dels återkomma till med en redovisning av detta 2012. Försvarsministern bedömde, bl.a. efter samtal med överbefälhavaren, att Försvarsmakten kommer att ha förmåga och möjlighet att ta igen att man just nu ligger lite efter sin egen planering gällande de tjänstgörande soldaterna. Försvarsministern betonade att man inte ligger efter vad gäller beslut utan att förseningen gäller Försvarsmaktens egen planering. Av försvarsministerns svar framgår att Försvarsmakten har prioriterat de heltidsanställda, dvs. kontinuerligt tjänstgörande, soldaterna och att man avser att senare öka intagningen av och komma i kapp vad gäller de deltidsanställda, dvs. tjänstgörande, soldaterna. På en fråga om eventuella skillnader i efterfrågan av en anställning som eller kontinuerlig tjänstgörande soldat svarade försvarsministern att det är Försvarsmaktens val att avvakta lite med detta mot bakgrund av det kollektivavtal som slöts av arbetsmarknadens parter för de heltidsanställda, dvs. kontinuerligt tjänstgörande, soldaterna. Enligt försvarsministern visade det sig att arbetsmarknadens parter önskade lagstöd vad gällde de deltidsanställda, dvs. tjänstgörande, soldaterna. Därför har regeringen haft en utredning som har tagit fram ett förslag till regelverk som sedan har remitterats och som enligt försvarsministern kommer att bli föremål för en proposition. Enligt ministern hade Försvarsmakten från början avsett att använda interimskontrakt, alltså temporära kontrakt, för de deltidsanställda, vilket också skedde i 200300 fall. Men Försvarsmakten avstod från att gå vidare med ytterligare interimskontrakt (enligt ministern upp till 2 000, dvs. Försvarsmaktens egen ursprungliga planering) därför att myndigheten ville invänta den nya lagstiftningen med de nya kontrakten och därefter ägna full kraft åt att fylla dessa tjänster. Även kommer Försvarsmakten att använda interimskontrakt tills den nya lagstiftningen är på plats, men bedömningen är enligt försvarsministern att man kommer att hinna i kapp. På en fråga om det i avtalen med heltidsanställda, dvs. kontinuerligt tjänstgörande, soldater finns regler som gör att man kan begränsa anställningstiden så att den genomsnittligt blir , i syfte att kunna styra fördelningen av och kontinuerligt tjänstgörande soldater svarade försvarsministern att regeringen vill ha avtal som medger långa tidsbegränsade anställningar. Därför avser regeringen att återkomma till med lagstöd i de delarna. Utskottet bedömer att har gått sedan reformen av försvarets personalförsörjning påbörjades för att uttala sig om försvarsministerns agerande för att verkställa beslut. Ärendet föranleder således inte något uttalande från utskottets sida. 1.3 Försvarsministerns hantering av förbandsorganisationen I en anmälan som inkom till , bilaga A1.3.1, begärs att utskottet granskar försvarsministerns hantering av förbandsorganisationen. Grunden för anmälan är Försvarsmaktens beslut att flytta ingenjörkompanierna från I 19 i till . Enligt anmälaren strider detta beslut mot beslut om förbandsorganisationen i landet. Enligt anmälaren står beslutet också i motsättning till beslut att förmågan att verka i vinterklimat ska vara grundläggande för hela försvaret. Enligt anmälaren finns det inte förutsättningar att kontinuerligt öva förmågan att verka i vinterklimat i andra delar av landet än i norra om man ser till hur försvaret är organiserat. Det är enligt anmälaren inte en fråga för Försvarsmakten att ensamt bestämma hur de av fastslagna grundläggande villkoren ska kunna uppfyllas. Till grund för granskningen har legat bl.a. en promemoria upprättad inom Försvarsdepartementet, bilaga A1.3.2, samt en utfrågning med försvarsminister , bilaga B7. De två ingenjörkompanierna i ingår i pansarbataljon vid I 19. pansarbataljon är den enda bataljonen i vilken det ingår ett ingenjörkompani. I I 19 ingår även bl.a. Arméns jägarbataljon i och Försvarsmaktens vinterenhet i och . Regementet är bl.a. ansvarigt för utvecklingen av jägarverksamheten i armén och vinterförmågan i Försvarsmakten. meddelade Försvarsmakten i ett pressmeddelande att den hade beslutat att avveckla ingenjörkompanierna i och inrätta två ingenjörkompanier vid 2 i . Enligt pressmeddelandet fattades beslutet av chefen för produktionsstaben . I pressmeddelandet anges att det främst är produktions- och funktionsrationella skäl som ligger bakom beslutet. Det är enligt Försvarsmakten lättare att upprätthålla en hög och bred kompetens om verksamheten koncentreras till en och samma plats. Enligt pressmeddelandet kommer de två nya ingenjörkompanierna att upprättas fr.o.m. , som de båda ingenjörkompanierna i avvecklas. Förordning (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten Myndigheten Försvarsmaktens nuvarande organisation regleras genom förordning (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. Enligt 14 § andra stycket förordningen bestämmer Försvarsmakten sin egen grundorganisation i de delar den inte är reglerad i denna förordning. Vidare sägs att Försvarsmaktens grundorganisation består av de organisationsenheter som anges i bilaga 1 till denna förordning. I bilaga 1 till förordningen redovisas organisationsenheterna i tre kolumner: Benämning, Lokalisering och Anmärkning. Av bilagan framgår att en av organisationsenheterna utgörs av (I 19) med lokalisering i . Som anmärkning anges Försvarsmaktens vinterenhet i och , Västernorrlandsgruppen i , Fältjägargruppen i , Västerbottensgruppen i , Norrbottensgruppen i och Lapplandsjägargruppen i . Det som anges i den tredje kolumnen i bilagan till förordningen utgör ingen egen organisationsenhet, utan är en anmärkning om vad som ingår i respektive organisationsenhet (jfr bet. 2000/01:KU20 s. 18 f.). Inriktningsbeslut för Försvarsmakten 20102014 Enligt regeringens inriktningsbeslut för Försvarsmakten (Fö2009/1354/MIL [Slutligt]) från ska Försvarsmakten senast till utgången av 2014 ha utvecklat en insatsorganisation och en förbandsreserv som framgår av tabellerna i beslutet. I Tabell med insatsorganisationen 2014 redovisas insatsorganisationen i två kolumner: Förbandstyp och Antal. Av tabellen framgår att det ska finnas två ingenjörbataljoner. Proposition 2004/05:43 Försvarsmaktens grundorganisation I propositionen (s. 3) föreslogs att skulle godkänna bl.a. regeringens förslag till omfattning av Försvarsmaktens grundorganisation och lokalisering av de organisationsenheter som ingår i grundorganisationen (avsnitt 3.7). Regeringens förslag till grundorganisation framgick av en förteckning i avsnitt 3.7 (framtida utformning) på s. 62 f. Regeringen erinrade i sammanhanget om att förteckningen tog upp endast de organisationsenheter som beslutar om. Regeringen påpekade också att förteckningen tog upp respektive organisationsenhet och lokaliseringsorten för enhetens ledning. Av förteckningen framgick bl.a. att ingenjörregemente lokaliserat i skulle ingå som organisationsenhet i Försvarsmaktens grundorganisation. Vidare förtecknades lokaliserat i . Förteckningen innehöll inte någon specifikation över vilka enskilda delar som skulle ingå i . I propositionen behandlades även förändringar i grundorganisationen (avsnitt 3.4). I avsnittet Skälen för regeringens förslag och bedömning under rubriken kring vissa dimensionerande förutsättningar förordade regeringen en viss dimensionering som skulle ligga till grund för detaljutformningen av Försvarsmaktens grundorganisation (s. 2526). I denna dimensionering ingick bl.a. följande: En enhet för truppslagen inom arméstridskrafterna, luftvärns-, ingenjör-, signal- respektive trängförband. För att säkerställa kompetens för att kunna uppträda i subarktisk miljö behövs utbildningskapacitet i norra för utbildning av ingenjörförband. I samma avsnitt under rubriken kring val av enheter anförde regeringen bl.a. följande (s. 26): Med utgångspunkt i de principiella resonemang och överväganden som redovisats i tidigare avsnitt redovisar regeringen i de följande avsnitten inriktningen avseende den framtida grundorganisationen. Beträffande ingenjörsutbildningen anfördes i sammanhanget bl.a. följande (s. 30 f.): Regeringen anser att huvuddelen av ingenjörutbildningen bör lokaliseras till 2 för att på detta sätt uppnå en rationell utbildningsvolym. Därmed skapas förutsättningar för att 2 skall kunna utvecklas till ett för ingenjörfunktionen. I finns mycket goda övnings- och skjutfält för utbildning av ingenjörenheter. Vidare finns i Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum, SWEDEC. Regeringen anser att det finns mycket goda övnings- och skjutfält även i som det där finns en närhet till mekaniserade förband. Det sistnämnda innebär att det finns goda samövningsmöjligheter. Vid en sammanvägning anser regeringen dock att bör förordas. För att bibehålla och utveckla vinterkompetens inom funktionen bör det finnas viss kompetens- och utbildningskapacitet för ingenjörutbildning i subarktisk miljö i . Utbildningen i bör dock vara mindre än vad den är . Vid utformningen av ingenjörutbildningen i bör officerskompetensen vara dimensionerande. Betänkande 2004/05:FöU4 försvarspolitik 20052007 I försvarsutskottets betänkande 2004/05:FöU4 försvarspolitik 20052007 behandlade utskottet proposition 2004/05:5 Vårt framtida försvar samt proposition 2004/05:43 Försvarsmaktens grundorganisation. När det gäller Försvarsmaktens grundorganisation ansåg utskottet att regeringens förslag till omfattning av Försvarsmaktens grundorganisation och lokalisering av de organisationsenheter som ingick i den i huvudsak borde bifallas (s. 203 f.). Utskottet ansåg dock att vissa enheter som tidigare beslutat om även i fortsättningen skulle ingå i sammanställningen. Utskottet redovisade sitt förslag till grundorganisationens utformning i en sammanställning (s. 204 f.) som skulle ges regeringen till känna. Förslaget till sammanställning innehöll inga ändringar eller tillägg avseende i . Under Utskottets ställningstagande (s. 234 f.) anförde utskottet att det instämde i den av regeringen förordade dimensionering som skulle ligga till grund för detaljutformningen av Försvarsmaktens grundorganisation. Längre fram i ställningstagandet, i samband med behandlingen av ett antal motionsyrkanden, gjorde utskottet följande överväganden vad avser detaljutformningen av organisationen (s. 239): Inom ramen för den övergripande dimensioneringen av grundorganisationen som utskottet ställt sig bakom godtar utskottet också vad regeringen anför om vilka förband som skall finnas kvar, läggas ned, omlokaliseras och nyinrättas. Utskottet accepterar därmed den detaljorganisation som regeringen föreslår. Vid kammardebatten av betänkandet återförvisades ärendet till utskottet (prot. 2004/05:51). fann inte anledning att ändra de ställningstaganden som gjordes i betänkande 2004/05:FöU4. Utskottet föreslog därutöver ett tillkännagivande om civil och militär närvaro i . Enligt utskottet skulle ett centrum för test- och övningsverksamhet i subarktisk miljö utvecklas för att säkra en civil utveckling och en militär närvaro i (bet. 2004/05:FöU5). följde utskottet, vilket skedde genom beslut (rskr. 2004/05:143). Proposition 2008/09:140 Ett användbart försvar I propositionen föreslogs bl.a. att skulle godkänna inriktningen för insatsorganisationens utformning (avsnitt 6.1). Förslaget innebar att bl.a. två ingenjörbataljoner skulle ingå i insatsorganisationen (s. 46). Vad gäller förmågan att verka i vinterklimat anförde regeringen i avsnitt 6.2 Utvecklingen av insatsorganisationen bl.a. (s. 52): Genomförandet av insatser utanför närområdet ställer i de flesta avseenden liknande krav på insatsorganisationens användbarhet som de vi kan se i kris- och konflikthanteringsinsatser i och i vårt närområde. Att skapa unik förmåga för olika geografiska insatsområden är kostsamt och ska i möjligaste mån undvikas. ska därför utformas med förmåga att lösa de operativa behov som kan identifieras i samt i och utanför närområdet. Regeringen anförde vidare (s. 52) att vissa insatser kommer att genomföras i klimat som är påfrestande för både personal och materiel. Enligt regeringen skulle insatsorganisationen kunna hantera svenska klimatförhållanden, medan möjligheten att agera i mer extrema klimatförhållanden skulle begränsas till ett fåtal förband.