bet · GZ01KU1 · 2011-11-24 00:00:00 — Säkerhetspolisens rapport) finns anledning att vidta åtgärder för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Vad gäller insatser för att öka respekten för de mänskliga rättigheterna (avsnitt 9.6) redogör regeringen för olika utredningar och vidtagna åtgärder. Bland annat har två utredningsbetänkanden överlämnats till regeringen (SOU 2010:70 respektive 2011:29). I dessa lämnas bl.a. förslag till förstärkning av skyddet för mänskliga rättigheter i . Vad gäller kartläggningsarbetet av situationen för de mänskliga rättigheterna i framgår det av propositionen att arbetet är inne i sitt andra steg och att denna samrådsprocess (där information, synpunkter och förslag inhämtas från olika svenska samhällsaktörer) inleddes och kommer att fortsätta . Syftet med arbetet är att identifiera eventuella brister i skyddet och arbetet för de mänskliga rättigheterna och skapa ytterligare underlag för regeringens bedömning av hur arbetet bör bedrivas framöver. I propositionen redogörs även för bl.a. arbetet för grundläggande rättigheter inom EU och deltagande i detta arbete. På det internationella planet har bl.a. och FN på olika sätt granskat hur har uppfyllt sina internationella åtaganden på området. granskade för mänskliga rättigheter inom ramen för en universell periodisk granskning (, UPR). har lämnat in rapporter om genomförandet av konventionen om rättigheter för personer med funktionshinder (), genomförandet av stadga om landsdels- eller minoritetsspråk (), genomförandet av ramkonvention om skydd för nationella minoriteter () och genomförandet av (reviderade) europeiska sociala stadga (). lämnade sin fjärde rapport till kommission mot rasism och intolerans. I sina slutsatser (avsnitt 9.6.2) anför regeringen bl.a. att de två utredningsbetänkanden som presenterats (SOU 2010:70 och SOU 2011:29) utgör ett viktigt underlag för regeringens egen bedömning av hur arbetet bör bedrivas framöver. pågår ett brett samråd utifrån dessa två underlag och den tidigare nämnda kartläggningen av situationen för mänskliga rättigheter i . Enligt regeringen är det angeläget att denna samrådsprocess genomförs innan regeringen drar några slutsatser om på vilket sätt arbetet kan bedrivas fortsättningsvis. I propositionen anförs att regeringens arbete med demokratipolitik kommer att fokusera på att värna och stärka demokratin och de mänskliga rättigheterna. För att stärka demokratin genom ökad insyn och ökat inflytande, kommer regeringen att fortsätta verka för ett ökat användar- och medborgarinflytande med hjälp av verktyg för e-demokrati. Regeringen kommer vidare att fortsätta utveckla arbetet med att värna demokratin för att säkerställa att enskildas möjligheter att utöva sina demokratiska fri- och rättigheter inte begränsas av grupper eller aktörer med en icke-demokratisk agenda. Regeringen avser därför att presentera en nationell handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Regeringen avser att genomföra en kartläggning av hot och våld mot förtroendevalda. Regeringen avser även att intensifiera sitt arbete för de mänskliga rättigheterna, bl.a. mot bakgrund av delar av förslagen i de betänkanden som överlämnats inom detta område. I sammanhanget konstaterar regeringen att de underlag som lagts fram har flera gemensamma nämnare, bl.a. att det i inte finns någon funktion att utifrån ett helhetsperspektiv främja respekten för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter, att internationella åtaganden på detta område inte är synliga i svensk rätt, med undantag för Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, samt att kommunerna och landstingen har ett viktigt ansvar för de mänskliga rättigheterna. Ytterligare områden som nämns är utbildning, kompetensutveckling och kunskapsutveckling om de mänskliga rättigheterna. tillkännagivande om vissa vallagsfrågor m.m. beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om utredning av vissa vallagsfrågor (bet. 2010/11:KU28, rskr. 2010/11:293). lyfte i sitt tillkännagivande fram ett behov av att utreda frågor om partisymboler på valsedlar, om möjligheten för personer med funktionsnedsättning att delta i val, om röstningslokaler för förtidsröstning, om utbildning av röstmottagare och om elektronisk röstning i val- och röstningslokaler. Regeringen beslutade att en parlamentariskt sammansatt kommitté ska göra en översyn av delar av valsystemet (dir. 2011:97). Kommittén ska bl.a. överväga om reglerna om fördelning av mandat vid val till bör ändras, om den fria nomineringsrätten bör inskränkas och om det bör införas krav på offentliga valförberedelser. Vidare ska kommittén överväga om det bör införas ett elektroniskt röstningsförfarande vid allmänna val och folkomröstningar. Kommittén ska föreslå de grundlags- och lagändringar som den finner motiverade. Uppdraget ska i vissa frågor delredovisas senast och slutredovisas när det gäller övriga frågor . Utskottet välkomnar regeringens beslutade direktiv till en parlamentariskt sammansatt kommittés översyn av valsystemet. Det som redovisas i propositionen om området Demokratipolitik ger i detta sammanhang inte anledning till något uttalande från utskottets sida. Allmänna val och demokrati Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 6:1 Allmänna val och demokrati och bemyndigar regeringen att för ramanslag 6:1 Allmänna val och demokrati besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132015. Anslaget används för statens kostnader för valsedlar och annat valmaterial samt ersättningar till myndigheter och kommunerna för biträde i samband med val. Anslaget används också för uppföljning och utveckling av demokratipolitiken, arbete med dialog för en förstärkt gemensam värdegrund och mångvetenskaplig demokratiforskning. Vidare får anslaget användas för vissa administrationskostnader som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Anslagets storlek beror till största delen på vilka val som hålls . På regeringens uppdrag beviljar medel till forskning om demokrati. utlyste forskningsmedel för mångvetenskaplig demokratiforskning för perioden 20072010. På presenteras de projekt som ingår i demokratisatsning. Webbplatsen tillhandahåller även information om demokratinätverk och dokumentation från konferenser. De sex projekt som fått medel avslutades . Slutrapporteringen av forskningsresultaten samt den vetenskapliga och ekonomiska redovisningen ska ske till . utlyste nya forskningsmedel för mångvetenskaplig demokratiforskning, för perioden 20112013. Inriktningen omfattar hot mot det demokratiska samhällets grundvalar (särskilt extremism) och respons mot sådana hot, liksom frågor om medborgarnas inflytande, representation, deltagande, insyn och ansvarsutkrävande. beviljades medel till tre forskningsprojekt som planeras att bedrivas under framöver. Den vetenskapliga och ekonomiska redovisningen ska göras till . hölls allmänna val till och till landstings- och kommunfullmäktige (se avsnittet Resultat under . Anslagssparandet uppgick till . För budgetåren 2009 och uppgick det till 11 749 000 respektive . Skillnaderna i nivån för anslagssparandet är kopplade till anslagsbelastningens variationer. Anslaget föreslås öka med 2012 till följd av regeringens förslag om insatser och åtgärder inom ramen för handlingsplanen för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism och om en omfördelning av medel för att finansiera en utökning av verksamhet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslag 6:1 Allmänna val och demokrati . I propositionen anförs att regeringen har bemyndigande att under innevarande år ingå ekonomiska åtaganden och att fortsatt stöd till mångvetenskaplig demokratiforskning förutsätter att långsiktiga åtaganden om forskningsbidrag kan göras även fortsättningsvis. Mot bakgrund av detta föreslås att bemyndigar regeringen att för ramanslag 6:1 Allmänna val och demokrati besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Utskottet föreslår att dels anvisar till anslag 6:1 Allmänna val och demokrati , dels bemyndigar regeringen att för ramanslag 6:1 Allmänna val och demokrati besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 6:2 Justitiekanslern och avstyrker därmed ett motionsyrkande om lägre anslagsbelopp. Jämför särskilt yttrande 1 (MP). Anslaget används för Justitiekanslerns förvaltningskostnader. Justitiekanslerns främsta uppgifter är att utöva tillsyn över den offentliga förvaltningen, att bevaka statens rätt i rättegångar, att svara för statens skadereglering, att vara regeringens juridiska rådgivare och att vara åklagare i mål som rör tryck- och yttrandefrihetsbrott. Justitiekanslern utövar också tillsyn över advokatväsendet och har vissa uppgifter enligt lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning. Justitiekanslern bedriver även arbetet med att för statens räkning överklaga beslut om rättshjälp och ersättning till rättsliga biträden. Dessutom företräder Justitiekanslern svenska staten i de internationella oljeskadefonderna. Justitiekanslern har bedrivit tillsyn över den offentliga verksamheten främst genom klagomålshantering och genomgång av myndigheternas ärendeförteckningar. Myndighetens egeninitierade ärenden och inspektionsverksamhet har på grund av ett ansträngt arbetsläge fått stå tillbaka. Arbetet med att värna tryck- och yttrandefriheten har främst skett genom att pröva inkomna anmälningar om brott mot tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. har en stor del av anmälningarna avsett publiceringar som inte har omfattats av grundlagsskydd. Många ärenden rör exempelvis publiceringar på internet där webbplatsen inte omfattats av den s.k. databasregeln i 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen, vilket innebär att ärendena ska hanteras av en allmän åklagare och inte av Justitiekanslern. I de fall där Justitiekanslern har vidtagit någon form av åtgärd har det oftast rört sig om anmälningar om ifrågasatt hets mot folkgrupp. inkom ca 2 800 skadeståndsärenden vilket är ca 100 färre än föregående år. Drygt hälften av de inkomna ärendena avsåg ersättningsanspråk enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder. Myndigheten avgjorde drygt 1 500 sådana ärenden och i av fallen beviljades skadestånd. Antalet inkomna ärenden hos Justitiekanslern 2010 var i princip oförändrat jämfört med , ca 8 300. Antalet ärenden i balans minskade med över 200 till drygt 1 500 ärenden. Den genomsnittliga handläggningstiden ökade (jämfört 2009) framför allt på grund av att myndigheten har prioriterat att avgöra äldre ärenden. Inkomna ärenden om integritetsfrågor ökade främst vad gäller allmän kameraövervakning, vilket beror på att antalet ansökningar till länsstyrelser om tillstånd till sådan övervakning ökat. Justitiekanslern hade som mål att värna integriteten, yttrandefriheten och rättssäkerheten i den offentliga verksamheten, att med hög kvalitet och effektivitet bevaka statens rätt och att medverka till att rättstillämpningen blir effektiv och av hög kvalitet. I propositionen anges att Justitiekanslern i allt väsentligt uppfyllt de mål som regeringen har satt upp för verksamheten. Regeringen anför vidare att det är positivt att myndigheten har minskat balanserna , trots att det har bidragit till en viss försämring vad gäller handläggningstiderna som har ökat för merparten av ärendetyperna. Det är av vikt att Justitiekanslern bedriver ett aktivt utvecklingsarbete för att ytterligare förbättra kvaliteten och effektiviteten i verksamheten. Anslagssparandet uppgick till . För budgetåren 2009 och uppgick det till 1 997 000 respektive . För att Justitiekanslern ska kunna upprätthålla en godtagbar nivå på verksamheten utifrån det uppdrag myndigheten har, bl.a. som tillsynsmyndighet över andra myndigheter och deras ärendehantering, ökas anslaget med . Anslaget beräknas öka med ytterligare 2013 och ytterligare 2014. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslag 6:2 Justitiekanslern . I förhållande till 2011 ökar anslaget med inklusive pris- och löneomräkning. m.fl. (MP) föreslår i motion 2011/12:K384 att anvisas under anslag 6:2 Justitiekanslern , dvs. mindre än regeringens förslag (yrkande 4 i denna del). Av motionen framgår att dessa medel motsvarar det integritetsskyddsarbete som utförs av myndigheten och som enligt motion bör samlas under en ny integritetsskyddsmyndighet under utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Utskottet föreslår att anvisar till anslag 6:2 Justitiekanslern . Därmed avstyrker utskottet motionen 2011/12:K384 (MP) yrkande 4 i denna del. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 6:3 Datainspektionen och avstyrker därmed ett motionsyrkande om att anslaget ska utgå helt. Jämför särskilt yttrande 1 (MP). Anslaget används för Datainspektionens förvaltningskostnader. Datainspektionen har till uppgift att verka för att människor skyddas mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter och för att god sed iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Vad gäller tillsynen över behandlingen av personuppgifter lade Datainspektionen av sina resurser på verksamhetsgrenen . Myndigheten har riktat in verksamheten mot känsliga områden och nya företeelser där risken för integritetskränkning är särskilt stor, t.ex. personuppgiftsbehandlingen inom hälso- och sjukvården, användningen av gps-positionering för att övervaka eller kontrollera arbetstagare och kameraövervakning i skolor, flerfamiljshus och på arbetsplatser. Tillsynen har omfattat kommuner, statliga myndigheter och privata företag och har utformats som fält-, skrivbords- och enkätinspektioner. Det totala antalet inledda respektive avslutade tillsynsärenden av behandlingen av personuppgifter uppgick till 214 respektive 210 (jämfört med 149 respektive 110 ärenden ). Datainspektionen har fortsatt att arbeta aktivt med sin informationsverksamhet för att synliggöra integritetsfrågorna i samhället. Företrädare för myndigheten har medverkat i tv och radio. Myndigheten har vidareutvecklat sin webbplats, arrangerat utbildningstillfällen för personuppgiftsombud och besvarat frågor genom myndighetens upplysningstjänst. Vidare har Datainspektionen deltagit i internationellt samarbete i frågor som rör skydd för personuppgifter och personlig integritet samt i EU:s gemensamma tillsyn på dataskyddsområdet. Datainspektionens arbete med att värna den personliga integriteten i samband med utvecklingen av den elektroniska förvaltningen fortsatte , bl.a. genom inspektioner, remissyttranden och samverkan med myndigheter (bl.a. , och i syfte att utbyta information om handläggning av ärenden och diskutera gränser mellan myndigheternas tillsynsansvar). I propositionen anges att av myndighetens resurser gick till verksamhetsgrenen tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. påbörjade respektive avgjorde Datainspektionen 16 respektive 9 tillsynsärenden enligt kreditupplysningslagen (jämfört med 8 respektive 9 ärenden ). Tillsynen präglades även 2010 av de tjänster som erbjuder kreditupplysningsinformation via Internet med stöd av utgivningsbevis. Dessa tjänster tillhandahålls under åberopande av grundlagsskydd, vilket innebär att kreditupplysningslagens bestämmelser om legitimt behov och kreditupplysningskopia inte behöver tillämpas när företagen lämnar ut kreditupplysningar. Den översyn av förhållandet mellan kreditupplysningslagen och yttrandefrihetsgrundlagen i fråga om den beskrivna problematiken som genomfördes inom har utmynnat i ändringar i kreditupplysningslagen som trädde i kraft . Vad gäller Datainspektionens arbete med tillstånd och tillsyn enligt inkassolagen bedömer myndigheten att inkassobolagen i allt väsentligt följer god inkassosed. har 84 tillsynsärenden påbörjats och 86 ärenden har avslutats (2009 hade 86 tillsynsärenden påbörjats och 79 avslutats). Datainspektionen hade som mål att upptäcka och förebygga hot mot den personliga integriteten. Verksamheten ska främst inriktas på områden som bedöms vara särskilt känsliga ur ett integritetsperspektiv, nya företeelser och användningsområden av teknik samt områden där risken för missbruk eller felaktig användning bedöms vara särskilt stor. har Datainspektionen i allt väsentligt uppfyllt de mål som regeringen har satt upp för verksamheten. När det gäller tillsynen över behandlingen av personuppgifter bedöms målet ha uppnåtts. Målet för kreditupplysningsverksamheten har inte kunnat uppfyllas. Som framgått av det föregående är detta dock hänförligt till förhållanden som myndigheten inte råder över. Beträffande inkassoverksamheten har verksamhetsmålet uppfyllts. Sammantaget bedömer regeringen att Datainspektionen uppnått ett i stort sett gott verksamhetsresultat. Anslagssparandet uppgick till . För budgetåren 2009 och uppgick det till 69 000 respektive . Regeringen föreslår att anslag 6:3 Datainspektionen uppgår till . I förhållande till 2011 ökar anslaget med , vilket motsvarar pris- och löneomräkning. m.fl. (MP) föreslår i motion 2011/12:K384 att anslag 6:3 Datainspektionen ska utgå helt (yrkande 4 i denna del). Av motionen framgår att dessa medel motsvarar det integritetsskyddsarbete som utförs av myndigheten och som enligt motionen bör samlas under en ny integritetsskyddsmyndighet under utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Utskottet föreslår att anvisar till anslag 6:3 Datainspektionen . Därmed avstyrker utskottet motionen 2011/12:K384 (MP) yrkande 4 i denna del. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 6:4 . Från anslaget betalas bl.a. den kostnadsfria tilldelningen av svensk författningssamling (SFS) till kommuner, landsting och kommunbibliotek som regleras i 7 § författningssamlingsförordningen (1976:725), den s.k. frilistan. Statens utgifter för den kostnadsfria tilldelningen av SFS har ökat. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 1 avsnitt 9.12.4) redovisades behovet av en höjning av anslaget med och med ytterligare . Regeringen föreslår att anvisas under anslag 6:4 . Utskottet föreslår att anvisar till anslag 6:4 . Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till anslag 6:5 . Anslaget används för förvaltningskostnader. är en förvaltningsmyndighet för frågor om val och folkomröstningar. arbete har huvudsakligen varit inriktat på att förbereda, genomföra och följa upp de allmänna valen som genomfördes . Förberedelserna inför valen genomfördes planenligt. Valmaterial och informationsprodukter framställdes och distribuerades . information till väljarna inför valen 2010 bestod i huvudsak av information om röstkort, förtidsröstning och personröstning. Därutöver förekom viss riktad information. För ungdomar bestod denna främst av annonsering på ett antal välbesökta webbplatser. annonserade även på olika webbplatser som riktar sig till invandrargrupper. Information om röstningsprocessen översattes till 25 språk, inklusive minoritetsspråken (vid de allmänna valen 2006 översattes den till 21 språk, inklusive teckenspråk, se prop. 2007/08:1 utg.omr. 1 s. 18). Samtliga översättningar fanns tillgängliga på webbplats. Information om valet producerades också på teckenspråk, i punktskrift, i en lättläst broschyr och inläst på cd-skiva. I samband med valen stärkte myndigheten sin telefon- och e-postservice genom att anlita ett serviceföretag. Antalet inkomna ärenden uppgick till närmare 100 000, och översteg antalet förfrågningar via e-post antalet telefonsamtal. Den modernisering av valdatasystemet som påbörjades inför Europaparlamentsvalet fullföljdes . mål var att genomföra sina uppgifter med största möjliga tillförlitlighet och effektivitet. Regeringen bedömer att har uppfyllt målet för de delar av valadministrationen som ligger inom ansvarsområde, dvs. den centrala valadministrationen. Anslagssparandet uppgick till . För budgetåren 2009 och uppgick det till 1 367 000 respektive . lämnade en rapport till regeringen som redovisar erfarenheterna från de allmänna valen 2010. I rapporten behandlas bl.a. frågor om proportionaliteten i valsystemet, offentliga valförberedelser, systemet för valsedlar, regler och rutiner för förtidsröstning samt ansvarsfördelning mellan valmyndigheterna. redovisar i rapporten sin bedömning om vilka förändringar i valsystemet som bör övervägas. tog emot och yttrade sig över 120 överklaganden angående riksdagsvalet. Myndigheten yttrade sig även över merparten av de 92 överklaganden som avsåg kommun- och landstingsfullmäktigevalen. beslutade att omval skulle hållas dels i valet till i , dels i valet till kommunfullmäktige i kommun, valkrets Nordöstra. beslutade i samråd med berörda länsstyrelser att omvalen skulle hållas . I enlighet med förordningen (2011:273) om statsbidrag för kommunernas medverkan vid omval fastställde och betalade ut till de kommuner som medverkade vid omvalen. Förtida röstning anordnades i 45 kommuner utanför de kommuner där omvalen genomfördes. De kommuner utanför omvalsområdet som anordnade förtida röstning ska återbetala medel som inte har använts. Valdeltagandet vid omvalet till i uppgick till , vilket kan jämföras vid val och vid ordinarie val. Valdeltagandet vid omvalet till kommunfullmäktige i , Nordöstra valkrets, uppgick till , vilket kan jämföras vid val och vid ordinarie val. För att ska kunna upprätthålla hög kvalitet i verksamheten föreslår regeringen att myndighetens anslag ökas med . Ökningen finansieras genom omföring av medel från anslag 6:1 Allmänna val och demokrati. Regeringen föreslår därför att anvisas under anslag 6:5 . I förhållande till 2011 ökar anslaget med inklusive pris- och löneomräkning. Utskottet föreslår att anvisar till anslag 6:5 . Stöd till politiska partier Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att anvisar till ramanslag 6:6 Stöd till politiska partier samt bemyndigar regeringen att för ramanslag 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed avstyrks ett motionsyrkande om att anslaget ska uppgå till ett mindre belopp. Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om en översyn av nivån på partistödet och tio motionsyrkanden om att regeringen ska återkomma med förslag till lagstiftning om utökade krav på offentlig redovisning av bidrag till partier. Jämför reservation 4 (MP, V) och särskilt yttrande 2 (SD). Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som mandatbidrag och delas ut som ett bidrag per riksdagsplats. Resultatet i de senaste två valen räknas. Bidraget är per plats och år. Kanslistödet lämnas som grundstöd och tilläggsstöd. Medlen betalas ut av . Regeringen föreslår att ramanslag 6:6 Stöd till politiska partier ska uppgå till , vilket innebär en ökning med i förhållande till innevarande budgetår. Ökningen motiveras enligt regeringen bl.a. av att det vid allmänna val tillkom ytterligare ett parti i (vilket föranleder ytterligare ett kanslistöd). Ökningen planeras att gälla för åren 20122015. I propositionen anför regeringen att det, enligt lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och , krävs bemyndigande för beslut om bl.a. bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter under senare budgetår än det år statsbudgeten avser, vilket gäller för stödet till politiska partier. Mot denna bakgrund föreslås i propositionen att bemyndigar regeringen att för ramanslag 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Av 1 § lagen om statligt stöd till politiska partier följer att stödformerna som ges enligt lagen är partistöd och kanslistöd.