bet · GY01KrU7 · 2011-03-31 00:00:00 — Organisationer verksamma inom vård, skola och omsorg stod för av det civila samhällets samlade bokförda ekonomi 2002. Det civila samhället har enligt utskottets uppfattning en central betydelse för demokratin och är ett nav i vårt samhälle där vi engagerar oss för varandra, och utskottet vill framhålla att bl.a. statens överenskommelser med idéburna organisationer och genomförandet av förslagen i propositionen En politik för det civila samhället har förbättrat förutsättningarna för delaktighet och jämlikhet hos det civila samhällets organisationer. De åtgärder som vidtagits av regeringen har också enligt utskottets mening stärkt den ömsesidiga respekten mellan det civila samhället samt den offentliga och privata sektorn. Utskottet konstaterar således att regeringen vidtagit en rad åtgärder för att underlätta, synliggöra och uppmuntra den ideella sektorn som motionärerna efterfrågar. Utskottet vill i sammanhanget också understryka att det inte bara är och bör vara offentliga bidrag som stöder det civila samhället, och utskottet välkomnar mot denna bakgrund regeringens intentioner att införa avdragsrätt för enskilda medborgare som lämnar gåvor till ideell hjälpverksamhet. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motionen till stora delar är tillgodosedd. Motion Kr326 (KD) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden rörande en reglerad spelmarknad med hänvisning till att förslag bereds av och att beredningsarbetet bör avvaktas. och (båda M) anser i motion Kr251 att alla aktörer på den svenska spelmarknaden bör ha samma regler att förhålla sig till och att inget statligt spelbolag bör finnas (yrkande 2). Enligt motionärerna är en ramlagstiftning i kombination med tillståndskrav det lämpliga. Tillstånd att bedriva olika spelformer bör enligt motionärerna förenas med en årlig avgift som är omsättningsbaserad (yrkande 1). Samma motionärer anser i motion Kr245 att främjandeförbudet i 38 och 54 §§ lotterilagen (1994:1000) bör ses över och ifrågasätter den svenska regleringen där utländska spelbolag stängs ute från den svenska spelmarknaden. I 38 § första stycket lotterilagen anges att det inte är tillåtet att i yrkesmässig verksamhet eller annars i förvärvssyfte främja deltagande i ett utom landet anordnat lotteri. Frågan om en reglerad spelmarknad har behandlats i betänkande (SOU 2008:124). utgångspunkt för en framtida spelreglering är att alltjämt ska ha en nationell reglering av spel. Denna reglering bör vara en förbudslagstiftning som bygger på principen att alla lotterier i kräver tillstånd och att alla tillstånd står under offentlig kontroll. Regleringen syftar till att upprätthålla svensk spelpolitik som har till mål att motverka spelberoende och kriminalitet. Spelregleringen ska fortfarande bygga på ensamrätter för spel. Utredningen konstaterar bl.a. att den nu gällande spelregleringen är i överensstämmelse med EG-rätten. Detta får till följd att även en reglering byggd på ensamrätter är förenlig med EG-rätten. bedömer att de mest problematiska spelen är spel på värdeautomater, kasinospel och interaktiva Internetspel (bl.a. Internetpoker och Internetbingo). Dessa spel föreslås därför vara förbehållna det statsägda bolaget . föreslår två alternativ för en framtida spelreglering. Det första alternativet innebär att den nuvarande spelregleringen behålls men stramas upp med syfte att motverka spelberoende och motverka brott. För att möta problemet med okontrollerat spelande på utländska webbsidor föreslår utredningen som ett andra alternativ att man öppnar viss tillståndsgivning för nya aktörer. Tillstånden föreslås omfatta vadhållning (oddsspel och tipsspel) med undantag för vadhållning i samband med hästtävlingar. Förslaget innebär att Aktiebolaget inte längre bör bedriva en sådan vadhållning som öppnats för nya aktörer. Utredningen föreslår dock att Aktiebolaget och Galopp (ATG) ska ha kvar sin ensamrätt att bedriva vadhållning på hästar. Eftersom förslaget inte medför några rättsliga krav på att förändra det statliga ägandet inom spelområdet har det inte varit aktuellt att bedöma förutsättningarna för att sälja vissa delar av . Bägge alternativen innefattar ett förslag till en ny ramlag för lotterier och spel med en klar ansvarsfördelning mellan riksdag, regering och tillsynsmyndighet. Lotteriinspektionen föreslås ändra namn till med uppgift att vara tillsyns- och tillståndsmyndighet för allt tillståndspliktigt lotteri. Detta innebär att regeringens och kommunernas roll som tillståndsmyndigheter samt länsstyrelsernas roll som tillstånds- och tillsynsmyndigheter föreslås upphöra. förslag bereds inom . Utskottet anser att beredningsarbetet bör avvaktas och avstyrker motionerna Kr245 (M) samt Kr251 (M) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om alkohol och spelverksamhet med hänvisning till att beredningsarbete av förslag bör avvaktas. I motion Kr233 behandlar motionären (M) kopplingen mellan alkoholservering och spelverksamhet. Motionären konstaterar att en näringsidkare måste inneha rätt att servera alkohol för att kunna bedriva verksamhet med penningvinster i automatspel. Genom att inte tillåta att en sådan verksamhet får ske utanför krogmiljön har regleringen bidragit till att skapa en illegal marknad för automatspel över hela landet. Det är enligt motionären inte godtagbart med en reglering som förhindrar butiksägare att erbjuda ett sådant automatspel på grund av att de inte får servera alkohol. Av lotterilagen (1994:1000) framgår att lagen tillämpas på lotterier, bl.a. automatspel, som anordnas för allmänheten. Tillstånd till automatspel får bara lämnas i fråga om varuspelsautomat, penningautomat och värdeautomat, 24 a § lotterilagen. Penningautomater och värdeautomater får lämnas om spelet anordnas på fartyg i internationell trafik, 26 § lotterilagen. Spel på värdeautomater som betalar ut vinst bara i form av värdebevis, spelpolletter eller liknande är även tillåtna i om spelet anordnas i samband med hotell- och restaurangverksamhet, om det för rörelsen finns tillstånd enligt alkohollagen (2010:1622) eller i samband med bingospel. föreslår inte några förändringar i fråga om de förutsättningar som ska vara uppfyllda för att tillstånd ska medges nu aktuella automatspel. Utskottet anser inte att det finns skäl att föregripa regeringens kommande ställningstagande med anledning av förslag, och motion Kr233 (M) avstyrks. Lagskärpning rörande illegal spelverksamhet på gator Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om lagskärpning rörande illegal spelverksamhet på gator med hänvisning till att beredningsarbete av förslag bör avvaktas. (FP) framhåller i motion Kr272 att det sker ett illegalt spelande på gator i , där framför allt turister luras på pengar. Polisen har enligt motionären uppmärksammat detta och inlett ett samarbete med både handlare och väktare för att störa denna illegala verksamhet. Motionären anser att lagstiftningen bör skärpas för att lättare kunna komma åt denna typ av brottslighet och föreslår därför att lotterilagen bör ses över. Spel eller liknande verksamhet som sker olovligen kan bestraffas enligt bestämmelserna om dobbleri i eller straffstadgandet i lotterilagen (1994:1000). Dobbleri omfattar de mera kvalificerade fallen. Finansminister har svarat på en fråga från om vilka initiativ regeringen är beredd att ta med anledning av illegalt spel på allmänna platser i (2009/10:853). Ministern anförde bl.a. följande. Inledningsvis vill jag framhålla att det är angeläget att regleringen om spel är ändamålsenlig och långsiktigt hållbar. Mot den bakgrunden gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att föreslå en ny spelreglering som ska tillvarata och stärka de sociala skyddsaspekterna och motverka spelberoende, bedrägerier och kriminalitet. Frågan om bland annat sanktioner mot överträdelser mot lotterilagen har därför behandlats av i betänkandet En framtida spelreglering (SOU 2008:124). Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Jag är inte beredd att föregripa det arbetet. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är otillfredsställande att det bedrivs illegal spelverksamhet i , lika väl som på andra platser. vill utskottet slå fast att detta i första hand är en fråga för polismyndigheten att komma till rätta med. När det gäller krav på straffskärpning anser utskottet att beredningen av betänkande inte bör föregripas. Motion Kr272 (FP) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om avskaffande av automatspelslagen med hänvisning till att ser över frågan och att regeringens ställningstaganden inte bör föregripas. och (båda M) anser i motion Kr316 att lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel bör avskaffas. Motionärerna påpekar att Regeringsrätten i en dom slagit fast att spelverksamhet i Internetspelskaféer faller in under bestämmelserna i automatspelslagen och därmed är tillståndspliktig. Tillståndsplikten leder enligt motionärerna till bl.a. ökad byråkrati och högre kostnader, vilket kan innebära slutet för en hel bransch och drabba framför allt barn i familjer som inte har råd med datorer eller spel till dessa. Lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel (automatspelslagen) tillämpas på sådana spel, mekaniska eller elektroniska spelautomater, som anordnas för allmänheten eller som i annat fall anordnas i förvärvssyfte och som inte ger vinst eller endast ger vinst i form av frispel på automaten. Lagen tillämpas också på uppställning av automater av detta slag i lokaler eller på platser till vilka allmänheten har tillträde. En avgörande skillnad mellan förströelsespelsautomaterna och de spelautomater som omfattas av lotterilagens bestämmelser är att de förstnämnda inte får ge vinst i form av t.ex. varor, pengar eller värdebevis utan endast i form av rätt till fortsatt spel. Till de typer av automater som regleras i automatspelslagen har hört flipperspel, skjutare, målspel, tv-spel och liknande spel (prop. 1981/82:203). Regeringsrätten har i en dom (mål nr 3975-06) kommit fram till att spelverksamheten i s.k. Internetcaféer normalt ska bedömas enligt automatspelslagen. Lotteriinspektionen har i en redovisning till , med anledning av domen, gjort bedömningen att Lotteriinspektionen därmed blir tillstånds- och tillsynsmyndighet för denna verksamhet, men gjort bedömningen att det är osäkert om avgifter kan tas ut för denna typ av spelverksamhet. Uttryckligt stöd för att ta ut avgifter för tillståndsansökningar saknas enligt Lotteriinspektionen. För att så ska kunna ske måste enligt Lotteriinspektionen automatspelsförordningen ändras. ser över frågan. Utskottet anser att regeringens ställningstaganden inte bör föregripas. Motion Kr316 (M) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att underlätta för glesbygdsföretag att erbjuda spel via och . Utskottet erinrar om att och gör stora ansträngningar för att bibehålla ett så spritt ombudskap som möjligt. och (båda M) anför i motion Kr232 att en översyn bör göras för att underlätta för glesbygdsföretag att erbjuda spel via och Aktiebolaget och Galopp (ATG). Motionärerna påpekar att många landsbygdshandlare upplever att det är svårt eller omöjligt att bli spelombud, trots att de kostnader som t.ex. har för sin utrustning borde täckas av de avgifter som bolaget får in för bl.a. maskinhyra. Enligt syftar bolagets arbete med tillsättning och avveckling av ombud till att tillgodose företagets krav på lönsamhet, god tillgänglighet och god geografisk spridning. Varje nyetablering av ombud ska ge en total merintäkt. En affärsmässig bedömning ligger till grund för tillsättningen av ett nytt ombud. Det är därför inte möjligt för att ha ett obegränsat antal ombud. gör också enligt bolaget stora ansträngningar för att bibehålla ett så spritt ombudskap som möjligt liksom för att val av ombud ska ske på ett icke-diskriminerande sätt. Beträffande spelombud i glesbygd görs särskilda överväganden som i vissa fall innebär att ombuden kan fortsätta sitt ombudskap trots att detta inte är företagsekonomiskt motiverat för . ATG har enligt inhämtad uppgift motsvarande kriterier som när det gäller ombudspolicy. och är egna juridiska personer och sköter sina verksamheter självständigt. Utskottet anser inte att det finns någon anledning att vidta några åtgärder med anledning av motion Kr232 (M), varför motionen avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Idrottslyftet/Handslaget, punkt 1 (S) av (S), (S), Per (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Kr285 av m.fl. (S) yrkande 18 och 2010/11:Kr264 av och (båda S), 2010/11:Kr295 av m.fl. (FP) yrkande 1, 2010/11:Kr303 av och (båda S) och 2010/11:Kr306 av och (båda S). Idrotten är största folkrörelse och måste enligt vår uppfattning värnas som en del av vår gemensamma välfärd. De ideella krafterna inom idrottsrörelsen gör ovärderliga insatser för att engagera och aktivera barn och unga. Trots detta ser vi med oro på att barn hindras från ett aktivt idrottsliv bl.a. på grund av ekonomiska eller kulturella hinder och att mer än var femte kommun har dragit ned på stödet till idrotten. Vi vill genomföra ett nytt handslag med idrottsrörelsen och införa något som vi kallar Handslaget som ett fast anslag i statsbudgeten. Handslaget ska uppmuntra barn och unga till rörelse, främja utveckling av föreningar och ledare, jämställdhet och integration. Barn- och ungdomsidrotten fyller enligt vår uppfattning en viktig roll i samhällsbygget och måste värnas. Vad vi här framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Jämställdhet, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), Per (S), (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Kr321 av m.fl. (S) och 2010/11:Kr335 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2010/11:MJ278 av (M) yrkande 4. Idrottsrörelsen har arbetat för en jämställd idrott och att jämställdheten ska genomsyra hela idrottsrörelsen. () konstaterar dock att det är långt kvar innan detta mål kan anses uppnått. Kvinnor och flickor utgör fortfarande en minoritet av idrottsföreningarnas medlemmar och av specialförbundens styrelser. Ordförandeskapet är fortfarande till stor del förbehållet männen. Även bland landslagstränare och förbundskaptener dominerar männen kraftigt. Könsmaktsordningen, där män generellt överordnas kvinnor, genomsyrar hela samhället. Idrottsrörelsen är inget undantag. De manligt dominerade idrotterna, såsom fotboll och ishockey, drar till sig betydligt större ekonomiska bidrag än sporter där flickor är i majoritet som t.ex. ridning. Sexismen och objektifieringen inom idrotten drabbar främst kvinnor. Det är inte ovanligt att kvinnor uppmanas att uppträda i åtsmitande kläder för att tillfredsställa t.ex. sponsorer. En annan återkommande diskussion är den om det finns manliga respektive kvinnliga idrotter, dvs. idrotter som anses vara mer eller mindre lämpliga utifrån kön. Dessutom är det så att när flickor bryter könsmönstren och börjar spela fotboll är de ofta hänvisade till sämre tränings- och matchtider och de får i mindre utsträckning än pojkar del av professionellt ledd träning. Vi menar att alla kvinnor och män, flickor och pojkar, självfallet ska ha rätt och uppmuntras till att utöva vilka idrotter de vill. RF antog en jämställdhetsplan 1989 som sedan återkommande har uppdaterats. Olika projekt har genomförts och RF har gett ut rapporten , kön och genus en kunskapsöversikt. Även om idrottsrörelsen således gjort mycket för att nå sitt jämställdhetsmål återstår mycket att göra, och förbättringarna sker långsamt. Det behövs utbildningar och verksamheter som på ett genomtänkt sätt bryter förlegade könsmönster. Inte minst behöver alla goda idéer och insikter på central nivå nå ut i alla distrikt, föreningar, styrelser och omklädningsrum. Staten bör vara tydlig i sin bidragsgivning när det gäller jämställdhet och bör även vara det i sin uppföljning. De krav som regeringen uttrycker vid bidragsgivning får inte bara vara tomma ord, utan det måste till konsekvenser när man ser att idrotten inte tar några steg framåt. Vad vi här framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Trakasserier och diskriminering, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Kr335 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2010/11:Kr221 av (FP) och 2010/11:Kr291 av m.fl. (S). Även inom idrotten förekommer trakasserier och diskriminering på grund av sexuell läggning, funktionsnedsättning eller hudfärg och etnicitet. Arbetet fortgår inom idrottsrörelsen för att motarbeta detta, men mycket finns kvar att göra. I olika sammanhang återkommer kränkande ordväxlingar som anspelar på sexuell läggning eller etniskt ursprung. Detta är inte acceptabelt, lika lite inom idrotten som i andra sammanhang. Det som behövs är ökade utbildningsinsatser för att öka kunskapen i dessa frågor, och staten bör poängtera detta när det gäller fortsatt bidragsgivning. Vad jag här framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Miljöarbete, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Kr335 av m.fl. (V) yrkande 4. Miljöfrågorna i allmänhet och klimatfrågorna i synnerhet måste också belysas inom idrotten. En speciellt uppmärksammad del inom idrotten är motorsporten. arbetar man mer målmedvetet, men det finns fortfarande mycket att göra. Med ett mer utvecklat miljöarbete, där motorsporten förhoppningsvis kan gå i täten, kan idrotten även på detta område bli en förebild. Det krävs dock att förväntningarna från staten blir tydliga och att man uppmärksammar detta i bidragsgivningen. Det finns också tankar inom idrotten när det gäller transporter till och från aktiviteter; samåkning och möjligheter att använda kollektivtrafik kan vara exempel på hur idrotten kan organisera sin verksamhet för att ännu mer uppmärksamma miljöfrågorna. En väl utbyggd kollektivtrafik även och är en förutsättning för att även idrottsrörelsen ska bli mer klimatsmart. Samarbete med miljöorganisationer är ett annat exempel. Även här är utbildningsinsatser centrala för att öka kunskapen om dessa frågor. Staten bör stödja detta och i sin bidragsgivning därför poängtera vikten av ett fortsatt arbete med dessa frågor. Vad jag här framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Idrott för äldre, punkt 9 (SD, V) av (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:Kr335 av m.fl. (V) yrkande 1. Äldre är en grupp som ofta förbises när det gäller idrott, varför vi vill uppmärksamma denna fråga extra. visar nya forskningsrön att det är möjligt att bygga muskelmassa . Ett välkänt faktum är att äldre som tränar aktivt på olika sätt också mår bättre. Självklart är det inte bara muskelmassan som stimuleras vid fysisk aktivitet utan det handlar också om rörlighetsträning och balans, något som väsentligt kan minska antalet fallolyckor. Det är extra viktigt för kvinnor eftersom riskerna för just kvinnor att skadas vid fallolyckor är större än för män. I har det byggts en lekplats för seniorer, dvs. en spontanidrottsplats med möjligheter till såväl styrketräning som balansövningar och mycket annat. Förutom träningen ger sådana platser möjlighet att på ett tryggt och positivt sätt behålla och skapa sociala kontakter. Simning och vattengymnastik är bra sätt att hålla sig i rörelse utan att riskera belastningsskador. Givetvis måste simhallar och andra idrottsanläggningar vara anpassade så att de är tillgängliga även för dem som är mindre rörliga. På äldreboenden och trygghetsboenden finns ofta möjlighet till rörelsegymnastik. Många pensionärsorganisationer samverkar med kommersiella gymkedjor för att ge sina medlemmar bra möjligheter till träning. Det är bra men det räcker inte, särskilt inte för pensionärer med låga inkomster. En strategi för att ge äldre rätt och möjlighet till idrott borde finnas i alla kommuner. Regeringen bör återkomma med förslag på hur äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet säkras i hela landet. Vad vi här framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Idrottslyftet/Handslaget, punkt 1 (S) (S), (S), Per (S), (S), (S) och (S) anför: Den folkrörelsebaserade idrottsrörelsen, med sin demokratiska uppbyggnad, sitt breda engagemang och sina ideella ledarkrafter är en fantastisk tillgång för vårt samhälle och skapar mer än någon annan verksamhet tillfällen till möten och fysisk aktivitet för människor i olika åldrar och med olika social och etnisk bakgrund. Specialidrottsförbunden och föreningarna ges inom Idrottslyftet resurser för att utveckla sin verksamhet. Pengarna kommer befintliga förbund och föreningar till del, medan däremot föreningar som specifikt arbetar med idrotter och verksamheter som exempelvis skateboard, lekaktiviteter och spontanidrott hamnar utanför. Det finns i och för sig ingenting som hindrar att föreningar som har idrotter på programmet söker pengar från Idrottslyftet för att därigenom kunna anordna sina aktiviteter, men tyvärr har den typen av satsningar varit få. För att stödja barn- och ungdomsidrotten är det därför av största vikt att uppmuntra klubbar och idrottsföreningar som ingår i att söka medel från Idrottslyftet för en bred mångfald av aktiviteter för våra barn och ungdomar. Vi har valt att inte reservera oss till förmån för denna motion eftersom det inte är en fråga för staten att gå in och styra över vilka idrottsklubbar som ska söka medel från Idrottslyftet, men vill ändå lyfta fram vikten av att klubbar och föreningar med vitt skilda idrottsaktiviteter synliggörs och söker medel från Idrottslyftet. Dopning, punkt 3 (SD) (SD) anför: delar motionärens uppfattning om att dopning är ett stort problem som inte bara utgör ett hot mot idrottslivet och enskilda individers hälsa utan också mot den allmänna tryggheten i samhället. Enligt beräkningar från bl.a. professor emeritus beräknas antalet personer i som missbrukat anabola steroider till mellan 50 000 och 100 000 personer, vilket är en skrämmande och oacceptabelt hög siffra. gläds därför över att merparten av de åtgärder som motionären föreslår antingen redan har genomförts eller kommer att genomföras, bl.a. som ett resultat av propositionen En effektivare narkotika- och dopningslagstiftning (prop. 2010/11:4, bet 2010/11:SoU5). beklagar vi att , i strid med vad som anförs i motionen, valt att säga nej till förslag om straffskärpningar i syfte att ta ytterligare steg i riktning mot att jämställa straffen för dopningsbrott med straffen för narkotikabrott. Trakasserier och diskriminering, punkt 4 (S, MP) (S), (S), Per (S), (S), (MP), (S) och (S) anför: Inom idrottsrörelsen finns naturligtvis lika stor andel hbt-personer som i samhället i övrigt. Det är viktigt att dessa människor känner sig välkomna och värdefulla, att skillnader i bakgrund och förutsättningar accepteras och att människor vågar vara öppna med sin sexuella läggning och könsidentitet utan att behöva vara oroliga för trakasserier. Det finns undersökningar som visar att endast en tredjedel av de idrottsutövande hbt-personerna vågar vara öppna med sin sexualitet. Det gäller både kvinnor och män. Det finns därför ett stort behov av att idrotten lyfter fram de här frågorna. Bland annat behövs fler idrottsaktiva som vågar komma ut och bli positiva förebilder.