bet · GY01UU10 · 2011-05-12 00:00:00 — Jag är orolig för vad som kan hända om man bara kör en svältkur. Då tror jag att legitimiteten för det europeiska projektet kommer att minska kraftigt. Det tycker jag är sorgligt, för jag tror att vi har stor nytta av att jobba tillsammans.För några dagar sedan presenterades nya siffror för svenska folkets syn på EU. Jag tycker att det är positivt att det är så många fler unga som tycker att vi ska vara med i EU. De yngsta är den åldersgrupp som är mest för att förblir medlem i EU.Jag kan tänka mig att det beror på att unga växer upp med EU som en självklarhet, och många drömmer om att arbeta i andra länder. Även om det inte är EU som reglerar just detta har det i och med Bolognaprocessen och annat blivit mycket lättare att översätta examina och studera på olika ställen.Någonting som unga tar som en självklarhet är att färdas fritt utan gränshinder. Det är något som jag är övertygad om är det som medborgare uppskattar allra mest - detta att inte behöva bära med sig ett pass. Skrivelsen nämner ingenting om gränshinder, antagligen för att Schengen har varit så självklart. Jag kan tänka mig att skrivelsen kommer att innehålla ett ganska omfattande avsnitt om gränshinder, för just nu pågår det stora förändringar. Man blir lite förvånad när kommissionär lanserar ett nytt förslag om att införa gränskontroller.Bakgrunden är situationen i , som har medfört att många människor är på flykt. De flesta är som vanligt på flykt i regionen, men 20 000-25 000 har också kommit till - specifikt till . Sedan, när de har tvingats lära sig att prata franska, åker de i sin tur till Frankrike.Kommissionen viker sig för detta. När det handlar om inrikespolitiska problem och flirtande med högerkrafter tar man helt plötsligt fram nya förslag trots att det finns en möjlighet att införa gränskontroller om det är av nöden tvunget.Det är anmärkningsvärt att i stället för att diskutera att aktivera massflyktsdirektivet börjar man som sagt att införa gränskontroller. Varken kommissionen eller den kan redogöra för vad det här innebär. säger i att han inte kan redogöra ordentligt för förslaget, men sedan kommenterar han det i medierna och säger att han är för detta. Vice statsminister har dagen innan sagt att han aldrig kan vara med på införandet av nya gränskontroller.Om man inte talar med en tydlig svensk röst vad gäller och tillväxt i kan jag säga att man talar med väldigt många olika röster vad gäller gränshinder i . Det handlar som sagt om att säger en sak och att säger någonting annat. sade att hade rätt i den diskussion som de har fört. går ut och säger att det är fel. Hon opponerar mot detta. Och har också fördömt detta.Det vore rimligt att vi fick ett svar på frågan om vad det är som gäller. Vilken är regeringens uppfattning? Ni kan inte ha fem olika uppfattningar i den här frågan. Eller avvaktar man återigen vad kommissionen ska säga? Vore det inte bra med en svensk röst när det gäller vad vi vill för någonting?Vi står självfallet bakom alla reservationer vi har men för tids vinnande yrkar jag bifall till nr 6 och nr 18. har lämnat ett yttrande som huvudsakligen begränsar sig till de delar av skrivelsen och motionerna som berör arbetsmarknadsutskottets beredningsområde. Jag väljer att ta upp vissa av de frågorna.EU ska enligt fördraget verka för en social marknadsekonomi. Väl fungerande marknader, utbildning, en aktiv välfärdsekonomi och en progressiv miljöpolitik ska tillsammans bidra till en hållbar ekonomisk utveckling och jobbskapande.Arbetslöshetsnivån är snabbt sjunkande i , medan den mer ligger kvar på samma, tyvärr ganska höga, nivå i övriga EU sett som en helhet.Det finns många utmaningar inom EU vad gäller sysselsättningspolitiken, till exempel en åldrande befolkning och att fler måste ges möjlighet att delta på arbetsmarknaden. Det finns en viktig, outnyttjad potential som kan skapa en inkluderande, hållbar tillväxt i och därmed också bidra till att bevara och stärka en god sysselsättningsutveckling. Jag vill lyfta fram tre tydliga områden.Det är övergången till ett grönare mer hållbart , utjämnandet av ansvar för arbete och familj mellan kvinnor och män samt välkomnandet av nyanlända och deras kompetens och kunskap på den europeiska arbetsmarknaden.En inkluderande, hållbar tillväxt inrymmer också insikten att en ansvarsfull finansiell stabilitet är grunden för att kunna investera , vilket anknyter till 2020-strategins målformulering.Tanken på att bör sträva efter att vara ett föredöme harmoniserar med grundförutsättningarna att sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken i huvudsak är nationellt utformade. Alliansen är positiv till den öppna samordningsmetoden där såväl kan lära av som lära ut till övriga medlemsstater.Det är dock viktigt att den i det fortsatta EU-arbetet håller emot en utveckling i en överstatlig riktning på arbetsmarknadsområdet. I synnerhet gäller detta värnandet om den svenska modellen i form av respekt för arbetsmarknadens parters autonomi och de avtal som de har träffat med varandra. Samarbetet inom den öppna samordningsmetoden bör behålla sin karaktär av fritt tanke- och erfarenhetsutbyte.Klimatpolitik och jobbpolitik går ofta hand i hand. Fler jobb kan skapas inom de gröna näringarna, och det är också viktigt att EU:s medlemsländer för en aktiv politik som stimulerar framväxten av små och medelstora företag. Vi välkomnar de rådsslutsatser som antagits om en sysselsättningspolitik för en konkurrenskraftig, hållbar, resurseffektiv och grön ekonomi.Centrala utgångspunkter för EU:s politik bör vara att varje kvinna och man ska ges möjlighet och incitament att etablera sig på arbetsmarknaden. Tyvärr ser det inte ut så . Färre kvinnor än män ges denna möjlighet. Det skulle därför vara önskvärt att kommissionen på ett tydligare sätt lät ett jämställdhetsperspektiv genomsyra även de centrala sysselsättningspolitiska initiativen. Vi beklagar därför att det inte var möjligt att få igenom separata sysselsättningsmål för kvinnor och män inom ramen för 2020-strategin eftersom detta skulle ha tydliggjort vilket fokus som är nödvändigt.Fru talman! Vi ska ha en arbetsmarknad som är öppen mot omvärlden. Mot bakgrund av behovet att långsiktigt säkra tillgången på arbetskraft är en ökad rörlighet på arbetsmarknaden bra. bör bejaka en öppnare arbetsmarknad både inom unionen och i förhållande till övriga världen. Inte minst med tanke på vår åldrande befolkning kommer länder att vara i behov av att människor från andra länder vill arbeta i unionens medlemsländer. Detta får självfallet inte leda till en konkurrens som bygger på försämrade villkor och större otrygghet. Det är centralt att arbetsmarknadens parters autonomi och ingångna avtal på arbetsmarknaden respekteras inom EU och att alla former av social dumpning motverkas.Integrationspolitiken är ett område där både och övriga medlemsstater har anledning att intensifiera sina ansträngningar. Integration är i första hand medlemsstaternas ansvar. Utskottet anser att den förstärkning av Arbetsförmedlingens ansvar och den betoning av de nyanlända som individer som den svenska etableringsreformen inneburit är viktiga steg på vägen mot en förbättrad integration men att mer kan och bör göras.Även i övrigt kräver den demografiska utvecklingen att outnyttjad arbetskraft i medlemsländernas ekonomier bättre tas till vara och att alla människor ges chansen att bidra i en arbetsgemenskap. Vi anser att tröskeln in på arbetsmarknaden måste sänkas för exempelvis funktionsnedsatta. Personer med funktionsnedsättningar bör ha samma rätt som andra att delta i arbetslivet.Socialdemokraterna har lämnat en avvikande mening i arbetsmarknadsutskottet. , och har lämnat särskilda yttrande. Samtliga av dessa partier tar upp ett antal EU-specifika frågor inom arbetsmarknadsutskottets område. Utskottet har berört många av dessa frågor tidigare, bland annat här i kammaren och i andra sammanhang. Andra bereds just nu och kommer att debatteras här inom de närmaste veckorna.Fru talman! Härmed vill jag yrka bifall till utrikesutskottets förslag till beslut och avslag på reservationerna.I detta anförande instämde och (båda M). Du säger att det är självklart att ingångna avtal ska gälla i , , men det är ju inte självklart . Det är inte så det ser ut.Under EU-valrörelsen åkte jag runt i hela och genomförde 65 torgmöten. Jag bodde väldigt ofta på vandrarhem. Vår budget i såg ut så . Vi bodde på vandrarhem. På de här vandrarhemmen träffade jag nästan uteslutande polska och lettiska byggarbetare. De bodde på nästan vartenda vandrarhem. De visste inte vem jag var. Jag pratade med dem, . Vet du vad de tjänade? Ja, inte var det några svenska kollektivavtalslöner i alla fall. Det kan jag säga. Det var så det fungerade då, och det är så det fungerar i dag.Då är min fråga till dig: Om det nu är så att svenska avtal ska gälla i , om de svenska kollektivavtalen är så heliga och svenska löner ska gälla i , vad är ni beredda att göra för att upprätthålla detta? Uppenbarligen har ni inte gjort nog. Det är inte så det ser ut . Vad är ni beredda att göra för att utländska arbetare, till exempel polska eller lettiska byggjobbare i , har det försäkringsskydd som man kan kräva? Vad är ni beredda att göra för att se till att det finns skyddsombud på deras arbetsplatser så vi inte får den situation som vi har när det gäller i med tre döda inom loppet av ? Det beror på att deras arbetsgivare har struntat i de svenska kollektivavtalen och inte gett dem det skydd de behöver.De frågorna vill jag ha svar på, och jag tror att det är många med mig som vill ha svar på dem. Jag tackar för frågan. Vi är nog flera som har bott på vandrarhem. Jag brukar kanske inte direkt fråga alla som jobbar där vad de tjänar.Vi värnar om den svenska modellen. Vi säger att de kollektivavtal som finns i ska gälla även utländsk arbetskraft. I det särskilda yttrande som ni skrev i arbetsmarknadsutskottet är det oerhört stora ord. Jag skulle vilja säga att formuleringarna i yttrandet närmast är en skymf mot svenska arbetsgivare och även en skymf mot dem som jobbar och försöker följa kollektivavtalen, den svenska modellen och de parter som vi har.En annan sak som jag tycker är frapperande i det särskilda yttrandet är att det står att de svenska jobben ska gå till svenskar, till inhemsk arbetskraft. Det är ungefär så det står. Men hur ska vi klara sysselsättningen med den åldrande befolkning som vi har i och i övriga EU? Det skulle jag gärna vilja ha svar på.Som tagits upp tidigare tar vi emot till exempel polska arbetare. Jag kan inte låta bli att reflektera över skrivningarna i det särskilda yttrandet. Det står att det är bra att svenska ungdomar eller andra åker till , eller någon annan plats. Men hur ska det vara när de kommer dit? Vilket ansvar ska vi ha då? Hade läst hela yttrandet hade hon sett att vi också välkomnar att utländska arbetare från kommer till . Vi är för att ska vara en del av den inre marknaden. Men du läste tydligen inte alltihop. Vi har ingenting emot att de kommer hit och jobbar, men de ska jobba med svenska avtal. Det är det som ni inte upprätthåller, som ni inte klarar av.Ja, det är stora ord när människor dör nere på Citybanebygget därför att ni inte ser till att upprätthålla det ni säger. Det är stora ord när folk jobbar för kanske halva lönen och när polska bemanningsföretag till svenska åkerier hyr ut personal som sitter och kör på de svenska vägarna och dessa företag struntar i svenska kollektivavtal när det gäller arbetstider, löner och övrigt. Det är inte minst en säkerhetsrisk.Ni måste ta ansvar för den situation ni har försatt i. Vi har ingenting emot att svenska ungdomar och andra åker ut i och arbetar. Vi har heller ingenting emot att några kommer hit till och arbetar. Det kan vara så att har brister i vissa sektorer på arbetsmarknaden eftersom ni har misslyckats med er utbildningspolitik och arbetsmarknadspolitik. Vi har ingenting emot att det kommer folk hit och jobbar. Men de ska jobba med svenska löner och avtal. Det är det som är grejen.Vi ska absolut inte ha er lönedumpningspolitik. Det vi ska ha i är sjysta villkor och sjysta avtal, ingenting annat. Jag kan då bara konstatera att ord inte kommer att rädda några liv. Däremot är det så att vi värnar den svenska modellen och kollektivavtalen. Vi ser till att det inte ska dumpas några löner. Jag har precis stått här i talarstolen och sagt det. Om lyssnat lite bättre hade det kanske gått fram också.Sluta snacka! Se till att göra någonting i stället! antog EU:s stats- och regeringschefer sin nya strategi för de kommande tio åren. Det handlar om EU 2020-strategin. I den slår man fast fem mål för arbetet i EU. Ett av dessa mål är att reducera antalet personer under fattigdomsstrecket . Det innebär att minst 20 miljoner européer ska lyftas ur fattigdom . Det är inget litet åtagande. Man kan säga att det är två som ska lyftas ur fattigdom. Det är klart att det är en stor utmaning och att det handlar om att klyftorna i EU inte får öka, för vi vet att om klyftorna ökar uppstår det ökade problem på många olika sätt.Ett av de andra målen, och ett som jag skulle säga är absolut nödvändigt för att nå fattigdomsmålet, är att sysselsättningsnivån ska vara för såväl kvinnor som män . Det kanske inte låter så mycket, men faktum är att inte ens vi i når upp till denna nivå . Det låga arbetskraftsdeltagandet för framför allt kvinnor i EU som helhet har länge varit ett av våra stora strukturproblem.År 2009 var sysselsättningsnivån i EU i genomsnitt , medan den i var och i . I var sysselsättningsnivån . Redan före finanskrisen var alltså sysselsättningen lägre i än i såväl som . Vi vet också att det med varje ny kris blir färre som är etablerade på arbetsmarknaden. I spåren av den utslagningen ökar ohälsotalen. Vi vet att problemen ökar och så vidare. Detta visar också hur viktigt det är att frågorna om rätten till arbete och fattigdomsbekämpning står högst på agendan.Regeringen slår sig för bröstet och säger att vi aldrig har haft så många i arbete som . Det stämmer om vi tittar på det absoluta antalet arbetande. Problemet är bara att det främst beror på att befolkningen har ökat. Sysselsättningsgraden räknad som andel av totalbefolkningen ligger fortfarande lägre än före 1990-talskrisen.Om vi tittar bortom genomsnittssiffrorna ser vi en skrämmande bild av orsaken till den låga sysselsättningsgraden i , nämligen att kvinnorna inte har kommit ut på arbetsmarknaden. var sysselsättningsgraden för kvinnor i EU . Mer än var tredje europeisk kvinna i arbetsför ålder står alltså utanför arbetsmarknaden.Sverige är med en kvinnlig sysselsättningsgrad på bäst i unionen. och är betydligt bättre på att tillvarata kvinnors arbetsvilja än vad EU-länderna i allmänhet och de sydeuropeiska länderna i synnerhet är. I och arbetar mindre än varannan kvinna. Det är naturligtvis en orimlig situation.Om EU ska nå målen om en sysselsättningsgrad på och en 25-procentig reducering av fattigdomen krävs det att kvinnor får komma ut på arbetsmarknaden. finns det många hinder, både formella och informella, som försvårar för kvinnor på arbetsmarknaden. I många länder är det fortfarande så att det finns företag som i praktiken drivs av kvinnor, men där mannen står som formell ägare. Många kvinnor tvingas fortfarande att välja mellan barn och karriär eftersom barnomsorgen är obefintlig. Arbetsmarknaden är på sina håll helt enkelt stängd för kvinnor.Mot bakgrund av detta, fru talman, kändes det lite oroväckande att jag inte uppfattade att EU-ministern nämnde just den här problematiken utifrån jämställdhetsperspektivet.För varje ny ekonomisk kris växer skaran av personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Det gäller naturligtvis såväl kvinnor som män. Ju fler som står utanför arbetsmarknaden, desto svårare blir det att ta sig in. är arbetslösheten i EU 9 ½ procent. I många länder är den mer än dubbelt så hög. Arbetslöshet och fattigdom är intimt förknippade med varandra. Arbetslösheten drabbar hårdast dem som redan har de minsta marginalerna.Om vi menar allvar med målsättningen i EU 2020 måste vi bekämpa arbetslösheten och öka kvinnors arbetsdeltagande. Annars kommer inte de stolta deklarationer som finns i EU 2020 att bli verklighet. Då kommer det i grund och botten att sluta med tomma ord. Jag tänkte prata om den del av detta betänkande som rör de finansiella frågorna och där finansutskottet har avgivit ett yttrande.Jag är väldigt glad, vill jag börja med att säga, för den ändå breda samsyn som vi faktiskt har i finansutskottet och i kring de ekonomiska och finansiella frågorna i EU i stort.År 2010 har varit ett viktigt och intensivt år i och i EU. Såväl reglering av de finansiella marknaderna för att undvika framtida kriser som en ny strategi för att stärka konkurrenskraft, EU 2020, har varit viktiga komponenter i detta arbete.I dessa delar har det ofta funnits en bred konsensus även mellan blocken. Och vi har en gemensam syn med oppositionen om att den nationella kompetensen ska värnas och att EU är och ska vara just ett mellanstatligt samarbete mellan 27 jämbördiga medlemsstater. Jag är glad att vi har kunnat enas om detta och även att finansutskottet har avgivit ett, i stort, gemensamt och blocköverskridande yttrande.Samtidigt finns det frågor där vi inte riktigt har samma uppfattning, har det visat sig. Förslaget om en skatt på finansiella transaktioner är en sådan. På många håll i ropar man just nu på en sådan skatt. Dess värre har stora delar av oppositionen anslutit sig till dessa rop.Vi kan vara överens om att de finansiella marknaderna har ställt till med en hel del oreda runt om i världen . Finansmarknaden är ett viktigt smörjmedel för att alla andra marknader ska fungera väl. När någonting går fel får det drastiska konsekvenser för övriga delar av vår ekonomi. När det gäller förslaget om en skatt på finansiella transaktioner är det däremot helt fel väg att gå. Det är fel av framför allt tre anledningar som jag vill lyfta fram.För det första angriper det faktiskt inte problemets kärna utan skapar snarare nya problem. Den avvikande meningen från S, V och MP i finansutskottets yttrande innehåller följande lydelse: "Finansaktörer, som i brist på tillräcklig tillsyn och tydliga regelverk, har tagit alltför stora risker och utlöst en finanskris som skapat stora kostnader för många europeiska nationalstater och ekonomisk oro i hela EU med stor arbetslöshet som följd. "Jag delar i stort denna bild, det vill säga att det är brist på tillsyn och regelverk som har varit problemet. Men det är inte samma sak som att problemet har varit en brist på skatter och att åtgärden är en skatt på finansiella transaktioner, en skatt som fördyrar och försvårar för alla finansiella transaktioner.Sverige har valt en mycket bättre lösning med stabilitetsavgifter som betalas av bankerna själva och som sätts av till en fond som sedan används i händelse av kris. Det är en mycket bättre lösning som angriper själva problemet med banker som inte är stabila i stället för att på ett allmänt och brett sätt försvåra för alla finansiella transaktioner. Det här är också en lösning som diskuteras internationellt och en mycket bättre väg att gå än att införa nya skatter.För det andra är förslaget om en skatt på finansiella transaktioner inte alls realistiskt - jag undrar om inte stora delar av oppositionen också inser det. Det förutsätter nämligen att det finns en global konsensus om att gemensamt införa en transaktionsskatt, vilket det inte finns. , , och är bara några exempel på länder som tydligt motsätter sig ett införande av en transaktionsskatt, vilket alltså innebär att när vi diskuterar det här kan vi egentligen bara prata om ifall EU ska införa en sådan här skatt eller inte. Att ensidigt göra det skulle leda till att transaktionerna flyttar utomlands.Sverige är ett av få länder som faktiskt har verkliga erfarenheter av detta, eftersom vi hade just en transaktionsskatt 1984-1991 på köp och försäljning av värdepapper. Erfarenheten säger oss att skatten blev ett totalt fiasko. Transaktionerna flyttade helt enkelt utomlands, i synnerhet till . De skatteintäkter som togs in var dessutom mycket mindre än väntat. Det går inte heller att avfärda att man med en sådan här skatt faktiskt förlorar, eftersom transaktionerna just försvinner utomlands. Man förlorar alltså snarare skatteintäkter.Att ensidigt införa en transaktionsskatt i EU skulle vara förödande för EU:s konkurrenskraft. EU behöver allt annat än detta i en värld där vi faktiskt redan upplever att vi är på väg att bli omsprungna av och andra framväxande marknader. Därför förvånar det väldigt mycket att oppositionen är för detta förslag. Transaktionsskatten i var ännu lägre än den som diskuteras i . Ändå fick den effekten att transaktioner flydde . Vi gör alltså oss själva och en stor otjänst om vi gör om det här misstaget och bidrar till att ytterligare försämra konkurrenskraft.Sist men inte minst leder en transaktionsskatt faktiskt till mer av överstatlighet och mindre av nationell suveränitet, vilket går emot den inriktning som jag upplever att partierna i riksdag i vanliga fall brukar vara enade kring. Det här är i grund och botten ett avgörande steg på väg mot en europeisk federation.Det förvånar mig att och Vänstern, som länge uttalat en allmän skepsis gentemot EU, här svänger helt och vill ge EU mer makt än någon annan. Socialdemokraternas ompositionering är även den ytterst oväntad, då vi och Socialdemokraterna generellt brukar ha en samsyn kring att vi inte ska ha några EU-skatter och att EU inte ska vara annat än ett mellanstatligt samarbete.För det är just vad detta handlar om. Att införa en transaktionsskatt är att införa en EU-skatt. Om man tror något annat är man bara naiv. Jag har varit i en hel del - det har säkert ni också - och träffat Europaparlamentariker men också ledamöter från de nationella parlamenten runt om i . Just nu pågår processer kring EU:s långtidsbudget. Om det är någonting man ropar på i EU just nu så är det mer av pengar, mer av egna medel till EU, en EU-skatt helt enkelt.Nej, fru talman, jag är väldigt förvånad över den position som S, V och MP har intagit i den här frågan. Jag är, som jag började med att säga, väldigt glad över den breda samsyn som vi faktiskt har både i och i finansutskottet kring stora delar av den ekonomiska politiken i EU, och jag är glad över att vi i grunden är många som delar bilden av EU som ett mellanstatligt projekt.Nu föreslår Socialdemokraterna, att EU ska införa en transaktionsskatt. Det tror jag är ett kraftigt steg mot mer av överstatlighet. Det beklagar jag. Därför är jag glad över att utskottsmajoriteten tydligt har deklarerat att transaktionsskatten varken är ett realistiskt eller ett konstruktivt förslag när det gäller att komma till rätta med EU:s problem.I detta anförande instämde och (båda M). Jag tänkte ta upp en aktuell fråga, så att vi kanske kan klara ut en något förvirrad diskussion som pågått . Det började med att införde gränskontroller. Vi vet fortfarande inte - det är det som är orsaken till den förvirrade situationen - vad det är för slags kontroller som vill ha. Vad man kan säga är att det är permanenta tullkontroller som de vill ha vid den svenska och den tyska gränsen. Motivet för de danska åtgärderna är dess värre ganska skämmigt, kan man väl säga, en uppgörelse med Dansk folkeparti.Jag, regeringen och Alliansen tycker att det är väldigt bra att kommissionen nu granskar de danska åtgärderna och att det sker fortsatta kontakter mellan och kommissionen. Det är närmast av förhörsnatur från kommissionens sida i fråga om vad danskarna vidtar för åtgärder.Det är alltså inte tillåtet att stoppa och granska alla som passerar en gräns, enligt .