bet · GY01UbU6 · 2011-02-09 00:00:00 — Någon sådan avgörande förbättring med avseende på arbetsmiljön i förskolor och på fritidshem, vare sig av lagstiftning eller av myndigheternas uppgifter och skyldigheter, har ännu inte genomförts trots att en ny skollag snart träder i kraft. Utskottet anser att regeringen därför bör återkomma med förslag om hur arbetsmiljön för barn och elever i förskolor och på fritidshem ska förbättras. Utskottet tillstyrker därmed motion 2010/11:Ub285 yrkande 1 i denna del och avstyrker motion 2010/11:So543 yrkande 19 i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vidareutbildning för förskolans personal samt ändring av lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Jämför reservation 9 (S). Socialdemokraterna framhåller i motion 2010/11:Ub481 yrkande 4 vikten av att utveckla både det pedagogiska ledarskapet i förskolan och personalens kompetens. Socialdemokraterna anser att även förskolecheferna borde omfattas av den obligatoriska rektorsutbildningen som införts på skolans område. Socialdemokraterna anser också att det är självklart att såväl förskollärare som barnskötare omfattas av en långsiktig satsning på kompetensutveckling. Därför bör man, menar , se över om de statliga insatserna för fortbildning, ämnesfördjupning, validering och utbildning för behörighet är väl utformade för både förskollärare och barnskötare. Vikten av att arbetsgivare tar till vara olika yrkesgrupper inom förskolan och deras kompetens samt ger möjlighet till kontinuerlig fortbildning understryks i motion 2010/11:Ub220 (S). I motion 2010/11:Ub450 (M)begärs ett tillkännagivande med innebörden att alla förskollärare bör beredas utbildning i pedagogik riktad mot barn med adhd-liknande beteende samt dyslexi. I motion 2010/11:Ub346 (S) yrkande 2 om situationen för apatiska barn framhålls behovet av att utbilda lekpedagoger i förskola och skola för att hjälpa krigstraumatiserade yngre barn att hantera svåra upplevelser. I samma motions yrkande 3 anförs behovet av att låta barn dela sina upplevelser på sin utvecklingsnivå med en utomstående vuxen, helst en lekpedagog. I motionens yrkande 1 föreslås att föräldrar till dessa barn ska ges möjlighet till stödsamtal för att de ska orka vara föräldrar. I motion 2010/11:Ub286 (M) föreslås en översyn av möjligheten att även låta personer som bytt vistelseland lämna utdrag ur belastningsregistret från det tidigare landet vid anställning inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Motionären understryker att en förändring som gör det tvingande för personer som söker anställning inom förskolan att lämna utdrag ur belastningsregistret i det land hon eller han senast hade sin huvudsakliga hemvist skulle öka skyddet för barn inom förskolan. I motion 2010/11:Ub234 (S) framhålls behovet av tydligare riktlinjer för hur förskolan ska hantera barn som behöver medicin eller vid akuta besvär. I motionen framhålls vidare att det krävs utbildningsinsatser för all personal inom förskolan vad gäller medicinering av barn inom förskolan. Genom en särskild fortbildningssatsning förskolelyftet har förskollärare och barnskötare samt personal med pedagogiskt ledningsansvar i förskolan givits möjlighet att förstärka sin kompetens. Fortbildningen ska framför allt inriktas på de delar som ska förtydligas i läroplanen. inleddes en särskild fortbildningssatsning, det s.k. förskolelyftet, med syfte att ge förskollärare och barnskötare möjlighet att förstärka sin kompetens. Fortbildningen ska inriktas på barns språkliga och matematiska utveckling, utifrån det enskilda barnets förutsättningar och behov. Personer med pedagogiskt ledningsansvar ska också ges möjlighet att få fortbildning för att få fördjupade kunskaper inom dessa områden samt om uppföljning och utvärdering av förskolans verksamhet. har regeringens uppdrag att ansvara för insatsen som beräknas pågå . Vid införandet av lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg diskuterades integritetsaspekterna i förarbetena (prop. 1999/2000:123 Lämplighetsprövning av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg). Ordningen att den arbetssökande själv inhämtar registerutdrag valdes bl.a. med motiveringen att integritetskränkningen blir minst då den arbetssökande själv har kontroll över vilka uppgifter som lämnas ut till den presumtiva arbetsgivaren. Genom proposition 2007/08:28 Utvidgad registerkontroll inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg utvidgades lagen till att gälla ytterligare några personalkategorier som arbetar eller praktiserar inom förskoleverksamhet, skola eller skolbarnsomsorg (bet. 2007/08:UbU4). Detta gäller mycket allvarliga brott. I förarbetena skriver man att registerutdragen bör innehålla uppgifter om alla sexualbrott enligt 6 kap. (BrB) och andra brott som innefattar allvarliga kränkningar av andra människor, såsom mord, dråp, grov misshandel, människorov, grovt rån och barnpornografi. Uppgifter i belastningsregistret gallras i regel (efter frigivning eller utskrivning, vid böter efter domen eller beslutet) om inte ytterligare brott har begåtts . Utskottet har tidigare uttalat följande (2007/08:UbU4): Vad gäller frågan om personer som flyttat till är det givetvis önskvärt att också dessa kunde omfattas av samma regler om registerkontroll som personer som varit anställda i . Detta skulle ytterligare öka barns skydd mot att utsättas för övergrepp eller kränkningar från personer som arbetar inom berörda verksamheter. Möjligheterna att erhålla registerutdrag varierar emellertid mellan olika länder. Ett registerutdrag måste också kunna erhållas utan dröjsmål för att anställningsförfarandet ska kunna fullföljas. Det är därför praktiskt omöjligt att i lag uppställa krav på utrikes registerutdrag för personer som flyttat till . Utskottet har ingen annan uppfattning än den utskottet tidigare gett uttryck för. Medicinering av barn faller i allmänhet under begreppet egenvård, och ansvaret för att utföra denna ligger primärt på barnets vårdnadshavare. För barn med skolplikt ansvarar skolan för tillsynen när barnet vistas i skolan. Om ett barn är i behov av egenvård under skoldagen och inte själv kan utföra den uppgiften, åligger det skolan att den utförs på ett betryggande sätt. För barn i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg samt elever i förskoleklassen gäller samma ansvarsförhållanden som för elever i . Det är kommunens ansvar att se till att egenvård genomförs under betryggande former. I verksamheten bör det därför finnas rutiner för detta. Utskottet har vid tidigare behandling av frågan (2008/09:UbU7) understrukit att det utgår från att man samarbetar med föräldrarna. Utskottet har ingen annan uppfattning . Utskottet avstyrker därmed motionerna 2010/11:Ub220, 2010/11:Ub234, 2010/11:Ub286, 2010/11:Ub346 yrkande 2, 2010/11:Ub450 och 2010/11:Ub481 yrkande 4. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Ökad kvalitet i förskolan, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub481 yrkande 1 och avslår motionerna 2010/11:Ub212, 2010/11:Ub393 och 2010/11:Ub481 yrkande 2. Förskolans centrala roll kräver ett ständigt pågående kvalitets- och utvecklingsarbete detta för att kunna erbjuda barn och föräldrar en mycket bra och trygg verksamhet. Därför måste ett långsiktigt kvalitetsprogram för förskolan upprättas. Det bör bygga på följande fem punkter: Personaltätheten ska stärkas. Vårt mål är att det går maximalt fem barn på varje anställd i förskolan. Den borgerliga regeringen avbröt 2007 den framgångsrika satsningen på mer personal i förskolan. Det har resulterat i att antalet barn per anställd ökat, från 5,1 barn per anställd 2006 till 5,3 barn 2009, och barngruppernas storlek har ökat. När det finns mindre tid för varje barn sjunker kvaliteten. Satsa på personalens pedagogiska kompetens. Personalen inom förskolan ska långsiktigt omfattas av en pedagogisk satsning som riktar sig till såväl förskollärare som barnskötare. Detta är en mycket viktig del i förskolans kvalitetsarbete. Stärka förskolans kunskapsuppdrag. Förskolan och är delar av en gemensam skola där olika yrkesgrupper samverkar med varandra. Förskolans kunskapsuppdrag, där barns språkutveckling är ett prioriterat område, ska stärkas. Det ska finnas möjlighet att pröva på främmande språk redan i förskolan. Kvalitetssäkra all förskoleverksamhet. All förskoleverksamhet oavsett form och huvudman måste följa läroplanen och ha utbildad personal. Samma kriterier för service, tillgänglighet, föräldrainflytande och kompetensutveckling ska gälla oavsett huvudman. Utöka rätten till förskola. Möjligheterna till barnomsorg , nätter och måste öka. Det är ett absolut krav med tanke på alla yrkesarbetande föräldrar som arbetar obekväma tider. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Förskolan som en del i ett livslångt lärande, punkt 2 (S, SD) av (S), (S), (S), (S), (S), (SD) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub481 yrkande 3. Vår syn är att förskolan är det första steget i det livslånga lärandet, och vår långsiktiga strävan är därför att den ska vara avgiftsfri. Först då är den att betrakta som en del i utbildningssystemet som sträcker sig från förskola till gymnasium och vidare till högskola och vuxenutbildning. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Vårdnadsbidrag mm., punkt 3 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub481 yrkande 5 och avslår motionerna 2010/11:Ub213 och 2010/11:Ub233. I såväl nationell som internationell forskning har ett positivt samband mellan förskola av god kvalitet och senare skolprestationer fastslagits. Särskilt gynnsamma har verksamheterna varit för barn från svåra uppväxtmiljöer, barn med en annan etnisk bakgrund och fattiga barn. Barn blir bättre förberedda för skolan, har bättre språkkunskaper och visar större social kompetens jämfört med barn som inte har haft denna typ av barnomsorg. menar att sambandet är tillräckligt starkt för att man ska kunna konstatera att tidig förskola av hög kvalitet har en positiv inverkan på skolprestationerna. Förskolan har också en förebyggande betydelse för barn från resurssvaga hem, dels genom att barnfattigdom motverkas, dels genom att livschanserna förbättras för dessa barn. Förskolan kan därmed bidra till att minska framtida klyftor. Det är viktigt att förskolan håller hög kvalitet. Men i länder där förskoleverksamheten drivs med mindre personalresurser syns enligt rent av negativa effekter av att barnen börjar tidigt i förskolan. Reformer som vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng är därför problematiska på flera sätt. Dels minskar de möjligheten för kommunerna att erbjuda god tillgänglighet i förskolan, då resurserna till förskolan blir mindre, dels överför regeringens beslut medel från en kvalitetssäkrad förskola till olika former av omsorgslösningar som inte har samma krav på utbildad personal och på att följa en läroplan m.m. beslut om att införa vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng måste ses i en helhet, även om reformerna skiljer sig åt. Erfarenheter från andra länder, inte minst , visar att det finns tydliga skillnader mellan olika grupper när det gäller att använda vårdnadsbidraget. Vårdnadsbidraget är relativt nytt och det har ännu inte gjorts några rikstäckande sammanställningar i över de ca 100 kommuner som infört bidraget. I har dock olika medier gjort uppföljningar, och de pekar tydligt i den riktning man kunnat befara: Familjer i utsatta områden och med fattigare bakgrund är överrepresenterade när det gäller att ta sina barn ur förskolan. har man helt enkelt inte råd att avstå. Vårdnadsbidraget och barnomsorgspengen kan därmed bidra till att försvåra integrationen och senarelägga en regelbunden kontakt med det svenska språket för barn med ett annat modersmål. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Språkutveckling i förskolan, punkt 4 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub394 och avslår motionerna 2010/11:So543 yrkande 20, 2010/11:Ub211 och 2010/11:Ub432. Ett välfungerade språk är grunden till att fullt ut kunna tillvarata och utveckla sina demokratiska rättigheter. Mycket av språkutvecklingen grundläggs och därför spelar förskolan en viktig roll för barns språkutveckling. För att varje barn ska kunna tillägna sig ett rikt språk är det viktigt att de tidigt får ta del av böcker. Vuxnas högläsning för små barn är av stor betydelse. Det behövs ett strukturerat arbetssätt i förskolorna för att stödja barnens språkutveckling som en del i den fria leken. Särskilt engagemang behöver ges till barn som har svenska som andraspråk. Det är viktigt med återkommande och regelbundna tillfällen till sagostunder med barn i grupp och för enskilda barn. Bibliotek med mer resurser till uppsökande verksamhet skulle kunna vara en resurs att använda för att locka barnen till språkutveckling via böcker. Men det är också angeläget med satsningar på läsfrämjande i den form som vi känner som . Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Språkutveckling i förskolan, punkt 4 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:So543 yrkande 20 och avslår motionerna 2010/11:Ub211, 2010/11:Ub394 och 2010/11:Ub432. Av alla barn i förskolan har ett annat modersmål än svenska. Det är förskolans uppgift att bidra till att dessa barn får möjlighet att utvecklas både i det svenska språket och i sitt modersmål. Det är i förskoleåldern som språkutvecklingen är som mest intensiv. Det är dessutom så att barn som har goda kunskaper i sitt modersmål har bättre förutsättningar att lära sig ytterligare ett språk. På så vis gynnas även kunskapsutvecklingen i det svenska språket av en satsning på modersmål. Nästan alla kommuner har barn med ett annat modersmål än svenska i förskolan. Trots detta ges stöd i modersmålet endast i ett åttiotal av 290 kommuner. fick av barnen som har ett annat modersmål än svenska modersmålsstöd. fick däremot av de aktuella barnen modersmålsstöd. I förskoleklassen och får över hälften av alla berättigade barn modersmålsundervisning . Många kommuner hade 2002 avvecklat modersmålsstödet helt. Modersmålsstödet är reglerat i läroplanen där det står att förskolan ska sträva efter att varje barn som har ett annat modersmål än svenska utvecklar sin kulturella identitet samt sin förmåga att kommunicera såväl på svenska som på sitt modersmål. Men denna skrivning räcker uppenbarligen inte till för att garantera att barnen får den hjälp som de borde få. har därför rekommenderat regeringen att förtydliga kravet på kommunerna att anordna modersmålsstöd i förskolan för barn med annat modersmål än svenska. Vi anser därför att rätten till modersmålsstödet måste regleras i lag. Barnomsorg på obekväm arbetstid, punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Ub218, 2010/11:Ub219, 2010/11:Ub256, 2010/11:Ub260, 2010/11:Ub333, 2010/11:Ub366, 2010/11:Ub368, 2010/11:Ub392, 2010/11:Ub405, 2010/11:Ub406, 2010/11:Ub411, 2010/11:Ub458 och 2010/11:Ub467 yrkande 1 och avslår motionerna 2010/11:So543 yrkande 25 och 2010/11:Ub489. Arbeten inom sjukvård, äldreomsorg, handel, restaurang, transport och andra yrkesområden utförs ofta , nätter och . Det innebär att de som arbetar inom dessa yrken också har behov av bra barnomsorg under dessa obekväma arbetstider. Ett modernt arbetsliv som man ska kunna förena med ett modernt familjeliv kräver att vi får en mer flexibel barnomsorg som har öppet för föräldrar som arbetar kvällar, nätter och . Dessutom är det viktigt för jämställdheten att båda föräldrarna kan arbeta heltid. Det finns i vissa kommuner möjlighet att få viss barnomsorg på obekväm arbetstid. Det är långt ifrån att det täcker det behov som finns. Speciellt svårt kan det förstås vara för dem som är ensamstående föräldrar. I ett samhälle som vårt, som grundar sig på trygghet och välfärd, är det viktigt att barnomsorgen gäller alla, även om man inte följer och arbetar vanlig . Det måste i första hand vara behovet av barnomsorg som styr, inte klockslagen. Förskolan måste vara så flexibel att den tillgodoser föräldrarnas behov; därmed tillgodoser man även barnens behov. Det är angeläget att kommunerna har möjlighet att erbjuda barnomsorg , nätter och . Och det måste vara en del av arbetslinjen att kunna erbjuda barnomsorg under obekväm arbetstid. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Barnomsorg på obekväm arbetstid, punkt 6 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:So543 yrkande 25 och 2010/11:Ub489 samt avslår motionerna 2010/11:Ub218, 2010/11:Ub219, 2010/11:Ub256, 2010/11:Ub260, 2010/11:Ub333, 2010/11:Ub366, 2010/11:Ub368, 2010/11:Ub392, 2010/11:Ub405, 2010/11:Ub406, 2010/11:Ub411, 2010/11:Ub458 och 2010/11:Ub467 yrkande 1. erbjuder bara cirka hälften av alla kommuner barnomsorg på obekväm arbetstid. Kommunerna är inte skyldiga att erbjuda nattomsorg eller omsorg . Detta ställer självklart till problem för alla de föräldrar som arbetar kvällar, nätter och , vilket är vanligt inom t.ex. vården och industrin. Ett extra stort problem blir det för ensamstående föräldrar. Arbetslösheten bland ensamstående föräldrar är högre än bland övriga. Att inte kunna få barnomsorg som motsvarar ens arbetstider får inte vara ett hinder för en ensamstående förälder att ta ett jobb. anser att kommunen ska vara skyldig att ordna barnomsorg på obekväm arbetstid. Därför ska kommunerna även vara skyldiga att erbjuda nattomsorg och omsorg . Det är viktigt att även barn till föräldrar som har obekväma arbetstider eller tillfälliga arbeten på kvällstid ska få samma goda kvalitet i barnomsorgen som barn till andra föräldrar. Barnomsorg som ombesörjes privat eller genom släktingar, vänner eller på annat sätt kan sakna kontinuitet och kvalitet. Det finns många yrkesgrupper som diskrimineras direkt eller indirekt genom att kommuner inte erbjuder dessa föräldrar barnomsorg på samma villkor som föräldrar med ordinarie arbetstider. Några exempel på yrkesgrupper som har obekväma arbetstider är kulturarbetare, poliser, brandmän, personal inom vården, äldreomsorgen, handel, försäljning och service. Det är egentligen väldigt få yrken som slutar innan förskolan stänger . Det förutsätter ofta att en förälder arbetar mindre än heltid och att man är två som kan turas om att hämta och lämna. Arbetssökande och deltidsanställda som vill utöka sina möjligheter att få ett arbete genom att utbilda sig eller får likaledes problem på grund av bristen på barnomsorg. Därför är det av stor betydelse att uttalar som sin mening till regeringen att rätten till barnomsorg även ska gälla på obekväm arbetstid. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Översyn av arbetsmiljölagen, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:So543 yrkande 19. gäller arbetsmiljölagen för alla elever fr.o.m. första skolåret. Arbetsmiljön i många skolor är dock fortfarande oacceptabel. Brister i såväl den fysiska som den psykiska miljön försvårar för skolan att bedriva en god verksamhet och vittnar om en bristande respekt för de elever och den personal som arbetar där. Arbetsmiljölagen är skriven ur ett fackligt perspektiv och är därför inte anpassad till skolans miljö med demokratiska sammanslutningar, som t.ex. elevråd. En översyn av arbetsmiljölagen är nödvändig så att den även omfattar ett elevperspektiv. I och med att arbetsmiljölagen gäller i landets skolor har möjlighet till inspektioner på skolorna för att undersöka såväl den psykiska som den fysiska arbetsmiljön. I förskolor och på fritidshem gäller arbetsmiljölagen konstigt nog bara personalen. Där omfattar lagen alltså inte barnen, trots att de vistas där långa tider. Barn i de yngre åldrarna har samma rätt till en hälsosam, säker och trygg vardagsmiljö som skolbarnen har. Vi menar därför att arbetsmiljölagen förutom att omfatta personalen även ska omfatta barnen i förskolor, på fritidshem och i förskoleklasserna, precis som den omfattar barnen i skolan samt att det behövs en översyn så att den även omfattar ett elevperspektiv. Fortbildning för lärare, punkt 9 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub481 yrkande 4 och avslår motionerna 2010/11:Ub220, 2010/11:Ub346 yrkandena 13 och 2010/11:Ub450. För att bibehålla och öka kvaliteten måste förskolan ständigt utvecklas. Det gäller främst det pedagogiska arbetet. I enlighet med läroplanens mål ska förskolan skapa en grund för skolans undervisning. Samarbetet mellan förskola och skola behöver utvecklas. Ett starkt pedagogiskt ledarskap är lika viktigt i förskolan som i skolan. Därför menar vi att även förskolecheferna bör omfattas av den obligatoriska rektorsutbildning som införts på skolans område. En avgörande kvalitets- och utvecklingsfråga för förskolan är personalrekryteringen. För oss är det självklart att såväl förskollärare som barnskötare ska omfattas av en långsiktig satsning på kompetensutveckling av förskolans personal. Det är rimligt att se över om de statliga insatserna för fortbildning, ämnesfördjupning, validering och utbildning för behörighet är väl utformade för både förskolelärare och barnskötare. Mot bakgrund av att de statliga målen inte ser ut att uppnås vare sig för lärarbehörighet eller för fortbildning inom skolans och förskolans yrken kan det finnas anledning att se över villkoren för verksamheterna, liksom om förskolans olika yrkeskategorier tas på stort allvar vid utformningen av olika insatser. Vid antagning till lärarutbildningen ska erfarenhet från arbetslivet kunna vara meriterande. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört. Utökad rätt till förskola, punkt 5 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP) anför: Ur ett barnperspektiv är det svenska förskolesystemet på ett plan feltänkt, exempelvis när ett barn får ett syskon, eller då föräldern blir arbetslös, och barnet inte längre får vara i förskolan i samma utsträckning som . Enligt den nya skollagen har alla barn till arbetslösa eller föräldralediga rätt till minst förskola per dag eller minst . Kommunerna har sedan möjlighet att utöka rätten till fler timmar.