· GY01TU17 · 2011-04-13 11:02:56 — Den här länspotten ligger på strax över 33 miljarder kronor.När det gäller höghastighetsbanor kan vi konstatera att de i sig är intressanta, men saknas det ansvarsfullt underbyggda kalkyler. Utredningen om höghastighetsbanor som presenterades under förra mandatperioden har kommit en bit på vägen, men man konstaterar att de underlag som finns inte bedöms tillräckliga eller säkra. Vi kan därför inte med säkerhet säga vad kostnaden skulle vara för utbyggnaden av höghastighetsbanor i - samhällsnytta kontra andra åtgärder.Med tanke på den situation som järnvägen befinner sig i måste vi ta ett helhetsgrepp och jobba på alla fronter, och det handlar också om hur vi på bästa sätt kan använda pengarna för att få ut största möjliga nytta inte minst i närtid men även i ett längre perspektiv. har bedömt att detta ska prioriteras för att få bukt med drift- och underhållsproblematiken.Trafikverket har därför fått i uppdrag av regeringen att utreda behovet av ökad kapacitet i järnvägssystemet och att senast lämna ett förslag till effektiviserings- och kapacitetshöjande åtgärder. I utredningen ska man också analysera olika alternativ för höjd höghastighetsstandard, och där ska den utredning om höghastighetsbanor som presenterade 2009 beaktas.Den åtgärdsplan som föreslås måste vara en finansierad plan. Det är väldigt viktigt, kanske den viktigaste faktorn, inte minst för att öka förtroendet efter tidigare löftesgarantier men få konkreta resultat. Finansieringen måste vara klar och tydlig redan från början. Att bygga luftslott håller inte. Det handlar inte om att sätta spaden i jorden och starta projekt; det handlar om att se till att projekten slutförs, helst till lägre kostnad och före tidplan.Därför har det varit viktigt för oss i Alliansen att med start under förra mandatperioden öka satsningarna på infrastruktur, både på spår- och på vägsidan, och inte minst se till att det är en realistisk plan som är finansierad från början. Åtgärdsplanen för 2010-2021 omfattar totalt nästan inklusive medfinansiering och höjda banavgifter.Vi ser nu tydligt effekterna av ett eftersatt underhåll på både spår- och vägsidan. Därför är anslagen för drift och underhåll kraftigt höjda i planen. fram till ligger vi på järnvägssidan på en höjning på . var anslaget för drift och underhåll på järnvägssidan och spåren 3,8 miljarder. I den nuvarande planen ligger de på 5,3 miljarder. Regeringen har gett tillgång till ytterligare för underhåll av järnvägen , vilket gör att vi ligger på för drift och underhåll av spår i . Av de 500 miljarder som planen omfattar har ca tillförts genom att öppna upp för medfinansiering. Det är en frivillig uppgift för kommuner och regioner att gå med och medfinansiera som inte påverkar den grundläggande ansvarsfördelningen mellan statliga och kommunala aktörer för samhällets infrastruktur. Det är viktigt att det finns tydliga spelregler och en tydlig rollfördelning. Det är därför man har tillsatt en medfinansieringsutredning för att titta på detta som ska rapportera . har gjort en delrapportering där man utvärderat de medfinansieringsprojekt som finns med i åtgärdsplanen. Man kan konstatera att parterna i de allra flesta fallen säger sig vara nöjda med såväl resultat som arbetets genomförande trots att spelregler och förhandlingsmandat inte var fullt utvecklade i förväg.De finns en del motionsyrkanden angående utveckling av planprocess och planeringsprocess. Det har vi diskuterat och debatterat tidigare i utskottet och i kammaren. Det här är ett arbete som pågår och bereds inom utifrån den rapport som de tidigare trafikverken har överlämnat med förslag till nytt planeringssystem för transportsystemet, och vi har betänkande om effektivare planering av vägar och järnvägar som överlämnades i höstas.För att kunna verka för en hållbar utveckling har regeringen inlett en satsning på detta. Man har tillsatt en delegation med uppgift att verka för en hållbar utveckling av städer. De skulle arbeta till 2010, men denna satsning har förlängts ytterligare två år.Frågan om långsiktigt hållbara transporter är en prioriterad fråga inte bara i utan även på den europeiska dagordningen. Vi måste skapa ett mer enhetligt transportsystem i . Vi måste kunna transportera gods och personer till exempel på järnvägen från och mellan de olika länderna utan problem. Vi måste ha ett mycket effektivare infrastrukturutnyttjande där trafikens negativa miljöeffekter ska begränsas. Det handlar till exempel om transportkorridorer, det som brukar kallas för gröna korridorer. Vi ser inte minst här uppe i transportkorridorer, och vi har till exempel sjömotorvägar.Nu tänker jag inte stå här och rada upp alla de initiativ som pågår inom EU. Men 2009 presenterade Europeiska kommissionen ett meddelande om hållbara framtida transporter, som har följts upp av en vitbok med en färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde som trafikutskottet kommer att behandla.Det här är intressanta och viktiga frågor, och jag skulle kunna stå här hur länge som helst och prata om dem. Men jag vet att det väntar en budgetdebatt om , herr talman, så jag avslutar här. Jag kan börja med att hålla med . Det är alldeles självklart att med regeringens järnvägskollaps måste vi i första hand prioritera att få en fungerande järnvägstrafik.Regeringen har inte lyckats med att få järnvägstrafiken i att fungera. Den fungerar allt sämre. Det beror sannolikt på den syn som finansminister har gett uttryck för, att har överinvesterat i järnväg. Viktiga prioriteringar för regeringen är inte är en fungerande järnvägstrafik, inte att få tågen att gå , inte att få tågen att klara vintern, utan att skriva av lägsta statsskuld och sänka skatten för dem med höga inkomster. Det är viktigare än att få en fungerande tågtrafik.Men vi som är riksdagsledamöter har ett ansvar för att höja näsan lite över horisonten och planera för framtiden. Och vet vi att ett annat av skälen till att järnvägen inte fungerar riktigt bra är att många sträckor har slagit i kapacitetstaket, att det behövs mer kapacitet, helt enkelt mer räls.Vi har sett en utveckling i och en utveckling i där allt fler länder bygger höghastighetsbanor. , , , och har redan fungerande höghastighetsnät. Och som jag sade i mitt anförande planerar även länder som , och för höghastighetsbanor. I regeringens plan ingår inte en enda meter höghastighetsbana , trots att vi då kommer att ha en förbindelse över Fehmarn Bält med det europeiska höghastighetsnätet.Jag skulle helt enkelt vilja fråga : När tror du att får sin första meter höghastighetsbana? När det gäller ökade satsningar eller vem som satsar på järnväg kan vi konstatera att i planen för 2004-2015, som den dåvarande socialdemokratiska regeringen beslutade om, låg det till drift och underhåll på spårsidan. I den plan som alliansregeringen har lagt fram och beslutat om för 2010-2021 ligger det till spårsidan.Regeringen och vi allianspartier ser allvarligt på den utveckling som vi har sett på inte minst spårsidan, men vi ska inte glömma vägsidan. Där finns det också ett eftersatt underhåll och en stor underhållsproblematik. Därför är det viktigt att man ser över det här.Regeringen har därför nu gett i uppdrag att titta på just hur man ska kunna öka kapaciteten och förbättra järnvägstrafiken men också satt i gång arbetet med att se vad vi ska göra efter 2021. Och så är det, att ska vi fatta beslut, till exempel om höghastighetsbanor, krävs det ett bra underlag.Vi kan titta på definitionen av höghastighetsbanor, . Hur definierar man en höghastighetsbana i ? Jo, det är banor med hastigheter som är maxhastighet. Det är det man oftast brukar prata om. Per definition har vi då flera meter höghastighetsbana i , nämligen , som klarar den hastigheten.Vi kan också konstatera att av de höghastighetsbanor som finns är det ingen som finns i drift i vinterklimat, förutom en i som hetvattensprutas med 35 000 sprinkler. Frågan är hur bra det är ur miljösynpunkt. Jag ser fram emot när åker till och och förklarar för dem att de inte har någon vinter. Jag önskar dig bara lycka till.Jag ställde en fråga, nämligen när får sin första meter höghastighetsbana, eftersom det finns 13 000 kilometer höghastighetsbana i världen. Jag fick inget svar på den frågan. I stället fick jag en tabell över de olika infrastrukturplaneringarna uppläst för mig.Jag tänkte börja med, herr talman, att ställa samma fråga igen till : När tror du att , i likhet med övriga , får sin första meter höghastighetsbana?Malin Löfsjögård läser upp tabellen för 2004-2015 och berättar hur mycket den socialdemokratiska regeringen ville satsa. Sedan läser hon upp tabellen för 2010-2021 och berättar vad alliansregeringen vill satsa. Gott så, men hade det inte varit lite hederligare om du hade berättat vad ditt parti hade i planen för 2004-2015, att ni föreslog en järnvägssatsning som skulle vara mindre än vår och på vilket sätt det hade påverkat järnvägstrafiken? Hade det inte också varit hederligt om du vad gäller planen för 2010-2021 hade berättat att mitt parti vill ha 101 miljarder mer för järnvägsinvesteringar och kanske beskrivit vad det skulle kunna ha gett för effekt? I stället står du här och låtsas att ni har föreslagit mer pengar till järnväg, för det har ni ju inte.Varje gång budgeten har behandlats har något av allianspartier föreslagit att pengar ska flyttas bort från järnväg och bort från järnvägsunderhåll. Försök inte låtsas någonting annat! Jag vill börja med höghastighetsbanor och när vi ska få den första metern. Ja, som jag sade till , om vi tittar på definitionen ute i och vad man menar när man pratar om höghastighetsbanor har vi redan de första meterna i , eftersom har kapacitet för den hastigheten.När det sedan gäller om man ska höja hastigheterna till behövs det mer underlag för att fatta ett sådant beslut, för att göra en avsiktsförklaring utan att ha på fötterna är ingenting annat än att luras.Vi kan konstatera att vi har haft flera diskussioner om anslag till spår- och järnvägssidan under förra mandatperioden. Om vi tittar tillbaka på statistiken ser vi att det under borgerliga regeringar har satsats mer pengar på infrastruktur än vad det har gjorts under vänsterregeringar.Jag får väl säga som min allianskollega från , som satt i trafikutskottet , att vad det handlar om är att se till att tillföra de medel som behövs och göra satsningarna i skarpt läge, det vill säga att det gäller att vara bäst när det gäller, när man har makten. Men när ni socialdemokrater har haft makten har ni inte sett till att skjuta till mer pengar, utan det var först när en alliansregering kom till som anslagen ökade från 38 miljarder till 64 miljarder. Det talas om större arbetsmarknadsregioner och om fungerande transporter. Är nöjd med de vaga skrivningarna i budgeten som vi fick ? Man gjorde ett stort nummer av att man skulle tillföra 800 miljoner för att få fungerande drift och underhåll. Vi vet också att detta är en engångssatsning. Då vore det himla bra att veta om ni från majoritetspartierna i trafikutskottet är nöjda med de väldigt vaga skrivningarna.En intressant sak som har gjorts är att man jämför äpplen och päron. Man slår sig för bröstet och säger att alliansregeringen har satsat mer på infrastrukturen än vad de tidigare regeringarna gjort. Men jag tycker att det vore ärligare att tala om vad allianspartierna gjorde då det fanns en socialdemokratisk regering som satsade på infrastruktur. Det är att jämföra samma sak, och då har allianspartierna aldrig satsat mer pengar än de socialdemokratiska regeringarna. Detta med större arbetsmarknadsregioner och väl fungerande transporter är en väldigt viktig fråga, inte minst för att få fler personer i arbete och på så sätt stärka för framtidens välfärdsutmaningar.Vi kan konstatera att regeringen - det kommer också att debatteras - gav tillgång till ytterligare . Man gör det för att man ser att det finns ett ökat behov av att genomföra bland annat underhålls- och trimningsåtgärder på spårsidan inför den kommande vintern för att stå bättre rustade, eftersom vi har sett de problem som funnits denna vinter och föregående vinter.Trafikverket har konstaterat att summan på är väl avvägd utifrån att de kan "effektuera medlen", det vill säga att de kan hinna göra av med de på bra underhållsåtgärder som kommer att ge effekt.Siv Holma ställde en fråga till, som jag nu har glömt bort. Du får gärna upprepa den, ! Den fråga som inte minns handlade om vikten av att jämföra äpplen med äpplen och inte äpplen med päron.Låt mig gå över till dagens betänkande. Satsningarna på drift och underhåll måste vara mångåriga. Till och med näringslivet kritiserar regeringen och säger att man inte är i behov av engångssatsningar. Hela detta årtionde, säger man, bör användas till kraftiga satsningar på dessa områden. Det förstår jag, för det handlar också om att värna arbetslinjen, så att arbetarna kan komma till jobbet.Jag har en annan fråga, som handlar om investeringsbudgeten. Delar infrastrukturministerns uppfattning att om man delar upp statsbudgeten i en driftsbudget och en investeringsbudget skulle det vara att betrakta som en lyxfälla?Vänsterpartiet har haft den stora förmånen att kunna tillstyrka en motion från en moderat, . Det kunde vara intressant att höra hur argumenterar gentemot sin egen partivän i denna fråga. Jag kan förstå att man kan ha ideologiska invändningar när kommer med sådana här förslag, men vad säger till sin partikollega om denna fråga? När det gäller engångssatsningar och långsiktiga satsningar är det så att det ena inte förtar det andra. Det kommer att finnas behov av både engångssatsningar och långsiktiga satsningar. När det gäller långsiktiga satsningar är det också väldigt viktigt att man har utvärderingar och analyser, så att man vet vad det är för effekter som ska uppnås, hur och när det ska göras och vad som ska prioriteras. Det arbetet pågår. har fått ett extrauppdrag att titta på kapacitetshöjningar och vad det behövs för investeringar i trimningsåtgärder och underhållsåtgärder med mera framöver, dels , dels och framför allt efter 2021. Jag tror inte att skulle säga nej till den engångssatsning som har gjorts på . Jag vet inte hur jag ska tolka replik. Är det så att ni i säger nej till de som regeringen nu ger tillgång till?När det gäller investeringsbudget kontra anslagsfinansiering blir mitt svar detsamma till både och min partikollega. Det finns fördelar och nackdelar med båda alternativen: investeringsbudget eller lånefinansiering samt anslagsfinansiering. Men det man har beslutat om i genom budgetlagen är grundprincipen att infrastrukturinvesteringar ska finansieras med anslag över statsbudgeten. Man har bland annat betonat att det ger en bättre överblick och ett större inflytande än vad lånefinansiering skulle göra. Det är det som det handlar om. Vi fattar beslut som kommande generationer får leva med. Det är väldigt viktigt att har en bra översyn av detta. har också tidigare påtalat vikten av grundprincipen med anslagsfinansiering. Jag har två frågor till . Den ena handlar om de 800 miljonerna, engångssatsningen som regeringen vill göra . Det står här i budgettexten vi har fått att regeringen kommer att fatta nödvändiga beslut för att skapa det utrymme som krävs för att öka insatserna för banhållning med . Jag undrar helt enkelt om kan utveckla detta lite grann. Var ska pengarna komma från? Varifrån ska de tas? Det skulle jag vilja veta.Min andra fråga är vad ni säger till exempelvis östgötapendlarna och andra resenärer utmed väldigt överbelastade banor, eftersom ni inte vill fatta beslut i regeringen om att fortsätta bygget av Ostlänken och andra höghastighetsbanor. Hur ska ni lösa trängseln på banorna? Det tar en väldig tid. Det är planering som ska ske och så vidare. Vad erbjuder ni dem så länge? Det finns i och för sig ett bra underlag för Ostlänken om man vill bygga vidare, men vad erbjuder ni i stället? Vi börjar med frågan om höghastighetsbanor. Först vill jag göra ett litet tillägg till replikskiftet med : På ingen av de höghastighetsbanor som finns i , där det kan finnas vinter, klarar man att köra i hög hastighet vintertid.Jag blir lite fundersam när driver på i frågan om höghastighetsbanor, eftersom ni väldigt ofta för fram fyrstegsprincipen. Då är det väl kanske inte stora investeringar som är det första som efterfrågas.Man kan också fundera på er motion. "Inte en krona till i klimatförstörande investeringar", skriver ni. Min fråga är: Är det så att höghastighetsbanor inte påverkar klimatet eller miljön under byggnationen? Det låter väldigt märkligt i mina öron. Det skulle också vara en väldigt dyr åtgärd om det skulle vara en klimatåtgärd. fick jag en fråga i stället för svar på mina frågor. Det där kan vi naturligtvis tala länge om. Man får se vad höghastighetsbanorna skulle kunna åstadkomma i form av att erbjuda alternativ till flyg- och lastbilstransporter, men det är en helt annan diskussion.Jag skulle fortfarande vilja veta vad ni i och regeringspartierna säger till östgötapendlarna och andra resenärer. Ni vill inte ta beslut om att bygga fler spår. Eller vill ni kanske bygga några andra spår än höghastighetsbanor? Vad vet väl jag? Vad erbjuder ni för att folk ska kunna resa utmed de överbelastade banorna framöver?Jag vill också verkligen veta varifrån de 800 miljonerna kommer. Vilka nödvändiga beslut ska regeringen fatta? Det är mycket spännande. Det kanske kommer i budgetdebatten, men det skulle vara väldigt roligt att höra redan nu vad säger om det. För att fortsätta det här med höghastighetsbanor och beslut om investeringar och byggnation av nya spår har vi ju en plan för 2010-2021 som omfattar en rad olika viktiga spårinvesteringar.Regeringen har också satt i gång en utredning hos för att just skapa mer och bättre underlag för att kunna fatta beslut om framtida investeringar. Det är nämligen väldigt viktigt att man vet vad de här olika förslagen kommer att kosta, vilka nyttor de får och när man får effekter för de resenärer som står på perrongen och väntar på tåget.Om vi skulle lägga ned allt annat, de pengar vi satsar på drift och underhåll och på alla andra spår, och i stället fatta ett beslut om att börja bygga höghastighetsbanor vet vi inte vad notan slutar på. Vi har sett siffror på alltifrån 100 miljarder till 150 miljarder. Frågan är om sanningen ens finns där. Skulle man börja bygga en bana skulle effekten finnas någonstans först 2030.Eftersom inte tog upp klimatförstörandet tänkte jag nämna att man har tittat lite grann på livscykelanalyser vid byggnation av höghastighetsbanor. Man beräknar att det tar ungefär att betala tillbaka den investeringen miljömässigt.Går vi sedan över till de 800 miljonerna som säkerligen kommer upp i budgetdebatten är det ett väldigt viktigt beslut. bedömer att man måste göra fler åtgärder under innevarande år för att ha en bättre förutsättning inför kommande vinter. Då är det väldigt viktigt att regeringen ser till att får tillgång till detta och att de gör det inom budgeten, annars skulle behöva flytta pengar inom sin verksamhet eller strypa andra projekt. Det vill man inte, och det är därför regeringen tillför till . Låt mig inledningsvis så att jag inte missar det yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på de reservationer som är kopplade till betänkandet.Herr talman! Att lägga betydande delar av landets samlade resurser på att bygga ny och att underhålla befintlig infrastruktur - vägar, järnvägar, flygplatser, hamnar och IT-infrastruktur - är inget självändamål. Vi gör det för att efter bästa förmåga tillfredställa hela landets behov av kommunikationer och transporter. En väl fungerande infrastruktur är grundläggande för att tillväxt och regional utveckling där hela nationens resurser kan komma till användning ska bli verklighet. Få andra beslut som fattas i samhället påverkar hela samhällsbyggandet så starkt och så länge som beslut kring infrastruktur.Herr talman! Självklart måste vi som fattar beslut om infrastrukturinsatser i landet, vilket sker i kommuner och regioner som medfinansierar respektive här i riksdag och regering som basfinansierar, känna fullt förtroende för att de resurser som satsas används på det mest effektiva sättet. Därför välkomnar vi självklart granskning och understryker liksom den vikten av att de analyser som ligger till grund för investeringar är väl underbyggda och av god kvalitet.Men det finns skäl att påminna om att ett betydelsefullt reformarbete för ökad effektivitet inom transportområdet inleddes redan under förra mandatperioden, och självklart har vi förväntningar på att det ska ge resultat. Det är likväl rimligt att förutsätta att de brister som har identifierats i förvaltningen hanteras inom ramen för det fortsatta och pågående effektiviserings- och utvecklingsarbetet.Herr talman! I slutet av förra mandatperioden, , beslutade vi här i i ett rambeslut om de kommande årens infrastrukturbyggande i landet. Beslutet följdes upp av regeringen i Åtgärdsplanering för transportsystemet 2010-2021 under våren 2010.Jag vill påstå att det är en mycket ambitiös åtgärdsplan för svensk infrastruktur. Det ekonomiska åtagandet för alla inblandade parter är på nära för åren . Att nu med alla till buds stående medel se till att detta beslut genomförs så som det beslutats är en fråga om trovärdighet gentemot alla de företag, enskilda individer, kommuner, landsting och regioner som tillsammans med riksdag och regering med stort engagemang bidragit till beslutets framkomst.Herr talman! Enskilda människor, företag och beslutsfattare ute i landet sätter med rätta stora förhoppningar till det här beslutets genomförande. Att planera är en sak; att genomföra är ibland någonting annat. En viktig förutsättning för detta är att åtagandet är fullt ut finansierat.Så har det inte alltid varit. När alliansregeringen tillträdde 2006 blev det snart tydligt att den då gällande infrastrukturplanen för 2004-2015 inte var realistisk i förhållande till de resurser som avsatts. Den dåvarande regeringen - detta var - redovisade i sin proposition Utökade planeringsramar för väg och järnvägsinvesteringar 2004-2015 att det fanns ett kvarstående finansieringsbehov på för åtgärderna i den planen.Därtill medförde kostnadsökningar för investeringarna, liksom ökade behov av medel för drift och underhåll, att det redan i början av perioden fanns så stora avvikelser mellan plan och finansiering att trovärdigheten i hela arbetet starkt ifrågasattes.Mot bakgrund av detta är det bra att de effektiviseringsambitioner som alliansregeringen tidigare uttalat för nu omsätts i verksamhet som gagnar kärnverksamheten: att vi får mer väg och järnväg för de pengar vi satsar och att planer och tidtabeller för genomförandet följs. Det är också det förhållningssätt man ska ha till . Det är extremt viktigt för medborgarnas och medaktörernas tilltro till hela vår infrastrukturplanering vi ägnar oss åt i riksdag och regering.Herr talman! Tillåt mig en avslutande reflexion till den reservation som företrädare för Socialdemokraterna, lagt fram angående höghastighetståg. Inledningsvis konstaterar man i sin reservation att "det finns en stor kapacitetsbrist i det svenska järnvägsnätet. I takt med att krav och förväntningar på kapacitet i järnvägssystemet ökar blir situationen dessutom allt allvarligare. "Det är en analys vi nog alla kan skriva under på, men slutsatsen eller förslaget till lösning framstår som aningen visionärt för att svara mot behoven här och , föregående och kommande vinter.Man talar sig varm för höghastighetståg och skriver i sin reservation: "Höghastighetsbanor är enligt vår mening en del av lösningen på denna stora kapacitetsbrist. Ett system med höghastighetsbanor skapar en kraftigt utökad kapacitet i det svenska järnvägsnätet och minskar sårbarheten i nätet. "Visst är det så - när de väl är på plats om 10, 15 eller möjligen !Jag vill påstå, herr talman, att det var ett intressant tidsperspektiv gav i sin inledning när han hänvisade till 1964 och deras beslut att då investera i höghastighetståg.