bet · GY01UbU9 · 2011-03-18 00:00:00 — För studenter utan slutbetyg kommer även bedömning av reell kompetens att vara en alternativ väg att uppnå behörighet. Utskottet har ingen annan uppfattning . Utskottet avstyrker därmed motion 2010/11:Ub484 yrkande 7. Svenskundervisning för invandrare (sfi) Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om en ökad individualisering av svenskundervisning för invandrare (sfi), om sfi-undervisning på modersmålet och om att sfi bör bli en mer funktionell språkutbildning och att den bör bli mer arbetsmarknadsanpassad. Jämför reservationerna 6 (S, MP, V), 7 (S) och 8 (S, V). Socialdemokraterna betonar i motion 2010/11:Ub484 yrkande 3 vikten av att kvalitetssäkra och individualisera svenskundervisning för invandrare (sfi). Kunskapsmålen behöver förtydligas, och det garanterade antalet undervisningstimmar bör öka. Motionärerna efterfrågar också intensivkurser i svenska vid högskolor och universitet eftersom många invandrare talar flera språk och är vana vid akademiska studier. Socialdemokraterna framhåller i motion 2010/11:Ub484 yrkande 4 att förutsättningarna för att erbjuda fler sfi-studerande svenskundervisning på modersmålet bör förbättras. Kommunerna bör också enligt motionärerna uppmuntras att erbjuda en kontinuerlig intagning åt sfi-studerande som snabbt behöver komma i gång med sina studier och att erbjuda flexibla studietider. I motion 2010/11:Ub208 (M) framförs att ett arbete bör inledas för att göra sfi till en mer funktionell språkutbildning. Enligt motionärerna ska språkutbildningen kombineras med arbete, yrkesutbildning eller praktikplats och vara tydligt individualiserad. Motionären i motion 2010/11:Ub328 (M) begär att sfi blir ännu mer flexibel genom individuellt anpassade studier. I motion 2010/11:Ub408 (KD) föreslås att sfi utvecklas utifrån framgångsrika metoder för språkutbildning som utarbetats i andra länder. Invandrare bör enligt motionären i motion 2010/11:Ub449 (S) ges möjlighet att läsa mer än de de har rätt till eftersom många invandrare snabbt vill komma in i språket. I motion 2010/11:Sf346 yrkande 2 (S) framhålls att det behövs ett nytänkande när det gäller sfi med fler möjligheter till praktik, introduktion och språkutbildning som är anpassade utifrån utbildningsnivå och yrkeserfarenhet. I motion 2010/11:A309 yrkande 2 (KD) förespråkas att de invandrare som har tankar på att starta eget företag ska erbjudas en fortsättningskurs i svenska för företagare efter avslutade sfi-studier. Utskottet har tidigare uttalat (bet. 2008/09:UbU11 s. 13 f.) att en väl fungerande svenskundervisning för invandrare är en viktig byggsten för en lyckad integration för de människor som kommer till . Goda kunskaper i svenska underlättar inte bara inträdet på arbetsmarknaden och i det svenska samhället i övrigt för de vuxna utan ger dem även möjligheter att hjälpa och stötta sina barn i skolarbetet. I 22 kap. den nya skollagen (2010:800) återfinns regler om utbildning i svenska för invandrare. Skolformen svenskundervisning för invandrare (sfi) har bytt namn till utbildning i svenska för invandrare. Den nya skollagen trädde i kraft och tillämpas på vuxenutbildning fr.o.m. . Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar (2 §). Utbildningen syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i det svenska språket. Utbildningen syftar även till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande färdigheter i att läsa och skriva sådana kunskaper. Läs- och skrivinlärning får ske på elevens modersmål eller något annat språk som eleven behärskar (3 §). Utbildningen är en rättighet för den enskilde och varje kommun är skyldig att erbjuda undervisning till invandrare som saknar grundläggande kunskaper i det svenska språket fr.o.m. det andra kalenderhalvåret det år de fyller (11 och 13 §§). Utbildningen ska finnas tillgänglig efter det att rätten till utbildningen har inträtt (11 §). Kommunerna är skyldiga att erbjuda i genomsnitt minst undervisningstid (6 §). Huvudmannen ska i samarbete med Arbetsförmedlingen verka för att eleven ges möjlighet att öva det svenska språket i arbetslivet och att undervisningen kan kombineras med andra aktiviteter som arbetslivsorientering, validering, praktik eller annan utbildning (7 §). Sfi består av tre olika studievägar, och varje studieväg omfattar två kurser, anpassade för att möta deltagarnas olika förutsättningar, behov och målsättningar (SKOLFS 2009:2). Regeringen har föreslagit flera satsningar för att stärka sfi. Det s.k. Lärarlyftet, som fortsätter , ger sfi-lärare en möjlighet att höja kompetensen och därigenom öka elevernas måluppfyllelse. I den stora satsningen på lärare som regeringen planerar för 20112014 ingår även fortsatta satsningar på sfi-lärare (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 63). Försöksverksamheten med sfi-bonus (prestationsbaserad stimulansersättning) som inleddes har permanentats . Avsikten med bonusen har varit att öka genomströmningen i sfi (prop. 2009:10:188, bet. 2009/10:AU12, rskr. 2009/10:277). Sfi-bonus innebär att nyanlända invandrare (folkbokförda från ) som slutfört vissa kurser inom sfi kan bli beviljade en bonus. Beroende på vilken kurs den studerande har slutfört kan hon eller han beviljas 6 000, 8 000 eller . () har fått i uppdrag av regeringen att utvärdera försöksverksamheten (dnr IJ2009/960/IU). Utredningen om en tidsbegränsad sfi överlämnade sitt betänkande Tid för snabb flexibel inlärning (SOU 2011:19) till regeringen . Utredningen föreslår bl.a. att en nyanländ invandrare måste börja läsa sfi från den dag han eller hon första gången folkbokförde sig i en kommun och att den sammanlagda utbildningstiden inte får överstiga . Beredningen av betänkandet pågår i . Folkhögskolor ska kunna anordna sfi för att skapa fler utbildningsvägar. För att göra villkoren för vuxenutbildning mer lika, oavsett vem som anordnar utbildningen, har det också införts en möjlighet för enskilda utbildningsanordnare att på vissa villkor få utfärda betyg, bl.a. när vuxenutbildning läggs ut på entreprenad (prop. 2009/10:68, bet. 2009/10:UbU14, rskr. 2009/10:215). Valfrihet och individuell anpassning har förstärkts genom införandet av en möjlighet för folkhögskolor att bedriva sfi. Regeringen vill enligt vad man uttalat i årets budgetproposition öka möjligheten för den som ska gå sfi att välja den anordnare som bäst svarar mot de egna behoven. Möjligheten att införa sfi-peng ska därför utredas (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 64). I budgetpropositionen konstaterar regeringen att med tanke på att goda kunskaper i det svenska språket är en mycket viktig grund för utlandsföddas etablering på arbetsmarknaden är en stärkt sfi en viktig arbetsmarknads- och integrationsfråga. Med anledning av reformen om nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering (prop. 2009/10:60, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208) ska kommunerna aktivt verka för att vissa nyanlända ska kunna påbörja undervisningen inom en månad från det att den nyanlände anmält sig till en sfi-kurs hos kommunen. Regeringen avser att noga följa hur resultaten i sfi utvecklas (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 64). har gjort en fördjupad kvalitetsgranskning av sfi (rapport 2010:7). Granskningen i 25 kommuner visar att utbildningen ofta är enhetligt utformad trots att den vänder sig till människor med olika bakgrund och förutsättningar. Det finns flera exempel på väl fungerande verksamheter, men också på områden som behöver stärkas för att höja kvaliteten inom sfi. Med anledning av rapporten konstaterar regeringen följande i årets budgetproposition. De som deltar i sfi har skilda erfarenheter och mål och därför behöver utbildningen i större utsträckning utformas efter individen. Möjligheten för deltagarna att påverka utbildningen behöver stärkas. Kommunerna behöver också bli bättre på att följa upp och utvärdera den sfi som bedrivs. För att kommunerna ska lyckas skapa en individanpassad sfi krävs ofta ett nära samarbete mellan sfi, och Arbetsförmedlingen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 111). Nya kursplaner för sfi ska som tidigare nämnts tas fram av . Regeringen har beslutat att personer som ännu inte behärskar svenska fullt ut ska ges möjlighet att läsa yrkessvenska som de studerar vid . Utskottet anser mot bakgrund av att det har vidtagits och alltjämt pågår en lång rad satsningar och åtgärder, att regelverket för sfi i flera hänseenden ändrats och att en utredning om sfi-peng har aviserats samt med hänvisning till pågående beredningsarbete att något uttalande från inte är motiverat. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2010/11:Ub208, 2010/11:Ub328, 2010/11:Ub408, 2010/11:Ub449, 2010/11:Ub484 yrkandena 3 och 4, 2010/11:A309 yrkande 2 och 2010/11:Sf346 yrkande 2. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Vuxenutbildningens omfattning och inriktning, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub484 yrkandena 1, 8 och 10 samt avslår motionerna 2010/11:Ub204, 2010/11:Ub339, 2010/11:Ub396 yrkandena 1, 2 och 4 samt 2010/11:A366 yrkande 2. Det finns flera skäl till att ha en väl utbyggd vuxenutbildning som är flexibel och lättillgänglig för alla. Var och en har rätt att utbilda sig, men alla har olika förutsättningar att satsa på sin utbildning under olika perioder av livet. Det kommer alltid att finnas personer som av olika skäl behöver fylla igen kunskapsluckor i vuxen ålder. Därför är det självklart att alla ska få mer än en chans att skaffa sig de kunskaper som behövs för att leva ett gott liv som aktiva samhällsmedborgare och vara efterfrågade på arbetsmarknaden. Vi menar att vuxenutbildning i alla dess former bör ses som ett smörjmedel i det moderna samhällets maskineri. I lågkonjunktur gäller det att ta till vara möjligheterna att bygga på människors kunskapsbas så att de står redo när de nya jobben kommer. I högkonjunktur gäller det att snabbt förse arbetsmarknaden med det den behöver i nära samverkan med olika branschföreträdare. De förändringar som pågår på arbetsmarknaden gör dessutom att arbetskraften ständigt, oavsett konjunktur, har ett behov av kunskapspåfyllnad. Att satsa på vuxenutbildning är ett av de mest effektiva sätten att bryta kunskapsklyftor mellan människor och minska segregationen. Många unga som saknar arbete har inte en fullständig gymnasieexamen. Arbetsförmedlingen beräknar att 120 000 unga kommer ut på arbetsmarknaden utan slutbetyg från gymnasieskolan. Det finns därmed ett stort behov av extraordinära insatser för unga arbetslösa som vill komplettera sin utbildning så att de får grundläggande behörighet till högskoleutbildning. Många unga som har gått utan arbete behöver uppdatera sin kompetens. En del behöver dock en nära kontakt med arbetslivet för att kunna göra det eftersom de saknar studievana. Därför behövs lärlingsplatser där utbildningen motsvarar yrkesvux men är förlagd till yrkeslivet. De arbetsplatser som tar emot lärlingar ska få ersättning för detta. Det får bli regeringens uppgift att vidta behövliga åtgärder med anledning av vad vi anfört. Behovet av vuxenutbildning, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Ub230 och 2010/11:Ub235. Ett livslångt lärande måste vara en rättighet. Indragna medel till vuxenutbildningen innebär att människor stoppas i sin utveckling och att man skapar återvändsgränder. Det svenska utbildningsväsendet är i grunden bra, men det måste även i fortsättningen vara till för alla, inte bara för dem som har tillräckligt god ekonomi för att själva kunna bekosta sina studier i vuxen ålder. Att få studera som vuxen innebär att man har ett helt annat fokus, och kanske ett annat mål, än vad man hade som ung. Att kunna fortbilda sig inom sitt eget yrke eller att byta bana mitt i livet är något som samhället måste bejaka. Det får bli regeringens uppgift att vidta behövliga åtgärder med anledning av vad vi anfört. Resurser till vuxenutbildningen, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub484 yrkandena 2, 5 och 6 samt avslår motionerna 2010/11:Ub317, 2010/11:Ub318, 2010/11:Ub347, 2010/11:Ub362, 2010/11:Ub434, 2010/11:Ub443, 2010/11:Ub477, 2010/11:Ub478 och 2010/11:N278 yrkande 4. Det riktade statsbidraget för vuxenutbildning bör återinföras, annars riskerar vuxenutbildningen att i hög grad bli ett offer för besparingar så länge den inte är lagstadgad. har många kommuner, framför allt mindre sådana, dragit ned sin verksamhet till ingenting mer än det som de enligt lag är tvungna att tillhandahålla. Dessa besparingar har inneburit att många varit tvungna att avbryta pågående studier innan de uppnått slutbetyg och högskolebehörighet. Det innebär vidare att inga nya elever får möjlighet att komplettera ämnen de kan behöva för att få grundläggande eller särskild högskolebehörighet. Det resulterar också i att människor som vill läsa svenska och engelska för att komplettera sina gymnasiebetyg från hemlandet och kunna söka vidare till högskolestudier blir hindrade. De neddragningar inom vuxenutbildningen som regeringen gjorde efter valet var omfattande. Regeringen har backat en del på grund av konjunkturen, men antalet platser inom vuxenutbildningen motsvarar långt ifrån det behov som finns. Det behövs fler platser inom vuxenutbildning och yrkesvux, varav ett antal platser bör reserveras för ungdomar. Utbildningarna inom leder i mycket hög utsträckning till arbete. Erfarenheterna från genomförda kvalificerade yrkesutbildningar är en god utgångspunkt när det gäller att fortsätta utveckla såväl dessa utbildningar som andra vuxenutbildningar med yrkesinriktning. I kommuner med känslig arbetsmarknad är den kvalificerade yrkesutbildningen dessutom en viktig förutsättning för att kunna tillgodose behovet av lämplig arbetskraft och för att kunna underlätta företagsetableringar inom specifika områden. Behovet av och efterfrågan på kvalificerade yrkesutbildningar ökar och därmed bör också antalet platser öka. Det finns även fler intresserade utbildningsanordnare som har bedömts ha god kvalitet på sina utbildningar än som regeringen tilldelat anslag. Vi anser således att det bör ges medel för ytterligare heltidsplatser. Det får bli regeringens uppgift att återkomma till med lagförslag och i övrigt vidta behövliga åtgärder som tillgodoser vad vi nu anfört. Ett tillfälligt kompetensstöd för deltidsstudier, punkt 4 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub484 yrkande 9. Många människor behöver en möjlighet att kombinera arbete med studier för att höja sin kompetens och ha beredskap för den typ av omställning som arbetslivet ofta kräver, inte minst under lågkonjunkturer. Vi vill göra det möjligt att studera vid komvux eller på folkhögskola på deltid parallellt med att man arbetar. Studierna kan bedrivas i svenska, svenska för invandrare, engelska, matematik eller samhällsvetenskap på grundskole- eller gymnasienivå. Det ska vara möjligt och man ska uppmuntras till att kombinera detta med annan branschspecifik utbildning som arbetsgivaren står för. Vi anser att ett tillfälligt kompetensstöd för dem som vill studera vid komvux eller folkhögskolor på deltid, parallellt med sitt arbete, kan behövas. Det får bli regeringens uppgift att vidta behövliga åtgärder med anledning av vad vi anfört. Ett samlat betygsdokument för grundläggande högskolebehörighet, punkt 8 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub484 yrkande 7. Ett samlat betygsdokument från gymnasial vuxenutbildning bör återinföras som behörighetsgivande dokument för högskolestudier. krävs slutbetyg från grundläggande vuxenutbildning för att bli behörig. Problemet är att ett betyg som har satts före slutbetyget bara får tas in i slutbetyget om rektorn på grund av särskilda skäl medger det. Individer med betyg som är äldre än riskerar sålunda att drabbas av det nuvarande regelverkets utformning. Vi menar att åtgärder måste vidtas skyndsamt för att lösa detta problem. Det får bli regeringens uppgift att vidta behövliga åtgärder med anledning av vad vi anfört. En ökad individualisering av sfi-undervisningen m.m., punkt 9 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub484 yrkande 3. Dagens svenskundervisning för invandrare (sfi) behöver utvärderas, och dess konsekvenser för dem som deltar bör följas upp för att förbättra kvaliteten och effektiviteten. Kunskapsmålen behöver förtydligas, och det garanterade antalet undervisningstimmar bör öka. är utbildningen inte tillräckligt anpassad till olika människors förkunskaper. Vi vill att sfi-undervisningen tydligare kopplas till varje individs förkunskaper och att undervisningen inriktas på att underlätta en snabb övergång till arbetslivet. Vi vill därför avsätta medel för en utvecklings- och försöksverksamhet. Många invandrare som kommer till talar flera språk och är vana vid akademiska studier. Vi vill införa intensivkurser i svenska för dem som önskar det. Det får bli regeringens uppgift att vidta behövliga åtgärder med anledning av vad vi anfört. Sfi-undervisning på modersmålet m.m., punkt 10 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub484 yrkande 4. Förutsättningarna för att erbjuda fler sfi-studerande svenskundervisning på sitt modersmål bör öka, och skrivningarna om modersmålets betydelse i kursplanen bör stärkas. Kommunerna bör uppmuntras att erbjuda en kontinuerlig intagning åt sfi-studerande som snabbt behöver komma i gång med sina studier och att erbjuda flexibla studietider. Det får bli regeringens uppgift att vidta behövliga åtgärder med anledning av vad vi anfört. Sfi och arbetsmarknaden, punkt 11 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Sf346 yrkande 2 och avslår motionerna 2010/11:Ub208 och 2010/11:Ub328. Svenskundervisning för invandrare måste bli mer invidanpassad och flexibel så att den går att kombinera med arbete. Det behövs ett nytänkande i synen på jobb, utbildning och språkkunskaper med fler möjligheter till praktik, introduktion och språkutbildning som är anpassade utifrån utbildningsnivå och yrkeserfarenhet. Det får bli regeringens uppgift att vidta behövliga åtgärder med anledning av vad vi anfört. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Sf346 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra matchningen och svenska för invandrare. 2010/11:Ub204 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka valfriheten i vuxenutbildning och svenskundervisning för invandrare. 2010/11:Ub208 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att påbörja ett arbete med att förändra svenska för invandrare till att bli en mer funktionell språkutbildning. 2010/11:Ub214 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ett system för validering. 2010/11:Ub230 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om om vikten av en väl fungerande vuxenutbildning. 2010/11:Ub235 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av vuxenutbildning. 2010/11:Ub238 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till punktskrift. 2010/11:Ub317 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vuxenutbildningen. 2010/11:Ub318 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att satsa på att bygga ut den kommunala vuxenutbildningen för att möjliggöra ett livslångt lärande. 2010/11:Ub328 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra sfi-utbildningen mer flexibel och individanpassad. 2010/11:Ub339 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vuxenutbildningen ska tillhandahållas av alla kommuner. 2010/11:Ub347 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett regionalt utbildningsbehov i . 2010/11:Ub359 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av kvalificerad yrkesutbildning för branschutvecklare inom besöksnäringen. 2010/11:Ub362 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att utveckla komvux. 2010/11:Ub396 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en kompetensförsäkring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av regionala kompetenskommissioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att återupprätta vuxenutbildningens roll i en politik för ett livslångt lärande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en yrkeshögskola i . 2010/11:Ub408 av Skånberg (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla svenska för invandrare utifrån internationellt framgångsrika metoder. 2010/11:Ub424 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur det offentliga utbildningssystemet kan bemöta det kommande rekryteringsbehovet av personal inom transportnäringen. 2010/11:Ub434 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återställa de försämringar som är beskrivna i motionen samt utveckla utbildningspolitiken i enlighet med begreppet det livslånga lärandet. 2010/11:Ub443 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att investera i utbildning och forskning i . 2010/11:Ub449 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler timmar till sfi-undervisning. 2010/11:Ub477 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vuxenutbildning och rekryteringsbidrag. 2010/11:Ub478 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att investera i utbildning i . 2010/11:Ub484 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra en hög ambition att erbjuda en flexibel och lättillgänglig vuxenutbildning där alla som har behov av det kan delta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riktade insatser för att underlätta för studieovana grupper att studera.