bet · GY01SkU21 · 2011-02-25 00:00:00 — 2009/10:SkU29 s. 3739) och konstaterade då att geologiska undersökning i sin utvärdering av naturgrusmålet (rapport 2007:21) föreslagit att det aktuella delmålet borde upphöra att gälla i och med utgången av 2010 och att ett nytt delmål borde införas till 2020. Utskottet uppfattade emellertid inte SGU:s utvärdering som att naturgrusskatten har spelat ut sin roll för att öka hushållningen med naturligt förekommande grus och sand eller att det skulle finns ett behov av att se över skatten som sådan. Utskottet noterade bl.a. att SGU i sin utvärdering hade övervägt att föreslå en höjning av naturgrusskatten. Utskottet anser inte att något nytt framkommit i naturgrusfrågan som motiverar en annan bedömning än den utskottet tidigare gjort. Utskottet avstyrker därför motion Sk398 i motsvarande del. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att göra en översyn av skattereglerna och att överväga fler åtgärder för att främja travsporten. Den svenska spel- och lotterimarknaden är väsentligen förbehållen staten, hästsporten och folkrörelserna. Staten agerar på marknaden genom och dess helägda dotterbolag , medan hästsporten agerar genom AB Trav och Galopp (ATG). De kommersiella inslagen inskränker sig främst till s.k. restaurangkasinon. Den grundläggande punktskattelagen på spel- och lotteriområdet är lotteriskattelagen (1991:1482). är det endast ATG av de ovannämnda aktörerna som betalar lotteriskatt enligt lotteriskattelagen. Såväl och Casino Cosmopol som folkrörelserna är undantagna från skatteplikt enligt den lagen. sänktes lotteriskatten från till av den behållning som återstår sedan de sammanlagda vinster som betalats ut till vinnarna i lotteriet räknats av från de sammanlagda inkomsterna. Detta skedde mot bakgrund av att intäkterna från trav- och galoppsporten minskat. Genom ändringen återställdes lotteriskatten till den nivå som den låg på före (prop. 2007/08:11, bet. 2007/08:SkU17). I motion Sk254 av och (M) föreslås ett tillkännagivande om behovet av att se över skattereglerna och att överväga fler åtgärder för att främja travsporten. Enligt motionen har fortfarande en långt högre totoskatt än de övriga nordiska länderna trots att regeringen sänkte totalisatorskatten på totonettot från . För att näringen och sporten ska kunna utvecklas krävs att de ekonomiska villkoren för arrangörerna och näringsidkarna förbättras, framhåller motionärerna. överlämnade betänkandet En framtida spelreglering (SOU 2008:124) till regeringen. I utredarens uppdrag ingick bl.a. att behandla frågan om en hållbar beskattningsmodell. Betänkandet har remitterats, och utredningens förslag är föremål för beredning i . Regeringen avser enligt budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 17 s. 194) att återkomma till med ett förslag i syfte att få till stånd ett väl fungerande regelverk på området. Utskottet anser att inte bör föregripa regeringens överväganden i frågan och avstyrker därför motion Sk254. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att det bör införas en avgift på fritidsbåtar. Jämför reservation 13 (S, V). I motion T496 yrkande 2 av (S) föreslås det att det ska införas en avgift som finansierar samhällets utgifter för båtlivet. I motionen framhålls det att båtar är helt befriade från skatt trots att de kostar samhället en del genom sjöräddning, sjöpolis, miljöåtgärder etc. Många har båtar av stort värde och kan använda sig av samhällsservicen kring hamnar, badvikar och skärgårdar m.m. Enligt motionen bör man se över situationen så att båtägarna tar ett ansvar för kostnaderna, vilket ska styras av storleken och värdet på båten samt miljöpåverkan. Utskottet vidhåller (bet. 2009/10:SkU29) uppfattningen att det inte är aktuellt att införa en båtskatt. Utskottet avstyrker därför motion T496 i motsvarande del. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Drivmedelsskatt m.m., punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:N398 yrkande 5 och avslår motionerna 2010/11:Sk211, 2010/11:Sk248 yrkandena 1 och 2, 2010/11:Sk322, 2010/11:Sk351, 2010/11:Sk373, 2010/11:Sk434 och 2010/11:T409 yrkandena 7 och 8. anser att ovissheten när det gäller prisrelationen mellan biogas och fossila drivmedel sannolikt är den viktigaste anledningen till att investeringar i biogasinfrastruktur uteblir. Den som investerar bör ha en hygglig prognos för avkastning på insatt kapital. Långsiktiga villkor är A och O för investeringar, särskilt om bankerna tvingas skärpa sina lånevillkor. En höjning av koldioxidskatten på fossila bränslen är en bra början som behöver följas av långsiktiga spelregler som garanterar att det klimatsmarta är billigare för konsumenten än det klimatdåliga. Det förslag som funnits på kvotpliktsregler för biogas skulle bli ett svåradministrerat och krångligt styrmedel som dessutom väckt negativa reaktioner bland många, särskilt bland de mindre aktörer som måste vara med om biogaspotentialen i ska tas till vara. Detta bör ges regeringen till känna. Drivmedelsskatt m.m., punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Sk248 yrkandena 1 och 2 samt avslår motionerna 2010/11:Sk211, 2010/11:Sk322, 2010/11:Sk351, 2010/11:Sk373, 2010/11:Sk434, 2010/11:T409 yrkandena 7 och 8 samt 2010/11:N398 yrkande 5. Skatten på bensin och diesel är ett effektivt medel för att styra över transporter eller trafikarbete till färdsätt som är skonsammare mot miljön. Höjda bränslepriser ökar efterfrågan på bränslesnåla fordon och alternativa bränslen. Om kollektivtrafiken byggs ut får fler motivation och möjlighet att använda andra färdmedel än bil. Drivmedelsskatterna innebär även en omfördelning från män till kvinnor, eftersom män i större utsträckning är användare och ägare av bilar. De rödgröna föreslog vid budgetberedningen höjd skatt på bensin och diesel 2011 och 2012. Vi är medvetna om att höjningarna påverkar dem som bor på landsbygden negativt och kompenserade därför dessa grupper med höjt reseavdrag och sänkt fordonskatt för bussar samt genom ett omställningsbidrag för inköp av miljövänligare bussar. Vi satsade också på kollektivtrafik i hela landet. I eget förslag till budgetmotion hade vi även andra förslag för att kompensera låginkomsttagare och landsbygdsbor. Trots förslagen till kompensatoriska åtgärder finns det behov av en differentiering av kostnaden för bilåkande i olika delar av landet. anser att det ska tillsättas en utredning med uppgift att analysera förutsättningar för och lämna förslag till hur beskattningen av bilismen kan differentieras utifrån regionala skillnader. Utredningen bör genomföras och avslutas så att en förändring kan träda i kraft under innevarande mandatperiod. Detta bör ges regeringen till känna. Europadiesel, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår motion 2010/11:Sk258. Dagens skatteskillnad mellan diesel miljöklass 1 och miljöklass 3 är fortfarande motiverad. Transportstyrelsen konstaterar att diesel miljöklass 1 ger lägre halter av aromatiska kolväten och polycykliska aromatiska kolväten som vid förbränningen ger upphov till hälsovådliga partikelutsläpp. I nyare motorer med krav på lägre avgasutsläpp och avgasefterbehandling blir skillnaden mindre. Enligt Transportstyrelsen står fordon med begränsad eller ingen rening av partiklar fortfarande för en betydande del av fordonsparken, framför allt när det gäller tunga fordon och mobila maskiner. Om man tittar på dieselanvändningen, går fortfarande cirka tre fjärdedelar till dessa otillräckligt renade fordon. Det tar tid att ställa om fordonsparken till sådana som renar utsläppen så pass bra att skillnaden mellan Mk 1-diesel och Europadiesel är försumbar. Därutöver anger myndigheten: Det är ganska tydligt i de flesta studier att CO2-utsläppen ifrån fordonet generellt blir lägre vid drift med Mk 1-diesel, åtminstone för tunga fordon. Att trots detta avskaffa skatteskillnaden, med hänvisning till att i princip alla personbilar kommer att ha låga partikelutsläpp , kommer att öka trafikens utsläpp av hälsovådliga partiklar. bör avslå motion Sk258. Skatt på fartygsbränsle, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Sk255 och bifaller delvis motion 2010/11:MJ446 yrkande 6. Det övergripande målet för den gemensamma fiskeripolitiken i EU är att resursutnyttjandet ska vara hållbart i ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. Den svenska fiskeflottan är överdimensionerad i förhållande till fiskbestånden om än inte i förhållande till marknaden. Vissa bedömare menar att flottan skulle behöva i det närmaste halveras för att nå acceptabel lönsamhet. Den svenska fiskeflottan gynnas av bränslesubventioner i form av skattebefrielser, vilket inte är försvarbart miljömässigt, klimatmässigt eller ekonomiskt. Den borgerliga majoriteten har visat sig helt oförstående till miljöaspekten på bränslesubventionerna. Regeringen bör se över om skattebefrielsen för fartygsbränsle kan avskaffas eller om det bör finnas ett tak för hur stor skattebefrielsen får vara. Stöd till fiskenäringen bör heller inte lämnas på ett sätt som gynnar de stora bränsleslukande fartygen. I samband med behandlingen av om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken uttalade miljö- och jordbruksutskottet att subventionen i form av undantag från bränsleskatt bör avskaffas inom hela EU. Det bör regeringen driva i samband med fiskeförhandlingarna. Detta bör ges regeringen till känna. Alkoholskatt, punkt 6 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Sk444 och 2010/11:So344 yrkande 1 och avslår motionerna 2010/11:Sk270, 2010/11:Sk311 yrkande 1, 2010/11:Sk353 yrkande 2 och 2010/11:So512 yrkande 3. Försäljningen av alkoläsk och söt cider har ökat kraftigt sedan lanseringen . De söta dryckerna har snabbt blivit populära hos dem som inte har utvecklade alkoholvanor, främst ungdomar och särskilt unga kvinnor. Att redan som ung etablera alkoholvanor gör att man snabbare blir beroende eller får kraftigare alkoholvanor. Flera länder som , och har infört en särskild skatt eller avgift på alkoläsken. Resultatet av den tyska avgiftshöjningen är påtagligt, och ett par produkter har redan tagits ur marknaden. De skäl som regeringen anfört mot att införa en svensk tilläggsavgift är att det finns vissa definitionssvårigheter. Svårigheterna borde vid det här laget, mot bakgrund av de internationella erfarenheterna, vara lätta att övervinna. Vi anser att regeringen skyndsamt bör presentera ett förslag om en höjning av skatten på alkoläsk och söt cider motsvarande vad som gäller i i syfte att minska konsumtionen av alkoläsk. Detta bör ges regeringen till känna. Privatinförsel av alkohol och tobak försäljning i exportbutiker, punkt 8 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Sk283 och 2010/11:So545 yrkandena 4 och 5 samt avslår motionerna 2010/11:Sk202, 2010/11:Sk350 yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:Sk353 yrkande 1. Vid resa inom EU får varje vuxen ta med sig alkohol. Det är mer än dubbelt så mycket som en genomsnittlig svensk konsumerar . Nivåerna är inte logiska och orimligt höga. Det är näst intill omöjligt att tala om legal och icke legal införsel av alkohol. De höga införselnivåerna försvårar för medlemsländerna att bedriva en effektiv alkoholpolitik och de bidrar till en olaglig vidareförsäljning. Alkohol kan ur ett folkhälsoperspektiv aldrig betraktas som en vanlig vara. EU har valt att omge tobak med restriktioner. Det finns därmed incitament för att alkohol ska betraktas som en folkhälsofråga. bör ta initiativet och tillsammans med andra medlemsländer inom EU driva frågan om sänkta införselkvoter. Det är uppenbart att måste agera eftersom regeringen sedan regeringsskiftet varit väldigt tyst i denna fråga. Trots det svenska EU-medlemskapet och de därtill hörande reglerna för varors fria rörlighet är det rimligt att enligt artikel 30 i fördraget (konsoliderad Niceversion) hävdar rätten till kvantitativa begränsningar för att skydda folkhälsan. Bestämmelsen ger enligt vår mening utrymme för att återinföra de införselregler för alkohol som gällde före det svenska medlemskapet. Insikten om att folkhälsa är en viktig ekonomisk fråga håller på att växa fram inom EU. Det är därför ett argument i tiden, och kan bidra till den processen i EU genom att sänka införselnivåerna för alkohol med hänvisning till alkoholens allvarliga hot mot folkhälsan. Detta bör ges regeringen till känna. Skatt på handelsgödsel, punkt 10 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:Sk348, 2010/11:MJ449 yrkande 23 och 2010/11:N398 yrkande 8. Vi anser att en skatt på handelsgödsel bör återinföras för att minska övergödningen och andra negativa miljökonsekvenser. En skatt gör det lättare att nå mål för ekologisk konsumtion och de nationella miljökvalitetsmålen. Skatten bör liksom tidigare omfatta både kväve- och kadmiuminnehållet i handelsgödsel. Skatteintäkterna bör återgå till näringen och användas för att finansiera miljöåtgärder i jordbruket. Flera remissinstanser varnade för konsekvenserna för miljön av att slopa skatten på handelsgödsel. I sprids ca kväve på åkrarna men bara en liten del av kvävet kommer växterna till godo. Resten läcker ut i havet, sjöar och vattendrag. Användningen av konstgödsel försämrar även jordens mikrobiologiska mångfald. När handelsgödsel framställs sker stora utsläpp av koldioxid. Lustgas frigörs både vid tillverkningsprocessen och vid användandet. Konstgödsel innehåller även kadmium som är ett giftigt grundämne. Miljömålssystemet har ett särskilt etappmål för att minimera exponeringen för kadmium till 2015. konstaterade 2008 att det blir svårt att nå målet inom utsatt tid och föreslog bl.a. att kadmiumarbetet inom jordbruksnäringen skulle stimuleras genom gränsvärden i mark och gröda och genom sänkta kadmiumhalter i konstgödsel. Till följd av har det visat sig svårt att införa gränsvärden som ger samma effekt som en skatt. bör som sin mening ge regeringen till känna vad som anförs i reservationen. Skatt på handelsgödsel, punkt 10 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motionerna 2010/11:Sk348, 2010/11:MJ449 yrkande 23 och 2010/11:N398 yrkande 8. Handelsgödslet bedöms förorena och vattendrag. Ett än mer akut problem är förekomsten av den farliga tungmetallen kadmium i handelsgödsel. Därför bör skatten på handelsgödsel återinföras. Skattens avskaffande var en kompensation för skattehöjningar på energi och diesel. värnar den inhemska livsmedelsproduktionen och menar att jordbrukssektorn bör kompenseras för skatten på handelsgödsel genom motsvarande skattesänkningar på energi och diesel. bör som sin mening ge regeringen till känna vad som anförs i reservationen. Skatt på bekämpningsmedel, punkt 11 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ449 yrkande 24. I och med EU:s integrerade system för registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) och andra EU-regleringar på kemikalieområdet minskar medlemsländernas möjligheter att använda lagar och regler på nationell nivå för att gå längre än EU för att skydda vår hälsa och miljö. Ekonomiska styrmedel kan då vara ett alternativ för att minska kemikalieanvändningen. Vi anser att det finns anledning att använda sig av ekonomiska styrmedel när det gäller jordbrukets användning av kemiska bekämpningsmedel. Vi vill att regeringen utreder frågan om en differentiering av bekämpningsmedelsskatten utifrån medlens farlighet för miljö och hälsa och återkomma till med förslag. Detta bör ges regeringen till känna. Skatt på animaliska livsmedel, punkt 12 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ356 yrkande 35. Många människor försöker minska sin köttkonsumtion eller väljer bort kött helt. För många bottnar det i ett etiskt ställningstagande en strävan efter att inte orsaka andra varelser lidande. Det finns också många andra skäl. Rapporter om djuruppfödningens klimatpåverkan har gett förnyad aktualitet åt diskussionen om den globala köttkonsumtionens miljökonsekvenser, som utöver klimatet också involverar problem som övergödning, avskogning och vattenbrist. Animaliska livsmedels höga areal- och resursförbrukning jämfört med vegetabiliska livsmedel väcker frågor om solidaritet med världens svältande. Ytterligare andra oroas över sambandet mellan animaliekonsumtion och ohälsa. Det finns alltså goda skäl att stödja en minskad animaliekonsumtion. En beskattning av animaliska livsmedel för att kompensera för deras miljöpåverkan bör därför utredas. Detta bör ges regeringen till känna. Reklamskatt, punkt 13 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:Sk277. Med nuvarande utformning innebär reklamskatten en snedvridning till fördel för skattefria medier som radio, tv, Internet och direktreklam. Vi vill därför undersöka möjligheterna att utveckla reklamskatten till att omfatta även tv, radio, Internet och direktreklam. utredningar har inte lyckats presentera någon lämplig lösning för radio och tv. Både och har dock reklamskatt på radio och tv, och vi tycker att frågan bör kunna prövas tillsammans med möjligheterna att beskatta även Internetreklam och direktreklam. Vad gäller skatt på direktreklam finns redan ett förslag års reklamskatteutredning. Detta förslag, som kan tjäna som utgångspunkt, innebär att direktreklam beskattas i produktionsledet. De företag som distribuerar reklam blir skattskyldiga. I är det ett fåtal företag, vilket förenklar tillämpning och kontroll. Ersättningen för distributionen utgör beskattningsunderlag. Därmed beaktas normalt försändelsernas vikt och transportens längd, något som ger en bra miljöstyrning. Eventuellt bör beskattningsunderlaget förenklas ytterligare, t.ex. genom att skatten endast baseras på försändelsens vikt. Detta bör ges regeringen till känna. Avfallsförbränningsskatt, punkt 14 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:N398 yrkande 7. Vi vill återinföra en skatt på avfallsförbränning. När regeringen slopade skatten försämrades kalkylerna för alla investeringar i separering, insamling och rötning av den organiska delen i hushållsavfallet. Skatt på sopförbränning är motiverad av många olika skäl, och rätt utformad är den strategisk för att soporna ska utnyttjas på ett optimalt sätt utifrån en samlad bedömning av miljökonsekvenserna. Ett alternativ för att styra bort biologiskt avfall från förbränning kan vara att sätta ett stoppår för att tillåta förbränning av bioavfall. Eftersom det redan är förbjudet att deponera styrs då hanteringen mot förädling av resurserna på olika sätt och skulle vara en stark grund för biogasproduktion. Detta bör ges regeringen till känna. Fritidsbåtar, punkt 17 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:T496 yrkande 2. Många båtägare har båtar av stort värde och kan utnyttja samhällsservicen kring hamnar, badvikar och skärgårdar m.m. Det är viktigt att vi har möjlighet att vistas på vattnen och kan njuta av den frihet som det innebär för många människor. Vi måste emellertid även där se till att båtägarna tar ett ansvar för kostnaderna. Vi anser därför att båtägare bör betala en båtavgift för att finansiera vissa tjänster som avgiften ger rätt till. Sjöräddning, kustbevakning, sjöpolis m.m. skulle kunna delfinansieras genom avgiften. Även kostnaderna för sjölivets miljöpåverkan borde helt eller delvis bäras på det sättet. Båtavgiften bör bestämmas efter båtens storlek och användning, dvs. om det är en fritidsbåt eller en båt för näringsverksamhet. Det bör också ha betydelse om det är en liten båt som bara används eller om det är en större båt av stort värde. Båtens miljöpåverkan bör också vara en komponent vid avgiftsbeläggningen. Alla båtar bör kanske inte heller avgiftsbeläggas. Det båtregister som tidigare fanns bör återinföras. Det skulle öka sjösäkerheten, förhindra kriminalitet och bidra till identifiering av personer som begår brott på sjön. Frågan om båtregister har varit föremål för utredning, och flera tunga remissinstanser är positiva till ett sådant register. Detta bör ges regeringen till känna. Drivmedelsskatt m.m., punkt 1 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S) anför: Syntetisk diesel kan tillverkas av såväl biomassa som gaser av fossilt ursprung, som naturgas och s.k. restgaser som facklas bort på raffinaderierna. Syntetisk diesel från biomassa är punktskattebefriad precis som andra biodrivmedel, men syntetisk diesel från naturgas beskattas inte som naturgas utan som råoljebaserad diesel. Det är inte rimligt att skatten blir högre bara för att naturgasen genom kemisk syntes omvandlas till flytande form. Vi anser att frågan om vilken skatt som ska gälla för fossilbaserad syntetisk diesel bör lösas för att inte straffa ut ett drivmedel som trots allt är bättre än traditionell diesel. Den syntetiska dieseln bör, precis som andra bränslen, bedömas utifrån de faktiska utsläpp bränslet ger upphov till. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:Sk202 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att handla i taxfreebutiker när man har landat på en svensk flygplats. 2010/11:Sk211 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att pröva frågan om att ändra reglerna för punktbeskattning av syntetiska drivmedel så att det blir mer lönsamt att ta vara på restgaser och därmed minska utsläppen av växthusgaser. 2010/11:Sk245 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förenklad betalning genom att endast trängselskatt debiteras. 2010/11:Sk248 av m.fl. (V):