bet · GY01UU10 · 2011-05-12 00:00:00 — Det handlar också om utrikespolitik, bistånd och samarbete kring migration och brottsbekämpning.En förutsättning för att vi ska kunna ha den här typen av ökningar är att vi kraftigt minskar på stödet till jordbrukspolitiken och fokuserar strukturfondsstödet på de delar av unionen som har de största behoven. De här satsningarna bör ske inom ramen för en utgiftsnivå som ligger väl av EU:s bni. Om en tillräckligt stor modernisering av utgiftssidan inte kan uppnås kommer det att öka betydelsen av de rabatter som har, och som vi kommer att behöva ha, på inkomstsidan. Syftet med detta är att säkra en rättvis bördefördelning mellan olika medlemsländer.En annan viktig utmaning som flera ledamöter har nämnt är utrikesfrågorna. Den arabiska våren - en fullkomligt fantastisk frihetsvåg, som jag hoppas att alla här inne stöder - i och är en historisk möjlighet för demokratin, som så många av oss aldrig trodde att vi skulle få uppleva . vet jag att revolutioner kan gå snabbt men att bygga upp demokrati tar tid, och därför spelar EU en viktig roll för att stärka demokrati och mänskliga rättigheter.Utvidgningen är ett sätt att värna och utveckla demokratin. är en varm vän av och förespråkare för en inkluderande union som växer. Tyvärr är inte alla andra medlemsstater det , och inte heller alla partier i denna kammare, utifrån den debatt jag har hört. Därför är det ännu viktigare att vi oförtrutet fortsätter att arbeta för att nya medlemmar ska kunna integreras. Där är förstås medlemskapsförhandlingar oerhört centrala. Som EU-minister beklagar jag att de för tillfället har hamnat i ett dödläge, och det måste brytas. Jag hoppas få se som EU-medlem när de lever upp till de självklara mänskliga rättigheter och den demokrati som ska vara grunden för ett EU-medlemskap.För att kunna föra en aktiv utrikespolitik behöver vi den nya europeiska utrikestjänsten, och att den har bildats är väldigt bra. Därför är det viktigt att värden som demokrati och mänskliga rättigheter blir styrande och löpande i det här arbetet. Jag reser själv till och ska träffa personer i stab för att diskutera hur vi kan få ännu mer fokus på detta fält.Här är utrikespolitiken också nära kopplad till utmaningar på migrationsområdet. Här ser vi hur vårens dramatiska händelser i södra visar på behovet av en gemensam asyl- och migrationspolitik. Där måste regelverken vara förutsägbara och rättssäkra. Det kan inte vara upp till enskilda medlemsländer att godtyckligt sätta upp gränsbommar. Där måste friheten försvaras och bevaras. Likvärdigt skydd i alla EU:s medlemsstater är ett viktigt mål för det gemensamma asylsystemet. I ett arbete för en harmonisering av asylpolitiken inom EU måste värna rätten till asyl och motverka en utveckling mot ett med stängda gränser.Migrationspolitiken är också en nyckel till EU:s framtida utveckling, inte minst för att möta den demografiska utveckling och klara konkurrenskraft som EU kommer att vara i behov av när många söker sig hit. Här är den fria rörligheten en av EU-samarbetets viktigaste framgångar och en rättighet för medborgarna som klart och tydligt står upp för.Just nu diskuteras runt om i , och det finns tendenser att stänga till gränser snarare än att öppna upp dem. Många av er vet att och publicerade ett brev med krav på en översyn av regelverket. Något konkret förslag finns inte, men stöder att kommissionen ser över möjligheterna att vi gemensamt inom EU, inte enskilda länder, i extrema situationer kan besluta om att införa kontroll vid en inre gräns. Men en sådan möjlighet måste alltid vägas mot rätten till fri rörlighet som en grundpelare.Regeringen välkomnar att kommissionen nu granskar utifrån den debatt som har förekommit . Jag ska själv när jag reser till träffa min danska kollega och kommissionär för att följa upp vad danskarna har föreslagit. Den fria rörligheten måste stå i centrum.Klimat- och energipolitiken är en annan utmaning, och här behöver vi globala lösningar, där av koldioxidutsläppen sker utanför gränser. kan inte göra allt ensamt, men EU kan göra mycket. Där driver vi på att ska få EU att ha världens mest ambitiösa klimatmål.EU har en viktig roll att fylla i det internationella arbetet och fortsätta det som uppkom i Cancún.Slutligen lite kort om för , som sjösattes under det svenska ordförandeskapet. Vi vet är det är ett skrämmande faktum att av havsbottnen redan är död. Här måste vi tillsammans motverka algblomning, gifter och övergödning. Där har makroregionala koncept, som Östersjöstrategin, en oerhört central roll.Vi har haft ett utmanande år bakom oss i EU, men vi har många utmaningar framför oss. De institutionella förändringar som vi beslöt om genom Lissabonfördraget ger förstärkta institutioner och ett tydligare ledarskap. Här kan ekonomiska reformer leda till bättre stabilitet.Vi kommer att se den arabiska våren. Den kommer förhoppningsvis att övergå i en stabil arabisk sommar, där demokratin får stå i centrum. Det handlar om friheter som är värda att försvara och bevara.Avslutningsvis: Som EU-minister gläds jag förstås över de nya siffror som presenterade i en analys av Sieps . Andelen svenskar som är för ett medlemskap har ökat till . är mot det svenska EU-medlemskapet. Vi ser att EU-medlemskapet ses som en självklarhet. Faktum är faktiskt att svenskarna är betydligt mer positiva till Europeiska unionen och svenskt medlemskap än genomsnittseuropén. Jag vill fråga statsrådet om regeringens politik vad gäller Lavaldomen, lönesituationen och allt det som har följt efter Lavaldomen, med hela situationen för arbetsmarknaden inte bara i utan i hela EU.Jag kan ta ett konkret exempel. Just nu byggs det väldigt många vägar, järnvägar och tunnlar både här i och i , som jag kommer från. En stor grupp av dem som jobbar med det - kanske till och med en majoritet av dem som jobbar med dessa byggen - är anställda av bemanningsföretag, som företrädesvis hämtar sin personal från och betalar väsentligt lägre löner än vad svenska kollektivavtal för bygg- och anläggningsarbetare säger. Det är naturligtvis bättre betalat än hemma i , men det är ändå väsentligt lägre än vad svenska avtal säger att man ska ha.Är det en rimlig situation? Tycker verkligen statsrådet att det tyder på att regeringen har fört en aktiv och lyckad politik på det här området? Regeringens utgångspunkt i alla EU-förhandlingar är, vilket känner till, att värna den svenska arbetsmarknadsmodellen. Det är något som vi för med oss hela tiden.Vi vet också att har röstat igenom tillägg om att den nya lagstiftningen för ekonomisk styrning ska respektera arbetsmarknadens parters roll och de olika medlemsstaternas olika system för lönebildning. Det har varit vår utgångspunkt och det som vi för in i diskussionen.Vi har varit mycket pådrivande för att det är viktigt att få på plats dessa förtydliganden. Det är något som vi driver aktivt i rådet, att parlamentets förändringar ska tas ombord.Detta är viktigt. Det handlar om en fråga där vi försvarar den svenska arbetsmarknadsmodellen och den roll som parterna har. Min fråga gällde om statsrådet tyckte att regeringen har varit lyckosam i den här politiken och i det här agerandet.Vi får höra att statsrådet hävdar att den nuvarande regeringen värnar den svenska arbetsmarknadsmodellen och att regeringen har varit pådrivande i frågorna. Ändå ser situationen uppenbarligen ut som den gör, med lägre löner för utländsk, inhyrd arbetskraft än för svensk arbetskraft - statsrådet påstår inget annat.Är det en lyckad och framgångsrik politik som regeringen har fört på det här området, eller är det kanske så att Socialdemokraterna har rätt och att politiken och besluten borde ha sett annorlunda ut i för att undvika just den här situationen? Vi har välkomnat att kommissionen har tagit initiativ till att förbättra tillämpningen av bland annat utstationeringsdirektivet, som är kopplat till dessa frågor. Det är en diskussion som är intimt förknippad med den föreslagna inremarknadsakten.Det som har förts fram från Socialdemokraterna och flera andra är att vi ska öppna upp olika delar av exempelvis utstationeringsdirektivet. Då ska man vara medveten om att vi har 27 medlemsstater i en europeisk union där väldigt många har olika utgångspunkter i debatten och där inte alla delar den svenska synen. Därför tror vi att det är svårt att nå fram till resultat i en omförhandling.Men både jag och mina kolleger, framför allt arbetsmarknadsministern, som sysslar mycket med frågorna, driver i alla möjliga sammanhang att den svenska arbetsmarknadsmodellen och dess konstruktion ska råda.Det är väl bra om man kunde förtydliga att rätten att vidta kollektiva åtgärder, exempelvis strejkrätt, är en nationell angelägenhet som grundas på lagstiftning och praxis och som lutar tillbaka till relevant EU-rätt.Mycket finns redan på plats, men den svenska arbetsmarknadsmodellen ska försvaras på EU-nivå. Det är trevligt att ha EU-ministern här i kammaren. Det var länge sedan vi debatterade tillsammans.Jag tänkte ställa en fråga utifrån det jag tog upp i mitt anförande om den nya syn som vi måste ha på länderna söder om . Det går inte längre för sig att EU-länderna eller de nära grannarna i EU agerar storebror, lika lite som vi bör agera storebror i vårt närområde men ändå gör det. Det är samma situation som de har i . Men förutsättningarna för dialogen är en helt annan med våra grannar jämfört med de grannar som man har i , och situationen är ju så oerhört annorlunda.När jag läser handlingar ser jag inte att den synen har förändrats så väldigt mycket. Man säger: Vi måste stå upp för demokrati och ska begära mänskliga rättigheter och så vidare. Men det har vi ju gjort hela tiden.Den bild som människor söder om ger när man pratar med dem är: Ni bryr er bara om att vi ska stoppa de illegala invandrarna - ur deras perspektiv utvandrarna. Vi har gett bilden: Vill ni ha något av oss måste ni ställa upp på våra villkor. Villkoret är då ofta att invandringen till ska stoppas.Sverige är absolut inte det land som är värst i den frågan. Men vi har ett antal länder i södra som verkligen försöker driva dessa frågor.Hur ska man på EU-nivå få en annan syn på länderna söderut och se till att vi får ett partnerskap som grundar sig på lika villkor och inte på det här storebrorsförhållandet? Det är oerhört intressanta aspekter som tar upp. Jag kan i mycket hålla med om att Europeiska unionen, framför allt många medlemsstater, har en markant hemläxa att göra på den här fronten.De band som har rört exempelvis gentemot har ofta handlat om en intim relation med diktaturer i den här delen av världen, där handel har fått stå före demokratiska principer och mänskliga rättigheter. Vi såg inte minst hur den franska före detta utrikesministern reste till mitt under brinnande frihetsrevolution och sedermera fick avgå.Den arabiska våren tror jag kommer att innebära ett så kallat window of opportunity för att kunna förändra. Det vi jobbar mycket med nu är södra grannskapet och ny politik som manas fram. Där slåss vi från den sida för att det inte får vara bara fluffiga och vackra ord om mänskliga rättigheter utan att det också måste finnas något bakom. Vi måste ha tydliga reformer, så att länder ser att om man går mot fördjupad demokrati, då får man också tydliga förmåner vad gäller avtal och annat, så att vi får en tydlig förändring i mentaliteten.De associeringsavtal som finns med flera av länderna i regionen är nu lagda på is, med tanke på vad som har hänt. Det gör att det finns en god chans att få in tydligare system. Man laborerar kring om man ska ha olika nivåer vad gäller samarbete, som vi har haft tidigare, men att det ska vara kopplat till krav. Där tror jag att vi kan spela stor roll för att få bra förslag och bra lösningar. Det är ett arbete där inte minst de nationella parlamenten spelar en oerhört central roll.Jag har fått se en del dokument - med tanke på det som har diskuterats. Jag tycker att demokratiperspektivet kan bli starkare. Men det är en helt annan framåtanda nu än vad det var bara för , så det går framåt i rätt riktning. Det är positivt att höra att det går framåt, för när man inte har samma information som ministern känns det som att detta är rätt tröstlöst.I dag hade jag en kort diskussion med utrikesministern om relationen mellan och och EU:s relation till . Jag blev inte klar över varför man inte kopplar ihop och när man diskuterar mänskliga rättigheter med . Utrikesministern sade att man bara talar med eftersom är ockuperat.Detta hör i allra högsta grad ihop, och det bör vara den inriktning som den har. ockuperar , och brotten mot de mänskliga rättigheterna är oerhörda. Jag får information om saker som händer i . Då kan vi inte säga: Vi diskuterar med men eftersom vi inte anser att är en del av ingår det inte i diskussionen.Men tycker uppenbarligen att är en del av Marocko.Jag hoppas att EU-ministern kan föra in detta perspektiv i den svenska utrikespolitiken.I dag kom Aid . Den visar att det är svårt för EU-länderna att leva upp till sina biståndsåtaganden. Tre av de länder som missköter sig mest är , och . Att gör det visste jag , men att som är ett rikt land gör det är anmärkningsvärt. När det gäller att lösa konflikten mellan och är det viktigt ur svenskt perspektiv att se till att FN-spåret står i centrum. För att det västsahariska folket själva genom en folkomröstning ska få bestämma över sin egen framtid får vi inte backa en tum från FN-spåret. Här har vi förhoppningsvis fått en del signaler i rätt riktning.Marocko är inte en demokrati utan ett land där de mänskliga rättigheterna trampas på , där pressfriheten är djupt beskuren och där minoriteter behandlas oerhört illa. De reformer som har aviserats från den marockanska kungen tror jag på när jag ser dem. Det har varit en del enskilda förslag, men här får vi syna mycket att det går i rätt riktning.Det som sker i och hur behandlar är centralt i detta arbete. De reformer som har aviserats har dock rört egen lagstiftning.När ett land ockuperar ett annat - och är exempel på en annan sådan konflikt - vem ska man då tala med? Kanske har konflikten med FN-spåret också påverkat utrikesministerns svar. Det är hedrande att få fortsätta efter statsrådet . Statsrådets föregångare är ansvarig kommissionär för bland annat Stockholmsprogrammet och den gemensamma migrations- och asylpolitiken. Jag kan med glädje konstatera att minst 24 av 27 medlemsländer vill föra en eventuell gemensam migrations- och asylpolitik i en helt annan riktning än den verklighetsfrånvända majoriteten i denna kammare vill.Med tanke på tidigare flaggdebatt är jag glad att den svenska flaggan får hänga här. Med den politik som förs av en majoritet av EU-förespråkarna befarar jag att EU-flaggan inom en inte alltför avlägsen framtid kommer att hänga i båda hörnen. Den utvecklingen vill vi inte se.Fru talman! Jag kommer i huvudsak beröra punkt 16 och de reservationer som finns till den. Jag yrkar bifall till reservation 31.Det finns också reservation 30 från Socialdemokraterna. Jag har inte hört någon yrka bifall till den, vilket är synd. Jag har inga illusioner om att en majoritet i kammaren kommer att bifalla vår reservation, men reservation 30 från Socialdemokraterna rör den viktiga frågan om lex , utstationeringsdirektiven och lika villkor för arbetare oavsett om de är födda i eller är utstationerad att jobba i Sverige.Vi är beredda att ställa oss bakom denna reservation i voteringen, men då måste ni yrka på den, för det tänker inte jag göra.Jag yrkar som sagt bifall till vår reservation 31.Nyligen avled en polsk byggarbetare när en borrigg välte över honom vid byggandet av i . Det var det tredje dödsfallet inom loppet av i anslutning till byggandet av . är tyska Bilfinger som genom att använda billig utländsk arbetskraft från bemanningsföretag och genom att strunta i de svenska kollektivavtalen vann upphandlingen av bygget. Man kunde helt enkelt utföra jobbet till ett lägre pris. Enligt fackföreningen finns det varken kollektivavtal eller skyddsombud.Bilfinger har vunnit tre av de största statliga infrastrukturinvesteringarna i någonsin - och i och i EU:s nuvarande regelverk, i synnerhet med utstationeringsdirektivets utformning tillsammans med lex och utstationeringslagen, har vi fått en utveckling där svenska löntagare utkonkurreras av utländsk arbetskraft med betydligt sämre löner och sämre villkor.Vi anser att man i fråga om utstationeringslagen måste fokusera på att få till stånd regler, en tillämpning och en tillsyn som inte missgynnar inhemska företag och inhemska företags anställda i konkurrens med utstationerande företag och deras personal.Nuvarande regelverk missbrukas när det gäller löner och andra ersättningar, arbetsmiljölagstiftning och arbetstidslagstiftning. Ingångna kollektivavtal följs inte.Vi kan av denna anledning ställa oss bakom slutsatserna i den socialdemokratiska reservationen 30 om att konkurrera med kompetens och inte med låga löner - även om vi inte i alla delar instämmer i de argument som framfördes i motionen som låg till grund för reservationen. Men det är resultatet som är det viktiga, inte semantiken. Det återstår dock att se om Socialdemokraterna yrkar bifall till denna reservation.Regeringen är alltför passiv när det gäller att försvara den svenska principen och modellen att det i ska vara svensk lagstiftning och svenska kollektivavtal som ska gälla och som ska reglera förhållandena på den svenska arbetsmarknaden.Jag vill avsluta med att i anslutning till detta meddela att vi Sverigedemokrater även beslutat att ställa oss bakom ratificeringen av 94, som för svensk del innebär att villkoren i kollektivavtalen ska uppfyllas vid all offentlig upphandling.Just nu behandlas detta i arbetsmarknadsutskotten där jag är ordinarie ledamot. De övriga oppositionspartierna har varsin kommittémotion med yrkanden för en ratificering av 94. Om den övriga oppositionen står fast vid sina löften till väljarna och vid sina yrkanden finns således en majoritet i riksdag för att ratificera 94.Om väljer att rösta för vår reservation 31 eller Socialdemokraternas reservation 30 och om oppositionen står fast vid att vilja ratificera 94 slipper vi förhoppningsvis att utländska, och för den delen svenska, byggjobbares liv offras för alliansregeringens lönedumpnings- och överutbudspolitik. Vi diskuterar just nu i kammaren redogörelsen för arbetet i Europeiska unionen - 2010. Det kan inte betraktas som något speciellt höjdarår för Europeiska unionen.Det hela startade då de internationella finansiella marknaderna totalt kollapsade. Globala obalanser, bland annat mellan och , i kombination med en otillräcklig, fragmentiserad och framför allt nationell finansreglering drev på en tillgångsbubbla som sedan brast. Den finansiella kraschen drabbade hela världen och väldigt hårt. Jag skulle nog vilja säga att det var en ekonomisk , eller varför inte en ekonomisk härdsmälta.Förra året var vi med och diskuterade stöd till och situation. Bekymren är långt ifrån över. Vi har också diskuterat fördragsförändringar för att kunna lösa det hela och för att inrätta en permanent krishanteringsmekanism. Förslagen för att stävja den ekonomiska utvecklingen i har därefter av fullt förståeliga skäl haglat. Men det är oklart vad de olika förslagen verkligen innebär. Det handlar om Europapakter, det handlar om ekonomiska terminer och det handlar om nya lagförslag.Förslagen kan ändra förutsättningarna för hela EU-samarbetet i grunden, och detta utan att ha föregåtts av någon politisk process. Det finns en betydande risk att europeiska högerregeringars vilja att använda EU som ett verktyg för att bedriva högerpolitik med exempelvis lönesänkningar och sämre pensioner allvarligt kan skada tilltron till hela det europeiska projektet och bana väg för farliga politiska stämningar.Allting går mycket snabbt. Vi socialdemokrater oroar oss för påverkningar av och inverkan på den svenska modellen. Det är inte en slump att den svenska fackföreningsrörelsen - och då pratar vi både LO, TCO och - är oroade för förslag som är på väg fram på samma sätt som också den europeiska fackföreningsrörelsen är det.Det europeiska projektet skakar just nu i sina grundvalar. Vi socialdemokrater har därför krävt att vi vid ett gemensamt tillfälle - nu pratar vi ju om föregående års verksamhet - här i kammaren på ett demokratiskt politiskt sätt ska diskutera de förändringar som är på väg fram i . Vi har därför krävt en skrivelse av regeringen där man skulle diskutera hur regeringen ser på den ekonomiska terminen och och på hur dessa kommer att påverka oss och den svenska samhällsmodellen. Hur ska vi skydda den? Tyvärr har regeringen sagt att den inte är intresserad av detta. För regeringen räcker det att informera oppositionen och diskutera detta dagen före ett toppmöte i stället för att ta en demokratisk diskussion här. Jag skulle vilja jämföra med när vi har diskuterat Lissabonfördraget och andra fördragsförändringar. Då har vi haft en omfattande politisk demokratisk förankring och diskussion. Detta är som bortblåst.Jag skulle vilja hänga på det som sade tidigare: Vi saknar den svenska pådrivande rösten. Det ska inte bara vara så att man tycker att det är roligt att sitta ned vid sammanträdesborden och tjusas av , och andra. Man måste visa att man vill någonting - inte under bilan för att försöka hävda den svenska modellen utan för att man faktiskt vill göra någonting och inser vikten av detta.Vi socialdemokrater säger att det är självklart att medlemsländerna i ska ha ordning och reda i sin ekonomi. Vi har själva varit med om att sanera statsfinanserna i , och vi vet vad det betyder för lönebildning, för välfärd och för tillväxt. Men det man driver på nu från kommissionens och andras sida kan vara direkt kontraproduktivt. Det är inte tillräckligt för att få tillväxt och ekonomi i balans bland länder.Därför har vi ställt upp fem olika krav för den fortsatta utvecklingen i EU. Vi säger att den nationella kompetensen måste värnas. Vi säger att lönebildningen är nationell och ingenting annat. Man kan hävda, som har gjort, att fördraget uttrycker detta tydligt. Man sade till oss också beträffande att den frågan var kristallklar och att man inte skulle kunna göra undantag från detta. Men vad hände när det blev ett överklagande i domstolen? Jo, precis motsatsen! Det som vi hade bestämt i gällde inte längre.Vi säger att länderna själva måste få bestämma vilken pensionsålder och vilka pensionssystem de ska ha. Vi säger när det gäller de offentliganställdas löner att det inte kan vara så att den ingångslön en undersköterska har kan vara orsaken till sammanfallet i den europeiska ekonomin. Det måste vara någonting annat.Vi säger också att EU måste vara ett samlat EU. EU är en samlad union. kan det krävas att samarbete utformas inom områden där inte alla länder deltar. Fördraget innehåller regler för så kallat förstärkt samarbete. Men alla länder måste kunna ha synpunkter på samarbetet. Det europeiska projektet får aldrig delas upp i ett A- och ett B-lag. Det hade varit intressant om regeringen hade lämnat en samlad bedömning av hur den ser på utvecklingen av detta.Vid det extra toppmötet i slogs det fast att Europeiska unionens övergripande mål måste vara den fulla sysselsättningen. Det pratar aldrig regeringen om. Vad man nu kräver av olika länder är nedskärningar och minskning av utgifterna. Det kan säkert vara riktigt. Men om man ska på fötter måste det också bedrivas en tillväxtpolitik. Det måste göras investeringar i kunskap, i utbildning och i ny, miljövänlig teknik. Vi kan inte bara svälta oss ur krisen.Det måste till en ökad och förstärkt reglering av finanssektorn. Det är inte okej med de kapitaltäckningsregler som finns . Detta måste förstärkas. Den som etablerades har inte fungerat. Men det beror inte på vad eller någon annan har gjort, som sägs. Det beror i stället på att och inte levde upp till det som man skulle leva upp till.Detta är de krav vi har för att få i gång - för att få ett där alla har en möjlighet att växa.