bet · GY01NU12 · 2011-03-01 00:00:00 — Just nu övervägs emellertid ett elcertifikatssystem som är gemensamt med . Denna översyn kommer självklart att kunna påverka utformningen av dagens elcertifikatssystem, även när det gäller den havsbaserade vindkraften. Vattenkraften levererar av det som går åt för vår elförbrukning. Det är det renaste kraftslag som vi har. Vi har i vår alliansöverenskommelse valt att lyfta fram vattenkraften som ett av de tre ben som vår energiöverenskommelse ska stå på. Vattenkraften är traditionellt också ett av de mest tillförlitliga kraftslagen. Magasinen fylls på när det regnar och när snön smälter. Men har det inte varit som det brukar vara. Vi har haft torra somrar och snöfattiga vintrar, och bristen på regn har inte kunnat kompenseras. Jag läste i att vattenmagasinen inte har varit så tomma som de är just nu . Det visar hur beroende vi är av regnet, och vi kanske inte bör klaga så mycket när det ser ut som det gör . De tomma vattenmagasinen i kombination med extrem kyla och för många stopp i våra kärnkraftsreaktorer har drivit upp elpriserna. Det har också visat oss hur beroende vi är av en stabil elförsörjning. Trots de senaste årens problem med sinande vattenmagasin är vattenkraftens roll fortfarande central både för vår nuvarande och för vår framtida elförsörjning. Den bör effektiviseras och utvecklas. I några av de inlämnade motionerna lyfter man fram en oro för att den biologiska mångfalden ska ta stryk, medan man i andra motioner lyfter fram behovet av att den småskaliga vattenkraften ska inventeras, effektiviseras och utvecklas. Självklart är hänsynen till den biologiska mångfalden och behovet av ett mer effektivt utnyttjande viktiga faktorer, och vi arbetar redan med dem. Jag vill framhålla vikten av ett bibehållet högt effektuttag när det gäller vattenkraften. Det är viktigt både för de kilowattimmar som den levererar in till vårt elsystem och med tanke på vattenkraftens viktiga roll när det gäller vindkraftsutbyggnaden och behovet av reglerkraft. Framtidens energiförsörjning handlar inte bara om vad som värmer våra hus och gör att våra lampor lyser, utan det handlar i allra högsta grad även om vad som ska driva våra transporter. Före den här debatten i kammaren har jag varit på och lyssnat på vad oljebolagen tycker att vi bör satsa på framöver. Det var mycket spännande, och jag tror att både jag och från Socialdemokraterna var mycket tydliga med att även oljebolagen har en stor roll när det gäller omvandlingen från en olje- och fossilberoende fordonsflotta till en olje- och fossiloberoende fordonsflotta.Under allmänna motionstiden skrevs flera motioner om biogasens viktiga roll i transportsektorn, som flera talare har lyft fram. Biogasen kan produceras nära konsumenten. Den kan produceras med råvaror från lokalsamhället och är ett av våra renaste drivmedel inte bara när det gäller utsläpp från fordonen utan även när det gäller de totala livscykelutsläppen. Lantbruket producerar redan biogas, och potentialen är stor, vilket lyfts fram här. Detsamma gäller våra avloppsreningsverk och biologiskt avfall från hushållen. Vi i Alliansen ser biogasen som en välkommen del av vår energiförsörjning. Men vi inser också att biogasen inte ensam kan producera tillräckligt med drivmedel för vår framtida fordonsflotta. Men vi satsar på biogasen. Ett mycket bra exempel på detta är i som är ett samarbetsprojekt mellan kommunen, och ett privat bolag. Projektet har beviljats i stöd från som kommunen och det privata bolaget har gått in i detta. Jag tycker att detta är mycket bra exempel på hur vi kan växla upp våra skattekronor och få ett bra resultat på biogasens område. Fördelen med att ha en privat aktör med i detta är att denna kan föra vidare den teknik som utvecklas i och hitta nya investeringsmöjligheter och investeringsprojekt. Just nu remissbehandlas en övergripande biogasstrategi. Remisstiden går ut . Då har vi remissvaren. Jag är förväntansfull och ser fram emot att vi kan få en övergripande biogasstrategi för . Vi i riksdag kan fatta kloka beslut om hur vi ser på utvecklingen mot det hållbara samhället. Men trots det är det ute i kommunerna som arbetet ska ske. Att engagemanget i är stort visar motionerna om regional utvecklingspotential. Frågan om stöd till teknikupphandling lyfts fram. Det är en viktig och aktuell fråga. I vårt energieffektiviseringsprogram som gäller för finns ett stöd för just teknikupphandling och marknadsintroduktion. Alliansens energipolitik syftar till att skapa ett hållbart samhälle med tillväxt, arbeten och välfärd. Vi arbetar med energipolitiken inom ramen för vår överenskommelse. Men det betyder inte att energipolitiken inte utvecklas. Den är i ständig rörelse. Vi måste ständigt förbättra våra verktyg för att nå våra mål. Dessa mål kräver också att vi drar åt samma håll och att vi alla har målen klara framför oss. Det är dessa utmaningar som vi måste arbeta med. Avslutningsvis vill jag tacka alla motionärer för deras inspel i denna viktiga debatt. Även om motionerna inte kommer att bifallas nu kommer de att ha påverkan på den utveckling som vi ser i vår energipolitik framöver. Denna debatt har innehållit många repliker. Jag ska därför försöka vara kort och koncis. Jag vill ta upp uttalande om att det energislag som är mest kostnadseffektivt är det som bör byggas ut. När regeringen gör bedömningen av vad som är mest kostnadseffektivt kommer man då att ta hänsyn till de subventioner som kärnkraften ges? Jag vill påminna om att regeringen har fått ett uppdrag av att ta fram en definition av hur stor kärnkraftssubventionen är och en plan för hur man ska se till att ny kärnkraft inte ges en sådan subvention. Kärnkraften ingår inte i elcertifikatssystemet, så det mest kostnadseffektiva energislaget inom elcertifikatssystemet är inte kärnkraften. När vi fattade kärnkraftsbeslutet var det väldigt tydligt att inga statliga subventioner skulle utgå. Det är ingen ändring i vår politik på det området.Fortfarande tycker jag att det, om vi har statliga medel och målet är att ha uppnått förnybar energi, är mycket viktigt att vi använder varje skattekrona så att vi får mesta möjliga förnybar energi för våra skattebetalares pengar. Jag instämmer fullständigt i att vi ska använda skattepengarna så att vi får mesta möjliga förnybar energi för dem. Men jag tycker inte att jag fått svar på frågan om vad regeringen avser att göra beträffande kärnkraftssubventionerna. besökte energinätverk och fick då en direkt fråga om hur de såg på lönsamheten med att bygga ny kärnkraft i . Svaret vi gavs var: Ja, det beror på vilka ekonomiska villkor politiken ger oss.Vi har en situation där det redan nu börjar spekuleras i medierna kring olika intressenter som vill bygga ny kärnkraft i . Deras beslut beror förstås till stor del på vilka villkoren är. Därför är det av yttersta vikt att regeringen tar frågan på allvar och återkommer med uppdraget om en definition och en åtgärdsplan när det gäller ny kärnkraft.Jag tolkar nuvarande situation, att regeringen inte agerar, som att man håller hoppet uppe hos exempelvis om att statliga subventioner ska ges. Det är inte utan riksdag som avgör hur lagstiftningen i ska se ut. Nästan blir jag uppvaktad av olika lobbyorganisationer som väldigt gärna ser att vi ändrar villkoren för just dem så att de får en bättre förtjänst och så att de kan investera och bygga i . Men när vi fattade kärnkraftsbeslutet skulle inga statliga subventioner utgå. kan önska att det beslutet inte skulle se ut som det gör, men det ser ut som det gör. Fram fattar ett annat beslut på området - vi har ju haft diskussioner om att är fri att fatta de beslut som den vill - står beslutet från fast.Som påpekat har vi gett regeringen i uppdrag att återkomma till om hur vi konkret, i praktiken, ska tolka beslutet. Självklart är jag mycket angelägen om att vi på det här området får ett svar från regeringen. Jag tror att det skulle underlätta. Också våra kärnkraftsproducenter efterfrågar tydlighet, långsiktighet och klarhet om vilka förutsättningar som ska gälla för just deras energislag. Precis som det är med alla andra energislag vill man när man kontaktar oss ha förutsägbarhet och långsiktighet i våra beslut. Energipolitik är ett av de områden som minst lämpar sig för tvära kast och mer eller mindre lynniga beslut. Beslut som fattas kan vanligtvis inte verkställas , och för att få fullt utslag kan flera decennier hinna förflyta. Det kan handla om nödvändig teknikutveckling eller teknikupphandling. Det kan handla om byggande av infrastruktur i form av ledningsnät eller produktionsanläggningar. Inte minst kan det, kanske i en del fall den viktigaste faktorn, handla om att erhålla olika typer av tillstånd för att slutgiltigt så att säga kunna sätta spaden i jorden. Det sistnämnda har blivit en realitet vad vindkraften anbelangar. Jag tänker på diskussionen om det kommunala vetot.När det gäller tidsaspekten är det värt att i sammanhanget nämna att det beträffande den storskaliga utbyggnaden av vattenkraften i - svensk vattenkrafts flaggskepp - i stort sett tog från byggstart till fullbordande.Utan att vara någon som helst expert inom miljölagstiftningen och därmed förknippade tillståndsprövningar kan jag nog ha modet att konstatera att tillståndsprövningarna vid byggstarten av knappast kan jämföras med de krav som ställs nu senare.Förra seklet levde vi i ett där det, hur främmande det än kan låta för våra öron, kunde startas storskaliga vattenkraftsbyggen mitt i en nationalpark.Herr talman! Om vindkraften finns det sannerligen mycket att säga. Jag har inte för avsikt att längre uppehålla mig vid just den punkten men vill delge kammaren en del reflexioner.Vissa lyfter fram att kärnkraften kan ersättas av vindkraft. Vi sverigedemokrater är positiva till vindkraften, men den kan inte ersätta kärnkraften till rimliga kostnader. En orsak till detta är att elnätet är uppbyggt för en situation där vattenkraft i norr står för cirka hälften av landets effektbehov. är den andra hälften av elproduktionen i form av kärnkraft placerad nära konsumenterna. Att helt ersätta kärnkraften med vindkraft skulle medföra stora tekniska problem. Till detta kommer att vindkraften fluktuerar i produktion. Kort sagt kan man säga att det svenska elnätet rent tekniskt inte är uppbyggt för vindkraft.Kärnkraften är en baskraft som är nödvändig för elnätets stabilitet och uppbyggnad och för konsumenternas geografiska placering. Vindkraften bör ses som ett nyttigt komplement, inte som en ersättning.För att förstärka elnätet och för att kunna ta hand om denna vindel kommer det onekligen att krävas stora resurser. Hur dessa kostnader kommer att belasta slutkonsumenten i form av framtida nätavgifter kan man verkligen fundera över.Herr talman! Vi lider sannerligen ännu av det olyckliga beslut som fattades där en avveckling av kärnkraften sattes som mål. En del kompletterande olyckliga beslut har dessutom fattats under resans gång. Jag tänker på nedläggningen av . Återigen hävdar jag: Energiförsörjningen är sannerligen inget lämpligt ämne för kortsiktig populism. Långsiktighet och ansvar måste och, förutsätter jag, ska vara ledord vid besluten. Vi kan också se hur beslutet om kärnkraften i praktiken även påverkat utbildningen av elkraftsingenjörer och eltekniker. Behovet av dessa yrkesgrupper är just nu stort, för att inte säga mycket stort.Enligt Svensk Energi behöver ca 7 000 elkraftsingenjörer och tekniker utbildas . Ett tag ansåg man att det helt enkelt inte fanns någon framtid för dessa yrkesgrupper. Kärnkraften skulle ju ändå läggas ned. Dessutom rådde mer eller mindre ett lagstadgat tankeförbud.Jag vill dessutom hävda att vi nu till viss del kan avläsa en av konsekvenserna av kärnkraftsbeslutet i våra allt dyrare elräkningar. Vilken ägare av kärnkraftsanläggningar ville investera i förbättringar av aggregaten om kärnkraften ändå skulle läggas ned? Detta avspeglas direkt på drifttillgängligheten inom kärnkraftsproduktionen.Finsk kärnkraftsindustri har enligt uppgift år en drifttillgänglighet på . hade en drifttillgänglighet på i snitt åren 1984-2007. Är det någonting som är förödande för ett gott företagsklimat så är det just osäkerhet. Det gäller även för elproduktionsindustrin.Herr talman! Jag kommer bara att som hastigast beröra biodrivmedlen som egentligen inte direkt berör betänkandet som sådant. Men efter att ha tagit del av utgivna rapport för bättre klimat - Hur används skattebefrielsen? finns det verkligen anledning att fundera på hur effektiv en skattestyrning av energimarknaden egentligen är.Jag ska citera några meningar i rapporten: "Granskningen visar att skattebefrielsen är ett dyrt och trubbigt sätt att minska utsläppen av växthusgaser." Vidare: "Det skattebortfall som uppstår till följd av skattebefrielsen har ökat stadigt och uppgår till . De utsläppsreduktioner som användningen av biodrivmedel gett upphov till innebär därmed en kostnad för staten på per kg/koldioxidminskning. I jämförelse med till exempel koldioxidskatten på per kg/koldioxid är en fullständig skattebefrielse för biodrivmedel därmed en relativt dyr åtgärd för att minska utsläppen av växthusgaser." Slutligen: "Eftersom skattebefrielsen framför allt bidragit till låginblandning av biodrivmedel har den heller inte haft någon större teknikdrivande effekt. "Med dessa avslutande ord yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Biogas har en potential att utvecklas. Det var som konstaterade detta, och det gläder mig speciellt att hon är kvar ännu denna sena timme. Det kommer att bli en viktig komponent i den framtida energiförsörjningen, framför allt inom transportsektorn.En av fördelarna med biogas utöver den uppenbara klimatnyttan är att det går att framställa högvärdigt bränsle från restprodukter och avfall. Det sluter kretsloppet. Att sluta cirkeln, att bruka utan att förbruka - det är inte längre någon våt dröm hos en radikal ungdomsförbundare, utan som 50-årig centerpartist får jag nu vara med i då visioner blir till handling.Mycket händer av sig självt genom lokala initiativ från kommunpolitiker, lantbruksföretag och energibolag. Kommuner har gått före och ställt höga miljökrav när de har handlat upp transporter och kollektivtrafik. De fordonstillverkare som tidigt tog fram gasbilar för fossilgas har sett till att det finns en teknik som går att utveckla vidare. Alliansen har lyckats ganska bra med att skapa en miljövänligare fordonsflotta. Det måste faktiskt erkännas. Utöver det finns det stöd till forskning och stöd till investeringar. Det finns också beskattningsfördelar kring biogasen.Nu har regeringen gett , och i uppdrag att ta fram en biogasstrategi som jag hoppas ska utgöra avstampet för att kunna nå ännu längre i min visions riktning. Biogasstrategin anger att det finns en potential på , och då handlar det bara om den rötade delen. Utöver det kommer förgasad biomassa, alltså skogsprodukter, som kan leverera så mycket som bioenergi.Herr talman! Biogasstrategin är framtagen . Den ligger här på mitt bord och är på 185 sidor. Efter remissomgången i vår ska den leda fram till ett, som jag tror och hoppas, offensivt ställningstagande för biogasen som en del av det tredje benet, som talade om här tidigare. Det är ett tredje ben i vår energiproduktion som på ett mer miljövänligt sätt kan ta hand om avfall och restprodukter och som kan vara ett sätt att skapa bättre utkomstmöjligheter för hårt pressade lantbruksföretag. De gröna näringarna blir en del av lösningen på klimatkrisen.Eftersom jag själv hade en motion som avslogs här i kammaren vill jag här slå ett slag för några saker som finns med i biogasstrategin.Ett av förslagen är att vi ska ha ett metanreduceringsstöd på per producerad kilowattimme energi från stallgödseln. Jag vet av egen erfarenhet att det här är någonting som behövs för att många av de biogasprojekt som redan har kommit långt i planeringen ska känna sig fria att gå vidare med sin investering.Ett annat förslag är att miljöersättningen för vallodling även ska kunna omfatta sådan vall som används för energiproduktion, alltså att man ska kunna få ett miljöersättningsstöd även för vall som används för energiproduktion.Man säger att olika aktörer behöver samverka och att det behövs ett regelverk som gör det möjligt att ansluta sig till befintlig infrastruktur för gas. Det är också angeläget att säkerställa att det finns effektiva rutiner för miljöprövning och tillståndsprocesser.Herr talman! De motioner som har väckts har jag ingenting emot. De understryker och bekräftar snarare de ambitioner som vi nu lever upp till. Biogasstrategin, som är omfattande, på 185 sidor, innehåller ett fyrtiotal konkreta förslag. Den ska ut på remiss till ett hundratal instanser, och den är tillbaka igen om en månad. Mycket av det som föreslås här finns med i strategin.Jag känner mig trygg med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservation nr 4.