bet · GZ01UU2 · 2011-12-05 00:00:00 — I yrkande 10 betonas det att satsningar på kvinnor är särskilt viktiga i biståndet. Svenskt biståndsarbete måste bidra till att öka kvinnors möjlighet att styra sina liv och påverka det egna landets utveckling. Biståndet bör vara klimatsäkrat, framhåller Socialdemokraterna i yrkande 5. En mekanism för överföring av miljöteknik och kunskap till utvecklingsländerna bör inrättas. FN:s miljöprogram och klimatpanel IPCC bör stärkas och utvecklas. bör agera för att skapa nya internationella finansieringskällor för klimatåtgärder. Det är enligt yrkande 13 viktigt att återkoppla till svenska folket hur skattefinansierat bistånd används. Socialdemokraterna konstaterar att det civila samhällets organisationer i har en viktig roll i biståndet genom att de medverkar till att stärka det civila samhällets roll i utvecklingsländerna, något som är grundläggande för demokratisk utveckling. Frågor om mänskliga rättigheter och demokrati ska genomsyra allt utvecklingssamarbete och partnerskap i Afrikapolitik, poängterar Socialdemokraterna i yrkande 63. Det bistånds- och opinionsarbete för som genomförs av det civila samhället och folkrörelserna i bör utökas. Diasporans roll för utveckling bör stödjas. Partiet förespråkar i yrkande 8 en aktiv biståndspolitik för att främja demokrati och mänskliga rättigheter i biståndet. Inte minst genom den arabiska våren har behovet av demokratistöd ökat. Demokratistödet genom partinära organisationer bör inte minskas så drastiskt som regeringen anser. För att långsiktigt främja demokrati och mänskliga rättigheter bör det civila samhället stärkas och fungerande institutioner byggas upp. Socialdemokraterna föreslår i yrkande 9 att inrättar en demokratifond där medel anslås för att främja demokrati och uppbyggnaden av demokratiska institutioner i länder och regioner där detta är eftersatt, däribland i länderna i . Ett svenskt demokratisändebud bör utses för att arbeta med demokratifrämjande i regionen. Den kommande biståndsökning som automatiskt följer av ökad BNI bör gå till en satsning på demokratifonden, kvinnors delaktighet i samhällsomvandlingen samt stöd till svenska folkrörelsers arbete för ett civilt samhälle i , anser Socialdemokraterna. Också i kommittémotion 2011/12:U328 (S) yrkande 2 framförs motsvarande förslag. Där understryker partiet också att bör bidra till att kvinnor ges möjlighet att göra sina röster hörda i den samhällsomvandling som sker i de nordafrikanska länderna. I yrkande 3 slås det fast att partier och partisystem är oundgängliga delar av en fungerande demokrati. Demokratistödet bör inte minskas så drastiskt som regeringen föreslår. Regeringens förslag i budgetpropositionen om kapitaltillskott till avstyrks av Socialdemokraterna i yrkande 1. Partiet anser att medlen, som är beräknade under anslag 1:1, ska användas för tillväxt- och jobbskapande utvecklingssamarbete. riktar i sitt budgetförslag i kommittémotion U322 (MP) kritik mot att regeringen via biståndsramen finansierar en alltför stor andel av flyktingmottagandet. Partiet återför därför till utgiftsområde 7. Medelstillskottet förs enligt yrkande 7 till anslag 1:1. Partiet ifrågasätter att regeringen tar biståndsmedel uppgående till för finansiering av klimatsatsningar i syd. Ett nytt anslag för klimatsatsningar bör skapas under utgiftsområde 20 och utanför biståndsramen. Enligt yrkande 4 anser att ska sättas av för informationsinsatser eftersom sådana är av avgörande betydelse för bred folklig mobilisering i arbetet för en rättvisare värld. säger i yrkande 2 nej till bemyndigandet om kapitaltillskott till om och konstaterar att bolaget fått skarp kritik av bl.a. . I motionen betonas det att alla insatser som finansieras via biståndsbudgeten ska gå att mäta mot biståndets övergripande mål om fattigdomsminskning. Partiet menar att det finns exempel på hur verksamhet har bidragit till kapitalflykt från utvecklingsländer och på så sätt underminerat biståndets mål samt att en del av bolagets vinster genereras genom att bolaget undviker att betala skatt i utvecklingsländer. Efter granskning har ägardirektiven till blivit tydligare, anser som vill se en uppföljning av de nya direktiven innan nya medel skjuts till. Partiet vill att det ska tydliggöras om förbudet mot fondinvesteringar ska bli permanent eller inte. Styrningen av bolaget måste bidra till ökad transparens och ske i enlighet med biståndets mål, anser . I kommittémotion 2011/12:Fö214 (MP) yrkande 4 begärs ökade resurser till vatten och sanitet inom biståndet. Arbetet mot diskriminering av hbt-personer bör, enligt i kommittémotion 2011/12:U248 (MP) yrkandena 1 och 5, förstärkas i alla biståndsländer, och biståndet bör hbt-säkras. förordar som framgått en sänkning av biståndet till av BNI, vilket innebär att ramen för utgiftsområde 7 minskas med i förhållande till regeringens förslag. Av besparingarna på utgiftsområdet avser anslag 1:1 Biståndsverksamhet och anslag 1:2 som avser Sidas förvaltningskostnader. budgetförslag, som redovisas i kommittémotion 2011/12:U337 (SD) delvis, innebär att medelstilldelningen för informations- och kommunikationsverksamhet och insatser i geografiska områden minskar. Även bidragen till internationella finansiella institutioner och andra multilaterala organ skärs ned liksom verksamhetsstöd för biståndsinsatser som genomförs via ett antal svenska myndigheter. De minst utvecklade länderna bör få en större andel av insatserna, anser . Medelstilldelningen till humanitära insatser och konflikthantering, biståndsinsatser via det civila samhällets organisationer samt miljölån bör öka. Satsningar på vatten och sanitet bör ges högre prioritet, ett förslag som läggs fram även i den enskilda motionen 2011/12:U338 (SD). för över ett mindre belopp från biståndsramen än regeringen för finansiering av flyktingmottagande under ett annat utgiftsområde och beräknar i stället ökade medel för UNHCR:s verksamhet. Det sistnämnda föreslås även i partimotion 2011/12:Sf352 (SD) yrkande 23. Anslagen till och bör reduceras med vardera , anser . Anslag 2:1 Reformsamarbetet med bör enligt partiet fasas ut och avslutas . Anslaget minskas 2012 med . föreslår i partimotion 2011/12:U306 (V) yrkande 1 att ramen för utgiftsområde 7 ska ökas med i förhållande till regeringens budgetförslag. Partiet riktar kritik mot att regeringen via biståndsramen i alltför stor utsträckning finansierar flyktingmottagande inom ett annat utgiftsområde. Därför återförs till anslag 1:1 inom utgiftsområde 7. Partiet avvisar i yrkande 2, utan närmare motivering, regeringens förslag om kapitaltillskott på högst till . Sammantaget innebär detta enligt att frigörs för insatser inom området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. förespråkar i den aktuella motionen en treårig satsning på klimatbistånd och avsätter på ett nytt anslag som ett första steg. Medlen ska inte få användas för åtaganden enligt Kyotoprotokollet. Förslag med motsvarande innebörd läggs fram också i partimotion 2011/12:MJ407 (V) yrkande 19 och kommittémotion 2011/12:U329 (V) yrkande 19. Allt utvecklingsbistånd bör enligt den sistnämnda motionens yrkande 5 utgå från respektive mottagarlands egna behov och respektera dess suveränitet och ska inte förknippas med ekonomiska villkor. Flera länder har enligt yrkande 6 beslutat att inte koppla sitt utvecklingssamarbete till IMF:s makroekonomiska krav, och bör fatta motsvarande beslut. Egeninsatsen för frivilligorganisationers informationsarbete bör enligt yrkande 18 helt avskaffas. föreslår i yrkande 21 att regeringen ska lägga fram förslag om hur utvecklingsarbetet med rent vatten och sanitet kan förstärkas och utökas. Andelen bilateralt och multilateralt bistånd till SRHR-relaterad verksamhet bör enligt yrkandena 13 och 14 uppgå till av biståndsbudgeten. Tillgången till sexuell och reproduktiv hälsoservice och utförandet av säkra aborter bör lyftas fram i de analyser och strategier som ligger till grund för internationella utvecklingssamarbete. En ny handlingsplan för hbt-frågor i utvecklingssamarbetet med tydliga och ambitiösa mål bör skyndsamt tas fram, anser i kommittémotion 2011/12:U204 (V) yrkande 14. Regeringen bör enligt yrkande 15 återkomma till med förslag till hur stödet till hbt-organisationer i syd kan förstärkas och göras mer flexibelt. I kommittémotion 2011/12:U207 (V) yrkandena 2, 4, 7 och 8 förordar att utvecklingssamarbete bör bidra till att stärka organisation och fackliga rättigheter i exportfrizoner och att och EU i utvecklingssamarbetet ska understödja kvinnors fackliga rättigheter och möjligheter att organisera sig på sina arbetsplatser samt tydligare prioritera mänskliga rättigheter i arbetslivet. I den enskilda motionen 2011/12:U313 (S) yrkande 7 betonas vikten av hbt-perspektiv i utvecklingssamarbetet. Biståndsramen, internationella biståndsströmmar, skuldavskrivningar m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i budgetpropositionen att biståndsramen för internationellt utvecklingssamarbete fastställs till av den beräknade bruttonationalinkomsten (prop.yrk. Utskottet konstaterar att detta innebär att det s.k. enprocentsmålet vidmakthålls och att medlen för biståndsinsatser beräknas uppgå till . Utskottet avvisar förslag om en dramatisk minskning av biståndsramen till av BNI, vilket beräknas motsvara en krympning av ramen för utgiftsområde 7 med nära . Likaså avstyrker utskottet förslag om att , nu när enprocentsmålet är uppnått, ska slå fast ett enprocentsgolv som inte får underskridas. Utskottet, som ställer sig bakom regeringens inriktning mot ett effektivt och generöst bistånd som en del av en samstämmig utvecklingspolitik, noterar att tankesmedjan rankar högst bland världens 22 rikaste länder vad gäller stöd för policy som hjälper fattiga länder. Rankningen görs utifrån ett index som mäter insatser på sju policyområden av betydelse för utvecklingsländer: bistånd, handel, investeringar, migration, miljö, säkerhet och teknik. Det långsiktiga målet om att utrota fattigdom och förtryck är långt ifrån uppnått. Det är ett moraliskt ansvar att stödja människor i utsatthet och fattigdom. De utvecklade länderna har också ett ansvar för att driva på förverkligandet av de biståndslöften som ställts ut, inte minst de löften som avgetts . Målet för internationella utvecklingssamarbete, att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor, ligger fast. och millennieutvecklingsmålen har fört med sig ett stort antal biståndsåtaganden och partnerskap, som bekräftats vid ett stort antal internationella sammankomster. Det gäller exempelvis överenskommelsen vid internationella konferens om finansiering för utveckling i , (Consensus), världskonferens om hållbar utveckling i , (genomförandeplanen från ), slutdokumentet års världstoppmöte av FN i samt Dohadeklarationen om finansiering för utveckling (uppföljning 2009 till Consensus). Den gångna tioårsperioden har fört med sig en rad oförutsedda utmaningar för enskilda länder och regioner men också på global nivå, som livsmedelskrisen och ekonomiska och finansiella kriser. Utskottet anser i likhet med vad som framhålls i motioner att och EU ska vara pådrivande för att FN:s millennieutvecklingsmål ska kunna nås och för att de biståndsåtaganden som gjorts också ska förverkligas. EU:s befintliga åtaganden om offentligt utvecklingsbistånd (Official Development Assistance, ) och ODA-mål är följande1[ Källa: Slutsatser från rådet för yttre förbindelser (FAC) . av /BNI (rådets slutsatser av ) "Det behövs en omedelbar ökning av ODA:s volym för att nå millennieutvecklingsmålen. EU godkänner ett nytt kollektivt EU-mål på /BNI , vilket skulle leda till en årlig ökning av med från och med detta år. i) De medlemsstater som ännu inte har nått en nivå på /BNI åtar sig att nå denna nivå inom ramen för sina respektive budgetfördelningsprocesser, medan de länder som redan ligger över denna nivå åtar sig att fortsätta sina ansträngningar. ii) De medlemsstater som har anslutit sig till EU efter 2002 och som ännu inte har nått en nivå på /BNI kommer att sträva efter att öka sitt för att nå denna nivå inom ramen för sina respektive budgetfördelningsprocesser, medan de länder som redan ligger över denna nivå åtar sig att fortsätta sina ansträngningar. iii) Medlemsstaterna åtar sig att nå målet /BNI , medan de som har nått detta mål åtar sig att ligga kvar över detta mål. De medlemsstater som har anslutit sig till EU efter 2002 kommer att sträva efter att öka sitt /BNI till ." (rådets slutsatser av ) "EU kommer att öka sitt finansiella bistånd till de afrikanska länderna söder om och kollektivt tillhandahålla av den överenskomna ökningen av ODA-medel för kontinenten, med full respekt för enskilda medlemsstaters prioriteringar för utvecklingsbistånd." De minst utvecklade länderna (rådets slutsatser av ) " EU bekräftar sitt åtagande att i samband med ovan nämnda totala ODA-åtagande villigt att kollektivt nå målet, nämligen att ge 0,150,av BNP till de minst utvecklade länderna." Utskottet konstaterar att vid sitt möte bekräftade sitt åtagande att uppnå målen för utvecklingsstöd i enlighet med sina slutsatser . I meddelandet EU stärker ansvarsskyldigheten när det gäller utvecklingsfinansiering inför EU:s sakkunnigbedömning av det offentliga utvecklingsbiståndet (KOM(2011) 218) redovisar Europeiska kommissionen en rad uppgifter om biståndsåtaganden. Meddelandet innehåller en genomgång av de resultat som EU och dess medlemsstater uppnått när det gäller utvecklingsfinansiering genom åtgärder för att uppfylla gemensamma åtaganden om att mobilisera inhemska resurser (genom en god förvaltning på skatteområdet) och mobilisera internationella resurser för utveckling öka handelskapaciteten och investeringarna öka det offentliga utvecklingsbiståndet hitta innovativa finansieringskällor och finansieringsmekanismer stärka utvecklingsländernas representation inom internationella finansinstitut. I meddelandet redovisar kommissionen vad EU gjort för att främja utvecklingsfinansiering och vilka ytterligare insatser som fordras. Även frågor om öppenhet och redovisningsskyldighet i det internationella samarbetet blir belysta i meddelandet. Kommissionen diskuterar i det nämnda meddelandet också hur man ska kunna nå de gemensamma EU-målen för utvecklingsbiståndet och anskaffa de uppskattningsvis som saknas om det ska vara möjligt att nå unionens mål om att anslå av sin samlade BNI till offentligt utvecklingsbistånd. Ett delmål var att EU skulle nå av BNI i offentligt utvecklingsbistånd till 2010. Dessvärre missade medlemsstaterna det mellanfristiga målet med , och man nådde upp till endast motsvarande av BNI. Situationen varierar betydligt mellan medlemsstaterna, vilket framgår av diagrammet nedan. Utvecklingsbistånd () från EU:s medlemsstater 2010 i procent av BNI skillnaden mellan ODA-nivåer och överenskomna individuella riktmärken för de 27 EU-medlemsstaterna samt förändringsriktningen Källa: /Dac och EU:s årliga frågeformulär om utvecklingsfinansiering. Utskottet noterar att det till meddelandet KOM(2011) 218 finns knutet omfattande arbetspapper (SEC(2011) 500505) som syftar till ökad öppenhet och ansvarsutkrävande i EU:s och medlemsstaternas bistånd. publiceras en sammanhållen rapportering om åtgärder med anknytning till den internationella dagordningen avseende finansiering för utveckling. Det gäller offentligt utvecklingsbistånd, finansiering av åtgärder med koppling till klimatförändringarna och biologisk mångfald, innovativa finansieringsmekanismer, främjande av privata biståndsflöden, handelsrelaterat bistånd, skuldlättnader samt främjande av biståndseffektivitet. Utskottet konstaterar att om inte alla EU:s medlemsstater uppfyller sina individuella mål kommer unionen inte att nå upp till det samlade biståndsmålet . Särskilt bekymmersamt är det enligt utskottet att vissa medlemsstater har klargjort att de avser att sänka det offentliga biståndet , eftersom detta äventyrar den samlade insatsen från EU i dess helhet.2[ Källa: Kommissionens meddelande KOM(2011) 218 med tillhörande kommissionsdokument, främst SEC(2011) 500.] Utskottet välkomnar att kommissionen lagt fram en rad förslag om åtgärder för att mobilisera resurser för biståndet och att transparensen och ansvarsutkrävandet i dessa frågor ökar. Detta är enligt utskottet steg mot att kunna förverkliga givna biståndslöften. Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att aktivt agera för att EU:s åtaganden ska fullgöras. Kommissionens meddelande Årsrapport om genomförandet av Europeiska unionens utvecklings- och biståndspolitik (KOM(2011) 414) innehåller en genomgång av EU:s insatser för att millenniemålen ska uppnås och av åtgärder för biståndseffektivisering. I meddelandet belyses samarbetet med traditionella och nya biståndsgivare samt EU:s samarbete med partnerländer. Ett antal kommissionsförslag med inriktning på biståndseffektivitet har lagts fram . I anslutning till beredningen av detta betänkande har utskottet tagit del av meddelandena Förslag till EU:s gemensamma ståndpunkt vid det fjärde högnivåforumet om biståndseffektivitet i (KOM(2011) 541), Det framtida upplägget för budgetstödet från EU till tredjeländer (KOM(2011) 638) och Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring (KOM(2011) 637). Det sistnämnda kommissionsförslaget innebär att EU ska fokusera på två prioriterade områden: mänskliga rättigheter och demokratisk samhällsstyrning samt hållbar tillväxt för mänsklig utveckling. För att säkerställa bästa kostnadseffektivitet föreslås differentiering av partnerskap och samordning av EU:s agerande för förbättrad samstämmighet mellan . Förslaget behandlas i faktapromemoria 2011/12:FPM23 Meddelande om ökat genomslag av EU:s utvecklingspolitik en agenda för förändring. Av faktapromemorian framgår att regeringen generellt sett är positiv till vad som föreslås i meddelandet som man efterlyser en konkretisering av vad ökad EU-samordning kan innebära. Regeringen har till också överlämnat faktapromemoria 2011/12:FPM15 Gemensam EU-position inför om biståndseffektivitet. En överläggning med biståndsminister om en gemensam EU-position om biståndseffektivitet inför konferensen ägde rum i utrikesutskottet . Överläggningen hölls enligt 10 kap. 4 § riksdagsordningen. Regeringens preliminära ståndpunkt redovisades i faktapromemorian och utvecklades vid överläggningen. Utskottets ordförande konstaterade att det fanns stöd för regeringens redovisade ståndpunkter. Ordföranden redovisade också utskottets uppfattning att även frågor om ansvarsutkrävande i givarländer bör prioriteras av regeringen och att den i EU:s arbete inför ska kräva att också EU fullgör sina åtaganden som givare. Ansvarsutkrävande kan inte enbart gälla i partnerländerna utan måste även gälla givarländerna. EU måste arbeta aktivt för att utöka kretsen av givarländer i takt med att alltfler länder får ett ökat ekonomiskt välstånd. Utskottet underströk också vid överläggningen att fler länder bör uppmanas att lämna mer bistånd. De synpunkter som framkom under överläggningen om vikten av att jämställdhetsperspektivet tydliggörs i arbetet och om de nationella parlamentens centrala roll i ansvarsutkrävandet bör också beaktas av regeringen liksom behovet av mätbara åtaganden samt ansvarsutkrävande i näringslivet (bl.a. i fråga om kapitalflykt). Ett oppositionsparti anmälde en avvikande mening till utskottets protokoll från överläggningen. I en motion begärs totala och ovillkorade skuldavskrivningar för de 50 fattigaste länderna. Utskottet anser att utgångspunkten för skuldavskrivningar ska vara skuldhållbarhet och en god reformpolitik. ska skuldavskrivningar riktas mot de fattigaste och mest skuldtyngda länderna. För att en skuldavskrivning ska innebära ett effektivt utnyttjande av medel för fattigdomsbekämpning är det viktigt att den baseras dels på en analys av skuldens hållbarhet, dels på att det aktuella landet för en politik som främjar tillväxt och fattigdomsbekämpning. Att skriva av skulder på andra grunder, såsom illegitimitet eller improduktivitet, kan enligt utskottet inte ses som en framkomlig väg. Inför och under beredningen av detta ärende har utskottet utöver de ovannämnda meddelandena från kommissionen även tagit del av följande meddelanden: Förslag till och rådets förordning om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (KOM(2011) 241) och Årsrapport om Europeiska unionens politik för humanitärt bistånd och civilskydd och dess genomförande (KOM(2011) 343). Det förstnämnda meddelandet behandlas i faktapromemoria 2010/11:FPM121 EU:s system för tullsänkningar för utvecklingsländer, som nämnts tidigare i betänkandet. Styrning, kontroll och öppenhet har ägnat ett betydande utrymme åt frågor om styrning, kontroll och öppenhet, vilket bl.a. framgår av utskottets årliga budgetbetänkanden. redovisade utskottet i sitt betänkande 2010/11:UU2 en översikt över frågor om styrning och kontroll i Sidas verksamhet, vilka aktualiserats under . Utskottet redogjorde också för åtgärder som vidtagits eller planerades för att stärka styrningen och kontrollen i myndighetens verksamhet. Utskottet noterar att regeringen i årets budgetproposition anger att viktiga framsteg görs inom Sida för att nå en ekonomi i balans och att genomföra nödvändiga förändringar vad gäller intern styrning och kontroll, ledarskap, organisationskultur, arbetssätt och kompetens. Arbetet på dessa områden ska fortsätta , enligt regeringen. i detta avsnitt återkommer utskottet till revisionens iakttagelser om biståndsmyndigheterna och redovisar där vad som framgår om Sidas senaste årsredovisning i Riksrevisorernas årliga rapport . Som framgått ovan informerade företrädare för Statskontoret utskottet om myndighetens utvärdering av resultatstyrningen i utvecklingssamarbetet, som genomförts på uppdrag av regeringen. Uppdraget innebar att Statskontoret skulle utvärdera tillämpningen av regeringens modell för resultatstyrning inom det internationella utvecklingssamarbetet. Enligt Statskontorets rapport av svensk biståndspolitik en utvärdering (2011:25) har den centrala frågan för utvärderingen varit om modellen har bidragit till en effektiv, tydlig, långsiktig, strategisk och resultatinriktad styrning av utvecklingssamarbetet. I rapporten lämnas förslag om hur regeringens styrning av utvecklingssamarbetet kan förbättras. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer till med en redovisning av de åtgärder som vidtas eller planeras med anledning av Statskontorets utvärdering eller andra studier och överväganden som gäller förändringsarbete avseende bl.a. styrning och kontroll. Utskottet anser i likhet med vad som framförs motionsvis att det är viktigt att ägna stor möda åt kontroll, revision och utvärdering av hur biståndsmedel används. Metoderna för detta bör utvecklas och lärdomar omsättas i praktisk tillämpning. Regeringen gav Statskontoret ett nytt uppdrag med anknytning till biståndet. Myndigheten ska nu göra en översyn av utvärderingsverksamheten inom internationella utvecklingssamarbete. Förslag ska lämnas på eventuella förbättringsåtgärder i syfte att säkerställa en ändamålsenlig styrning och organisering av verksamheten samt processer för att följa upp utvärderingar inom utvecklingssamarbetet. En av de frågeställningar som regeringen vill få belyst gäller om man tillvaratar möjligheter till koordinering och harmonisering i utvärderingsverksamheten mellan och olika samarbets- och givarländer. Behovet av en övergripande analys av måluppfyllelsen för det multilaterala biståndet lyfts fram i en motion. Det multilaterala utvecklingssamarbetet, som UD huvudsakligen ansvarar för, utgjorde av det totala biståndet . bidrar med obundet basbudgetstöd till FN-organisationer, humanitära aktörer och multilaterala utvecklingsbanker samt med finansiering av dessa organisationers verksamhet på landnivå som en del av genomförandet av svenska samarbetsstrategier för enskilda länder.