bet · GZ01UU2 · 2011-12-05 00:00:00 — Vi tror på ett modernt arbetsliv där de anställdas intressen står i centrum. Vi tror på ett arbetsliv där människor trivs, har möjligheter till inflytande över sin arbetssituation och kan utvecklas i jobbet. Det är en avgörande del av den kunskapsbaserade ekonomi och den värdeburna tillväxt som vi vill se för . Storstäder som bärs fram av en pulserande framtidstro är en viktig ingrediens i bygget av ett modernt och konkurrenskraftigt . Väl fungerande storstäder är avgörande för att vi ska få tillväxt och fler jobb i hela landet. vill vi därför göra tillväxtskapande investeringar i våra största städer. Det handlar om att bygga järnvägar och kollektivtrafik, fler bostäder, göra viktiga klimatinvesteringar och ge miljonprogramsområdena en ordentlig upprustning. råder stor bostadsbrist på många håll i . Människor har svårigheter att flytta dit jobben och utbildningsplatserna finns. Det behövs en ny bostadspolitik som ger en större rörlighet på bostadsmarknaden och blandande bostadsområden. Alla människor, inte bara de med goda ekonomiska förutsättningar, ska ha möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga kostnader i en stimulerande och trygg miljö. Då krävs att staten och kommunerna gemensamt tar ansvar för att det byggs fler bostäder. är ett glest befolkat land med behov av snabba miljövänliga transporter. Trots det har vi underinvesterat i järnväg. Det finns ett betydande behov av infrastrukturinvesteringar i hela landet, inte minst i och kring våra stora städer. En del i en ny färdriktning för bör vara att nu börja lägga grunden för fungerande snabba järnvägar i . Dessutom behövs fungerande mobiltelefoni och bredband med hög överföringshastighet i hela landet Den som känner att välfärden krackelerar, rustar sig för ojämlikhet. Det är det vi kunnat se i vårt land . Den utvecklingen kan aldrig vara ett framgångsrecept. Samhällen som håller ihop, med stor tillit människor emellan, har bättre ekonomisk tillväxt och lägre brottslighet än samhällen med låg tillit. En omfattande generell välfärd ökar tilliten i samhället. behöver en ny färdriktning där alla tillsammans är med och tar ett gemensamt ansvar för att hålla ihop vårt land. De som tjänar allra bäst kan bidra lite mer i ett tufft ekonomiskt läge. Tillsammans kan vi med en aktiv social investeringspolitik prioritera att avskaffa barnfattigdomen, ge fler barn och unga en god utbildning och möjligheter till kulturupplevelser och möjliggöra för fler att komma ut i arbete. Då får vi ett bättre samhälle för alla. Det ekonomiska läget är mycket osäkert. stora beroende av omvärlden gör att det finns betydande risker för en klart försämrad utveckling i vårt land. Vi menar att det i ett sådant läge måste finnas en beredskap att stimulera ekonomin för att hålla uppe den inhemska efterfrågan och för att skjuta till medel till kommunsektorn för att undvika uppsägningar och försämringar i vård, skola och omsorg. Vi kommer därför mycket noga att studera den ekonomiska utvecklingen och är beredda att återkomma med ytterligare insatser om det skulle visa sig nödvändigt. Majoriteten i , , och har dock fastställt andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten, och de gör en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle bli fallet med våra förslag. Det innebär att låst såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena och fattat beslut om de skatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft . För gäller därmed att de samlade utgifterna för utgiftsområde 7 inte får överstiga under fortsatta behandling. Socialdemokraternas förslag på utgiftsområdet överstiger inte denna nivå och kan således formellt tas upp till behandling. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen kommer att ge budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskat, avstår vi från att reservera oss. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 7 bör fördelas på det sätt som framgår av Socialdemokraternas motion 2011/12:U328. Vi ser allvarligt på den kritik som tidigare riktat mot det statliga bolaget som arbetar med riskkapital och kompetens för investeringar i utvecklingsländer. De krav på resultat och effektivitet som ställs på övrigt bistånd ska självklart ställas också på verksamhet. Regeringen har inte återkommit till med en fullödig redogörelse för hur man åtgärdat den tidigare framförda kritiken, vilket vi krävt. Därför säger vi nej till regeringens förslag i budgetpropositionen om ett kapitaltillskott till . Dessa medel ska stå kvar på anslag 1:1 och användas till tillväxt- och jobbskapande utvecklingssamarbete. Socialdemokraterna anser att ska inrätta en demokratifond för att främja demokrati och stödja uppbyggnaden av demokratiska institutioner i länder och regioner där detta är eftersatt, däribland länderna i där en demokratisk utveckling tar sin början. kvinnor har intagit gator, torg och bloggar som en del i kampen för frihet. Kvinnors bristande delaktighet och inflytande i samhället utgör ett hinder mot utveckling i många . Socialdemokraterna anser att stöd till de nordafrikanska länderna ska bygga på insikt om behovet av kvinnors delaktighet i samhällslivet. stöd ska bidra till att ge kvinnor möjlighet att göra sina röster hörda i den samhällsomvandling som sker. Stödet från ska också främja framväxten av civila organisationer och ett starkt civilt samhälle. De erfarenheter svenska folkrörelser har av utbyte med människor i de forna bör genom svenskt bistånd överföras till . Också ett brett utbyte mellan politiska partier och organisationer i och länderna i är av vikt. bör ge stöd för att bygga upp demokratiska partier, vilket är en förutsättning för demokratiska val. Socialdemokraterna anser att ska använda den kommande biståndsökning som automatiskt följer av ökad BNI till en satsning på en demokratifond, kvinnors delaktighet i samhällsomvandlingen samt stöd till svenska folkrörelsers arbete för ett civilt samhälle i . Inte minst med anledning av omvälvningarna i har behovet av demokratistöd ökat. Partier och partisystem är oundgängliga delar av en fungerande demokrati. har partier och deras partinära organisationer utvecklat kompetens för att stödja uppbyggnaden av och funktionen hos partier i odemokratiska eller demokratiskt svaga länder. görs hela systemet för detta demokratistöd om. Förutom att stödja systerpartier ska hela partisystem stödjas. Med tanke på det ökande behovet i omvärlden, och för att fungerande projekt inte ska behöva avbrytas när systemstödet tillkommer, bör demokratistödet genom partinära organisationer, det s.k. systerpartistödet, inte minskas så drastiskt som regeringen förespråkar. Biståndsram, anslagsfrågor inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, punkt 1 (MP) (MP) anför: värnar om det internationella biståndets kvalitet och kvantitet. Vi vill att ska vara en internationell förebild, eftersom biståndet är ett centralt instrument för fattigdomsbekämpning, utveckling och relationsskapande. Biståndet är i grunden ett uttryck för vår solidaritet och syn på den globala gemenskapen och ansvaret där alla människor har lika rättigheter. slår vakt om att biståndet ska uppgå till av BNI. Därför kan vi inte acceptera de omfattande och ökande avräkningar som görs på biståndsramen och som urholkar beslutet om enprocentsmålet. Vi ifrågasätter regeringens tolkning av de internationellt överenskomna /Dac-reglerna för vad som avses med bistånd. Tolkningsutrymmet av har regeringen, , utnyttjat för att låta biståndet finansiera en rad andra verksamheter, vars bidrag till det övergripande målet om fattigdomsbekämpning är oklart. menar att med sin höga ambition för biståndet ska stå upp för regelverket och inte bidra till dess förflackning. ifrågasätter att regeringen tar medel från biståndet, (4 miljarder ), för att betala klimatsatsningar i syd. Dessa medel ska enligt internationella överenskommelser vara additionella. I budgetförslag skapas ett anslag för klimatsatsningar utanför biståndsramen under utgiftsområde 20. Anslaget tillförs 2012, 2013 och 2014. anser att regeringen med avräkningar på för flyktingmottagande gör en alltför långtgående tolkning av /Dacs regelverk för vad som får räknas som bistånd. Vi anser att /Dacs regelverk endast medger finansiering av flyktingar med flyktingstatus, vilket skulle innebära betydligt mindre avräkningar. /Dac har konstaterat att är ett av sex vars kostnader för flyktingmottagande översteg (snittet inom är ) av det totala biståndsflödet 2009. är på väg att närma sig det dubbla, vilket är oacceptabelt. anser att bryter mot Dacs regelverk när man låter biståndet delfinansiera utrikesförvaltningens förvaltningskostnader i vissa där verksamheten förefaller ha en dunkel koppling till bistånd, exempelvis och . I en reservation i detta betänkande riktar också kritik mot det system som regeringen använder för regelmässig avskrivning av skulder och förordar ett nytt system. Sammanfattningsvis vill återföra till biståndsramen och öka anslag 1:1 inom utgiftsområde 7 med motsvarande belopp. Av de återför till biståndsramen bör tillföras det tidigare halverade informationsanslaget. Riktlinjerna för anslaget bör revideras så att medlen kan användas för diskussion om och EU:s möjligheter och hinder för fattigdomsbekämpning och utveckling. menar att möjligheterna att nå millenniemålen 2015 är helt beroende av om världen kommer att svara på den globala vattenkrisen. Ändå krymper det internationella biståndet till vatten och sanitet och mer vikt läggs vid katastrofbistånd på bekostnad av bistånd som främjar långsiktig förändring och hållbar utveckling. Det borde vara en självklarhet att en större andel av biståndet satsas på rent vatten och sanitet som är grundläggande för all utveckling och kampen mot fattigdomen. Vatten och sanitet påverkar direkt och indirekt förutsättningarna att nå samtliga FN:s millenniemål. Utan rent vatten och sanitet blir flera av de övriga millenniemålen mycket svåra att uppfylla, inte minst målen för mödrahälsa, barnadödlighet, fattigdom, utbildning och miljö. Även om det är välkommet att regeringen i årets biståndsbudget ökar fokus på vatten och sanitet anser att tillskottet är otillräckligt. Ytterligare medel bör tillföras detta ändamål. avstyrker regeringens förslag i budgetpropositionen om ett bemyndigande om i kapitaltillskott till det statliga riskkapitalbolaget . Bolagets verksamhet har fått skarp kritik av bl.a. . uppdrag är att investera svenska biståndsmedel i utvecklingsländer. Alla insatser som finansieras via biståndsbudgeten ska gå att mäta mot biståndets övergripande mål om fattigdomsbekämpning. vill se en uppföljning av nya ägardirektiv innan ytterligare medel skjuts till och anser att regeringen bör tydliggöra om förbudet för fondinvesteringar ska bli permanent eller inte. Styrningen av måste bidra till ökad transparens och ske i enlighet med biståndets mål. I samtliga av Sidas största biståndsländer 2010, nämligen , , , DR , , och , , , , , , , , , och , , , , och , diskrimineras och trakasseras hbt-personer. I vissa länder är det värre än i andra. Mänskliga rättigheter gäller alla. Hbt-personers rättigheter ska värnas och de ska skyddas från diskriminering, våld och hot. Det är inte acceptabelt att människor trakasseras för att de bryter mot den kulturella i sina länder med sin sexuella läggning eller sin könsidentitet eller sitt könsuttryck. Även om rätten att själv fritt få definiera och uttrycka sin sexuella läggning och könsidentitet inte är specifikt definierad i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, gäller förklaringen även sexuella rättigheter. anser att arbetet mot diskriminering av hbt-personer bör förstärkas i samtliga biståndsländer. När ett biståndsprojekt inleds ska hbt-personers situation ingå som en naturlig del i arbetet. Uppföljningar bör göras som säkerställer att biståndsprojekt inte stärker en struktur som underbygger homofobi i landet. menar att allt bistånd ska vara klimatsäkrat och att det ska vara en naturlig del i arbetet. På samma sätt bör biståndet vara hbt-säkrat. Biståndsram, anslagsfrågor inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, punkt 1 (SD) (SD) anför: Bemyndigande om kapitaltillskott till släppte 2009 en rapport om riskkapitalbolaget resultat rörande biståndseffektivitet och gav i den rapporten några kommentarer och rekommendationer till regeringen. bedömning var att regeringen hade anpassat styrningen av efter beslut om politiken för global utveckling, att bolaget hade strävat efter att leva upp till regeringens styrning och krav. Det fanns dock ett par områden där menade att det fanns utrymme för förbättring. Till exempel menade man att regeringen behövde förtydliga bolagsordning och ägardirektiv, se över kravet på marknadskompletterande roll och anpassa avkastningsmålet till rådande förutsättningar. Dessutom fick viss kritik för att bolaget använde riskkapitalfonder, dvs. att skötte en del av sina transaktioner via kapitalfonder som var baserade i länder med förmånlig skatte- och fondlagstiftning, eftersom menade att kopplingen mellan dessa riskkapitalfonder och biståndsresultatet var omöjlig att reda ut. Det framkommer i att riskkapitalengagemangen har lett till att en ökad del av engagemang har kunnat bedrivas i de fattigaste länderna. Efter riksrevisionsrapportens publicering har ägaranvisningarna till förtydligats så att dessa klargör att ska redovisa utvecklingsresultaten på ett systematiskt sätt. Dessutom har publicerat egna redovisningar över de följder som riskkapitalfondernas investeringar har fått inom olika sektorer, bl.a. med avseende på antal anställda i sådana företag som fondinvesteringar har medverkat till att stödja, samt vilka skatteintäkter detta har inneburit för länder i tredje världen. Redovisningen av fondernas inverkan och därmed deras koppling till biståndspolitiken har därmed förbättrats sedan publicerades. Vi ser naturligtvis allvarligt på de bister som har funnits i styrningen av . Vi välkomnar därför att huvuddelen av kritik härmed har åtgärdats. Att satsa på näringsliv och företagande menar vi är en nyckelfaktor för ekonomisk tillväxt och fattigdomsbekämpning i utvecklingsländer och något som vi vill stödja. Vi ställer oss med detta bakom utskottsmajoritetens resonemang om i betänkandet. Därmed stöder vi förslaget om att bemyndiga regeringen att besluta om ett kapitaltillskott till på högst . Svensk ståndpunkt till gemensam EU-position inför det fjärde högnivåforumet om biståndseffektivitet i I den överläggning som ägt rum i utrikesutskottet om den svenska ståndpunkten till gemensam EU-position inför fjärde högnivåforumet anmälde en avvikande mening. instämmer i stora drag i regeringens förslag till svensk ståndpunkt och ser positivt på att regeringen sätter ökat fokus på resultat och ett ansvarsutkrävande. Vi vill dock förtydliga att i fråga om den ökade inriktningen på att betala ut generellt budgetstöd till mottagarländernas statskassa för att stärka ländernas ägarskap och effektivisera biståndet, anser vi att i alltför liten grad väger in de risker som finns med denna form av bistånd. Det är svårt att följa upp vad de satsade pengarna verkligen används till och risken finns att medel frigörs till kontraproduktiva ändamål, och inte kommer de mest behövande människorna till del. I meddelande KOM(2011) 638 om det framtida upplägget för budgetstöd från EU till tredjeländer framkommer förvisso goda intentioner med budgetstödet samt ett antal kriterier och strategier för att i största möjliga mån se till att de satsade biståndsmedlen verkligen går till det avsedda ändamålet. Av särskilt intresse här är Cash on delivery, vilken bör användas i ökad utsträckning för de länder som har möjligheten. Vi vill se mycket tydligare kriterier framför allt mot problem med korruption i mottagarländerna samt en skarpare konditionalitet i utbetalningar av budgetstöd. Av de länder som EU betalar biståndsmedel har t.ex. flera länder stora problem med korruption och konflikter, vilket visar att de förvisso goda intentionerna med generellt budgetstöd inte alltid fungerar i praktiken. I detta sammanhang bör man begrunda möjligheterna att se över korruptionsreglerna i och anpassa dem bättre till de olika formerna av budgetstöd. I betänkande om EU:s budgetstöd till utvecklingsländer (2010/2300 ) väcks frågan om valet av mottagarländer för budgetstöd snarare styrs av givarländernas förtroende för vissa politiska makthavare, diplomatiska överväganden och personliga förbindelser bakom kulisserna än av den offentliga motiveringen, eftersom budgetstöd betalas ut till länder där nödvändiga kriterier inte är uppfyllda. Detta är viktiga frågeställningar som anser bör lyftas fram. framförde därför i samband med överläggningen i utrikesutskottet att den svenska ståndpunkten bör vara att inför högnivåforumet om biståndseffektivitet i på ett tydligare sätt lyfter fram de svårigheter och risker som är förenade med att betala ut generellt budgetstöd till tredjeländer, samt behovet av ökad konditionalitet och tydligare kriterier. Det bör även utvärderas om utbetalningar av generellt budgetstöd ska fortsätta på samma nivå som . Demokratistöd genom svenska partianknutna organisationer Utskottet lyfter i betänkandet fram det särskilda demokratistödet genom svenska partianknutna organisationer. Det är i många fall viktigt att stödja aktörer i det civila samhället för att gynna en demokratisk utveckling. vill dock här lyfta fram att man bör ha en försiktighetsprincip när det gäller direktstöd till politiska aktörer. Med all respekt för det goda syftet menar vi ändå att det kan finnas en risk för en politisk snedvridning. En del av stödet till partianslutna organisationer går till systerpartier till vissa av partierna i riksdag. Det är förståeligt om svenska partier vill hjälpa sina åsiktsfränder utomlands, men i så fall är det rimliga att detta sker via partiernas egna kanaler i stället för via skattemedel ämnade för bistånd. anser det bättre att stödja ett land genom att dela med sig av verktyg för att kunna bygga upp en demokrati med fria och rättvisa val och ett demokratiskt flerpartisystem. Biståndsram, anslagsfrågor inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, punkt 1 (V) (V) anför: Trots att har bland världens starkaste statsfinanser har massarbetslöshet blivit vardag och ojämlikheten brett ut sig alltmer. menar att det är tid för investeringar i fler jobb, ökad jämlikhet och bättre välfärd. Med budgetalternativ skapar vi 125 000 nya jobb och utbildningsplatser . Full sysselsättning är det överordnade målet och budgetförslag är inriktade på att investera i nya jobb. I stället för mer pengar i krogägarnas plånböcker satsar vi på en generationsväxling på arbetsmarknaden. Vi inför en riskkapitalfond för hållbar industriell utveckling och avsätter särskilda medel för att stödja innovationer och utveckling inom mindre företag och för branschprogram inom exempelvis vindkrafts- och besöksnäringen. Vi föreslår ett investeringsstöd för att bygga billiga och energisnåla hyresrätter. Vårt mål är 20 000 hyresrätter . Vi genomför en omfattande upprustningssatsning på miljonprogrammen och på välfärdslokaler som skolor, förskolor och äldreboenden. Tillgängligheten förbättras genom ett särskilt investeringsstöd. Genom våra satsningar på kraftigt ökad kapacitet på järnvägen kan förseningar på allvar minskas för både människor och gods och nya jobb skapas också. Detsamma gäller våra förslag för att öka resandet med kollektivtrafik. Vi vill också genomföra en miljardsatsning på gröna jobb för miljön och klimatet. Regeringen pratar om arbetslinjen vi skapar riktiga jobb. menar att svenska folkets skattepengar ska användas till bättre skolor, sjukhus och bibliotek, inte till vinster för riskkapitalbolagens ägare. Vi menar att det ska vara förbjudet att driva välfärdsverksamheter i bolagsform med vinst som drivkraft. Vi vill höja kvaliteten i välfärden genom att anställa mer personal och öka anslagen. Vi vill värdesäkra statsbidragen till kommunerna både för att garantera välfärdens kvalitet och för att skapa fler arbetstillfällen. På så sätt förbättras också kvinnors levnadsvillkor. Vi föreslår en rejäl satsning på mer personal och utbildning inom äldreomsorgen. Vi presenterar en rad satsningar för att förbättra kvaliteten i sjukvården och omfattande satsningar för att skapa en likvärdig utbildning och minskade barngrupper på fritids. Vi lämnar förslag för att skapa en god sjukförsäkring och återförsäkra dem som utförsäkrats genom regeringens försämringar. Vi föreslår en individualiserad föräldraförsäkring och höjt och värdesäkrat underhållsstöd. vill skapa ett arbetsliv där fler får plats. Vi vill avveckla tvångsarbetet i regeringens fas 3. I stället vill vi genomföra en bred satsning på övergångsjobb, utbildningsplatser och arbetsmarknadspolitiska åtgärder som leder till jobb och som rustar människor med kunskap. Vi vill återupprätta arbetslöshetsförsäkringen. Vi vill också avskaffa RUT-avdraget och i stället förbättra vardagen för alla dem som arbetar kvällar, nätter och genom att använda dessa pengar till att skapa platser inom barnomsorg på obekväm arbetstid. I motsättning till dessa reformer står regeringens ensidiga skattesänkarpolitik. I och med detta minskar möjligheterna att satsa på en bättre och utbyggd välfärd och en rättvis fördelning av ekonomiska resurser. Målsättningen med skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden, öka jämlikheten och jämställdheten och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Då behövs större skatteintäkter än . tar därför steg mot ett skattesystem byggt på principen skatt efter bärkraft. förslag inom utgiftsområde 7 är en del av vårt budgetalternativ som ska ses som en helhet. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. har varit pådrivande för att ska uppnå målet om att av BNI ska avsättas för internationellt utvecklingssamarbete. Målet är formellt nått, inte minst tack vare de svenska frivilligorganisationernas påtryckningsarbete. Behovet av bistånd har aldrig varit större i världen. är det att gå vidare. Enprocentsmålet bör ersättas av ett enprocentsgolv som inte får understigas. Millenniedeklarationen med de åtta millenniemålen slår fast att global utveckling kräver en helhetssyn insatser för fattigdomsbekämpning, utbildning, hälsa, fred, säkerhet, miljö, mänskliga rättigheter och demokrati hör ihop. Millenniemål 8 berör den rika världens åtaganden för att nå millenniemålen, ett mål som är långt ifrån uppfyllt eftersom världens rika länder inte har ökat biståndet till utlovade nivåer. Även regeringen säger sig vilja minska fattigdomen, men urholkar biståndet genom avräkningar från biståndsramen, vilket innebär mindre resurser för arbetet med att uppfylla millenniemålen. anser att regeringen måste koppla allt bistånds- och utvecklingsarbete till förverkligandet av millenniemålen och genomförandet av politik för global utveckling. Regeringens förslag till budget uppfyller formellt enprocentsmålet för svenskt utvecklingssamarbete. Dock har regeringen, precis , gjort avräkningar från biståndsramen för att bl.a. finansiera flyktingmottagande som sker i , något som är starkt kritiskt mot. De sammanlagda avräkningarna uppgår 2012 till , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Avräkningarna som andel av biståndsramen uppgår i årets budget till , vilket i realiteten innebär en stor och oacceptabel sänkning av biståndet. anser att de avräkningar som sker för flyktingmottagande helt ska upphöra. Som ett första steg halverar vi dessa avräkningar. Det innebär att det reella utvecklingssamarbetet förstärks med i budgetförslag och att i stället ska belasta utgiftsområde 8 Migration. Resterande vill vi använda till humanitär hjälp till de människor som lever på flykt i andra delar av världen.