bet · GY01MJU16 · 2011-04-06 00:00:00 — Av anslag 1:21 ska användas för att utveckla kompetensen i den offentliga livsmedelskontrollen i syfte att skapa en bättre kontroll till nytta för företag och konsumenter. ska inom ramen för detta arbete förstärka samordningen mellan olika kontrollmyndigheter inom livsmedelskontrollen. Vidare konstateras i regleringsbrevet att det finns behov av att fortsätta och intensifiera regelförenklingsarbetet för att uppnå det övergripande målet om en märkbar positiv förändring i företagens vardag. En del i detta arbete är att minska företagens administrativa kostnader. Inom Landsbygdsdepartementets ansvarsområden är målet att de administrativa kostnaderna ska minska t.o.m. utgången av 2014. Minskningen ska uppgå till för varje lagstiftningsområde. ska redovisa hur man bedriver sitt regelförenklingsarbete samt lämna ytterligare förslag till förenklingar för företagen inom sitt verksamhetsområde i syfte att uppnå en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Särskild vikt ska läggas vid arbetet att ta fram förslag till förenklingar av EU-lagstiftning. Uppdraget ska redovisas till (Landsbygdsdepartementet) . ges i regleringsbrevet i uppdrag att informera om de stödmedel och åtgärder som kan kopplas till det nya matlandet. ska i sin externa kommunikation ge en samlad bild av länsstyrelsernas, , och arbete inom ramen för det nya matlandet. ska från anslag 1:11 lämna stöd om för kostnader för kvalitets- och marknadsföringsåtgärder för att förbättra kvaliteten hos livsmedel och jordbruksprodukter och om för organisering av och deltagande i jordbruksutställningar och livsmedelsmässor inom EU. Anslag 1:21 får användas för stöd till program för exportfrämjande av svenska livsmedel med huvudsakligt fokus på små och medelstora företag, för stöd till insatser på livsmedelsområdet och för åtgärder som bidrar till en förbättrad konkurrenskraft inom livsmedelssektorn. Medlen ska bidra till att uppfylla regeringens vision det nya matlandet; ska användas till kompetenshöjande insatser på området mervärden i svenskt jordbruk. Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2010/11:MJU2) att de insatser som har genomförts för att främja småskalig slakt bidragit till att 18 små slakterier godkänts av . Dessa nya slakterier utgör mer än hälften av de godkända mindre slakterier som finns . Utvecklingen med ett växande antal småskaliga slakterier har varit positiv. Småskaliga slakterier ska även i fortsättningen gynnas genom att den sänkta avgiften för köttkontroll behålls. Landsbygdsminister har redovisat att fokus i landsbygdsprogrammet ligger på möjligheter till utveckling av levande landsbygder (svar på interpellation 2009/10:3 om de småskaliga jordbruken). Detta är förutsättningarna för utveckling av nyföretagande, nya affärsidéer och verksamheter och därmed nya arbetstillfällen. Här finns insatser för mat med mervärden t.ex. kopplade till småskalig livsmedelsförädling och måltidsupplevelser för att stärka och utveckla som matland. Företagen kan diversifiera sin verksamhet och därmed skaffa fler ben att stå på, de kan finnas kvar och bidra till våra levande bygder. Ett öppet och levande jordbrukslandskap är ofta en viktig faktor för att människor ska vilja bo på eller besöka landsbygden. Inom landsbygdsprogrammet lämnas stöd för just insatser som bidrar till ett öppet och levande landskap. Landsbygdsprogrammet är ett av våra främsta verktyg för att uppnå de av fastlagda miljömålen. Syftet är bl.a. att upprätthålla de natur- och kulturvärden som är beroende av en hävd av marken. Här har såväl småskaliga som större jordbruk möjlighet att få ersättning för att bevara den biologiska mångfalden och kulturmiljövärden i odlingslandskapet. Genom att omfördela medel från jordbrukspolitikens första till dess andra pelare kan vi ytterligare förstärka insatserna för landsbygden. Utskottet föreslår med denna redovisning att motionerna MJ227 (FP), MJ229 (M), MJ272 (KD) yrkande 1, MJ389 (M) och U269 (KD) yrkande 14 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det arbete som pågår. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om svenska hagar (M), om uppgifter i stödansökningar (C), om konsumentskydd (KD) och om tobaksstöd (MP). Jämför reservationerna 4 (MP, V) och 5 (S, MP, V). för jordbruket kan enligt motion MJ339 (M) innebära att svenska hagar riskerar att växa igen och den biologiska mångfalden försämras. Enligt de nya reglerna får det inte finnas fler än 60 träd per hektar för att det ska utgå stöd till en svensk markägare. med träd betraktas inte som jordbruksmark utan som skog och omfattas inte av jordbrukspolitiken. Trädrika betesmarker bör ges stöd för att bevara svenska hagar och marker. Enligt motion MJ443 (C) bör regeringen få i uppdrag att utreda hur länsstyrelserna kan underlätta uppgiftslämnandet genom att lämna underlag för upprättandet av ansökningar kopplade till EU:s jordbrukspolitik. För upprättandet av fastighets- och inkomstdeklarationer lämnar ett underlag i utsända deklarationsförslag, som underlättar de skattskyldigas uppgiftslämnande. I motion U269 (KD) yrkande 5 anförs att konsumentskyddet bör stärkas inom EU. Ett tydligt system för ursprungsmärkning och för ekologisk märkning bör eftersträvas. Det är viktigt att konsumenten får bra och tydlig information om vad olika varor innehåller och vilken klimatpåverkan de har. EU:s stöd till tobaksodling bör upphöra, enligt motion So283 (MP) yrkande 20. EU:s jordbruksstöd bidrar till att låsa in jordbruksmark för ändamål som inte efterfrågas. Den odlade tobaken är av så låg kvalitet att den endast duger för produktion av cigaretter till de minst köpstarka konsumenterna i fattiga länder. Enligt regeringsbeslut tillämpas nya kriterier för ersättning inom det s.k. gårdsstödet inom ramen för den första pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken. De nya kriterierna gäller betes- och slåttermarker och reglerar bl.a. maximal trädtäthet och inslag av buskar och impediment som får finnas på en betes- eller slåttermark för att denna ska kunna berättiga till gårdsstöd. För merparten av betes- och slåttermarkerna i innebär inte de nya kriterierna någon skillnad jämfört med tidigare års tillämpning. För vissa marker medför dock de nya stödkriterierna att markerna riskerar att falla ur gårdsstödet. Därigenom finns också en risk att incitamenten att sköta markerna minskar. I förlängningen kan detta innebära en ökad risk för att betes- och slåttermarkernas natur- och kulturmiljövärden går förlorade. I beslutet anförs vidare att som en del i överenskommelsen om den s.k. hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken fastslås att har rätt att tillämpa andra kriterier för ersättningsberättigande inom landsbygdsprogrammet än inom gårdsstödet. Med stöd av denna överenskommelse godkände kommissionen ett förslag till ändring av Landsbygdsprogram för 20072013. Programändringen innebär bl.a. en höjning av miljöersättningen till alvarbete och skogsbete (betesmarkstyper som i sin helhet faller ur gårdsstödet ) samt till betesmarker och slåtterängar med särskilda värden som inte uppfyller de nya gårdsstödskriterierna för ersättningsberättigande. Syftet med ändringen är att säkerställa fortsatt hävd av dessa marker så att deras höga natur- och kulturmiljövärden kan bevaras. Regeringen gav i uppdrag att följa upp utvecklingen för träd-, busk- och impedimentsrika betesmarker och slåtterängar. Uppföljningen ska omfatta sådana marker som uppfyller kriterierna för stödberättigande inom gårdsstödet eller 2008 men som inte uppfyller dessa regler när det gäller bl.a. maximalt tillåten förekomst av träd, buskar och impediment. Verket ska analysera i vilken mån förutsättningarna för att uppnå de svenska miljökvalitetsmålen, och i synnerhet Ett rikt odlingslandskap, har förändrats på grund av de ändrade kriterierna för stöd och ersättningar och föreslå justeringar av regelverken. Uppföljningsuppdraget omfattas av det uppdrag fått att i samråd med och följa upp och utvärdera miljöeffekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken (regleringsbrev). Innebörden i de ändrade reglerna är enligt Landsbygdsdepartementet att i samband med den s.k. hälsokontrollen fick rätt att tillämpa delvis andra kriterier för betesmarker inom landsbygdsprogrammet än inom gårdsstödet under förutsättning att vissa krav uppfylldes. Innebörden i kriterierna är att för betesmarker (och slåtterängar) med allmänna värden gäller 60 träd per hektar precis som i gårdsstödet. Marker med särskilda värden kan ha hur många träd som helst och ändå berättiga till ersättning. Kraven på en tydlig avgränsning av vilka marker som berättigar till stöd, möjlighet att hitta tillbaka till markerna vid fältkontroll etc. kan tillgodoses genom att det redan före träddiskussionen utarbetades detaljerade s.k. åtagandeplaner för dessa marker. Där framgår exakt vilka block eller skiften som omfattas med vilken areal, hur skötseln ska ske etc. Genom programändringen 2009 höjdes ersättningen för de marker med särskilda värden som föll ur gårdsstödet, dvs. hade mer än 100 träd per hektar eller för stor andel impediment, för att säkerställa fortsatt hävd. Detta gäller också för alvarbete och skogsbete, två betesmarkstyper som också föll ur gårdsstödet. Utskottet föreslår med det anförda att motion MJ339 (M) lämnas utan åtgärd i avvaktan på resultatet av det arbete som pågår. Utskottet instämmer i vad som anförs i motion MJ443 (C) om att berörda myndigheter bör arbeta med att förbättra stödet för uppgiftslämnande i ansökningar om ersättningar kopplade till EU:s jordbrukspolitik. I regeringsbeslut redovisades att ett nytt förenklingsprogram utarbetas i som är tänkt att under nästa mandatperiod ligga till grund för att bredda, utveckla och fördjupa arbetet för att förenkla företagens vardag ytterligare (regeringens skrivelse 2009/10:226 Regelförenklingsarbetet 20062010). Regeringens mål att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler till 2010 förlängs till 2012. ska således fortsätta och vidareutveckla arbetet med att förenkla för företagen inom sitt ansvarsområde. Förutom fokus på att förenkla nationell lagstiftning och EU-lagstiftning ska speciell vikt läggas vid att realisera förbättringar och förenklingar inom områdena kundservice och stödhantering. ska därför analysera förutsättningarna för bl.a. följande projekt: gemensam kundsupport i samarbete med , digitalisering av dokument papperslös handläggning samt e-arkiv för lantbrukaren, samt fortsatt utveckling av mina sidor för ökad överblick och service till lantbrukaren. I uppdraget ska beakta regeringens handlingsplan för e-förvaltning. I syfte att undvika dubbelarbete och för att identifiera förvaltningsgemensamma nyttor ska samråd ske med E-delegationen. Enligt Statens jordbruksverks regleringsbrev finns det behov av att fortsätta och intensifiera regelförenklingsarbetet för att uppnå det övergripande målet om en märkbar positiv förändring i företagens vardag. En del i detta arbete är att minska företagens administrativa kostnader. Inom Landsbygdsdepartementets ansvarsområden är, som har redovisats, målet att de administrativa kostnaderna ska minska t.o.m. utgången av 2014. Minskningen ska uppgå till för varje lagstiftningsområde. ska redovisa hur man bedriver sitt regelförenklingsarbete samt ytterligare förslag till förenklingar för företagen inom verksamhetsområdet i syfte att uppnå en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Särskild vikt ska läggas vid arbetet att ta fram förslag till förenklingar av EU-lagstiftning. Uppdraget ska redovisas . ska verket redovisa vilken service myndigheten ger till blivande respektive befintliga företagare samt hur myndigheten arbetar för att vidareutveckla och förbättra denna service, t.ex. information, vägledning och interaktiva tjänster. Efter samråd med länsstyrelserna ska fortsätta att utveckla sitt styr- och uppföljningssystem över stödprocessen. ska styra handläggning och kontroll samt noggrant följa utvecklingen under stödåret för att säkerställa att direktstöden till lantbruket och stöd till landsbygdsåtgärder i så hög utsträckning som möjligt betalas ut så tidigt som regelverket tillåter. ska dessutom särskilt arbeta med återkrav och hantera de återkrav som är en följd av kommissionens ställningstagande om sanktion för åren 20052008. Utskottet föreslår att motion MJ443 (C) lämnas utan åtgärd i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet. Som utskottet har redovisat när det gäller den gemensamma jordbrukspolitikens inverkan på folkhälsan och frågan om subventionerna till vin- och tobaksodling, beslutades en reform av marknadsordningarna för de s.k. Medelhavsprodukterna olivolja, tobak och bomull samt för humle, jämför rådets förordning (EG) nr 864/2004 (bet. 2008/09:MJU18). Beslutet var i linje med reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003 och innebär att berörda stöd helt eller delvis frikopplas från produktionen. Valet av gröda kommer således inte att i lika hög utsträckning styras av möjligheten att få stöd. För marknadsordningen för tobak innebär beslutet att stödet till tobaksproduktionen frikopplas helt. Hälften av stödet ska då användas till omstruktureringsåtgärder inom ramen för landsbygdsprogrammet. finns det möjlighet att koppla av nuvarande tobaksstöd till produktionen. Utskottet konstaterar att stödet till tobaksproduktionen är helt frikopplat och avstyrker därmed motion So283 (MP) yrkande 20. När det gäller miljömärkning och stärkt konsumentskydd noterar utskottet att EU Ecolabel är ett frivilligt europeiskt märkningssystem som har funnits och som används i tilltagande omfattning (bet. 2010/11:MJU10). hade drygt 1 000 licenser beviljats. EU Ecolabel är en del av en aktionsplan om hållbar konsumtion och produktion som antogs av . En översyn görs av EU Ecolabel, bl.a. i syfte att öka antalet producentgrupper. Vidare startade Krav och Svenskt Sigill 2007 ett projekt i syfte att minska klimatpåverkan genom att skapa ett certifieringssystem för mat där konsumenter kan göra medvetna klimatval och företagen kan stärka sin konkurrenskraft. Fler aktörer har anslutit sig, och drivs projektet i samverkan mellan , Lantmännen, LRF, och . hölls seminariet Klart för klimatcertifierad mat. På seminariet presenterades ett regelverk för klimatcertifieringen och några av de första klimatcertifierade produkterna. Utskottet har tidigare redovisat att det svenska miljöarbetet behöver ta hänsyn till miljöpåverkan i andra länder. Styrmedel och åtgärder måste utformas på ett sådant sätt att inte exporterar miljöproblem. Ett öppet handelssystem är kärnan i en globaliserad ekonomi och nödvändigt för dess återhämtning. Harmonisering av märkning och standarder eller skapandet av nya internationella sådana är en del av denna politik. Inom EU pågår ett arbete med att synliggöra och ta fram data samt beräkningar av konsumtionens globala påverkan, t.ex. inom ramen för EU:s integrerade produktpolitik, för hållbar konsumtion och produktion och en hållbar industripolitik, Europeiska miljöbyråns arbete med en resursstrategi, forskningsprojektet (Environmental Impact of Trade) och REAP (Resources and Energy Analysis Programme). Detta arbete bör följas noga som utgångspunkt för en diskussion om hur den globala miljöpåverkan av svensk konsumtion kan mätas i miljömålssystemet. I syfte att skaffa ett bättre underlag för att bedöma behovet av åtgärder avser regeringen att låta , i samråd med och , följa och i relevanta fall delta i detta arbete. Inom ramen för Marrakechprocessen och utvecklingen av det tioåriga ramverket av program för hållbar konsumtion och produktion pågår en rad aktiviteter i olika länder och regioner för att minska påverkan från produkter. För ekologisk produktion och ekologiska livsmedel gäller rådets förordning (EG) nr 834/2007 och förordning (EG) nr 889/2008 som reglerar märkning och försäljning av ekologiska livsmedel inom EU. Förordningen föreskriver att ekologiska produkter ska ursprungsmärkas. När det gäller klimatmärkning konstaterar utskottet att i finns privata initiativ, t.ex. Krav och Svenskt Sigill, som arbetar med en klimatcertifiering av livsmedel. Dessutom pågår ett arbete inom den internationella standardiseringsorganisationen (ISO) vad gäller klimatrelaterade standarder. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet pågår studier inom såväl den nordiska miljömärkningen Svanen som EU:s miljömärkningssystem EU Ecolabel om att eventuellt låta dessa märkningar också omfatta livsmedel, vilket inte är fallet . I Svanen har en förstudie om bröd tagits fram, men finns inga beslut om hur man ska gå vidare. Inom EU Ecolabel har en konsult upphandlats för detta arbete och ska kommissionen lägga fram en rapport. I arbetet med kommissionens förslag KOM(2008) 40 till ny förordning om livsmedelsinformation till konsument ingår regler för ursprungsmärkning, dvs. märkning av ursprungsland. Ursprungsmärkning är en av flera större frågor. Regeringen arbetar i förhandlingarna mot obligatorisk ursprungsmärkning men har accepterat det belgiska ordförandeskapets kompromiss, nämligen att ett utökat sådant krav läggs på kött från gris, får, get och fjäderfä. anser att kravet bör utvidgas till flera livsmedelsgrupper. Det s.k. kvalitetspaketet (KOM(2010) 733, KOM(2010) 738) omfattar bl.a. handelsnormer för livsmedel och de olika formerna för skyddade beteckningar som baseras på geografiskt ursprung och traditionell produktionsmetod samt övriga certifieringssystem. Vid överläggning i miljö- och jordbruksutskottet enligt 10 kap. 4 § riksdagsordningen framfördes att regeringen välkomnar förslagets syfte, bl.a. att höja statusen på europeiska livsmedel och att genomföra förenklingar av regelverket. Regeringen understryker vikten av en minskad reglering och en minskad administrativ börda för primär- och livsmedelsproducenter. Landsbygdsminister har redovisat att många konsumenter i och i andra länder har ett stort intresse av att veta hur produkterna de köper har producerats och kan tänkas påverka omgivningen (interpellation 2010/11:75). Konsumenternas engagemang är en stor tillgång för ett hållbart samhälle och så att vi kan bruka utan att förbruka. Miljösmart konsumtion kan ske på många olika sätt. Det är inte alltid som närproducerade produkter är bättre ur ett miljö- eller klimatperspektiv. Det finns ett växande intresse hos konsumenterna att köpa produkter med olika typer av miljö- och klimatmärkningar. Det är därför positivt att certifiering på initiativ av marknadens aktörer växer fram eftersom det ökar konsumentens möjligheter att välja. Det är dock viktigt att sådana initiativ ser till en produkts hela s.k. fotavtryck, dvs. hur mycket en produkt påverkar miljön från det att den produceras till det att varan fraktas hem till konsumenten. Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2009/10:MJU10) att den som släpper ut en produkt på marknaden har ansvar för att den är säker och korrekt märkt. och kommunerna har ansvar för att följa upp att livsmedlen är märkta och att de inte är för gamla. Utskottet har självfallet ingen annan uppfattning än vad som anförs i motion U269 (KD) yrkande 5 om att konsumentskyddet ytterligare kan stärkas men anser att den lämnade redovisningen i allt väsentligt tillgodoser syftet med motionen. Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett ökat samhälleligt engagemang inom växtförädling och avel (MP) och om europeiskt samarbete för utveckling av utsäde och husdjur (MP). Jämför reservation 6 (MP). I fråga om en utredning om behovet av och formerna för ett ökat samhälleligt engagemang inom såväl djuravel som växtförädling anförs i motion MJ434 (MP) yrkande 1 att dagens växtförädlingsarbete och avelsarbete sker i en kommersiell miljö där det inte finns tillräckligt ekonomiskt utrymme för att förädla utifrån långsiktiga samhälleliga intressen. Vidare bör regeringen överväga att inom ramen för revideringen av EU:s jordbrukspolitik lyfta fram frågan om ett europeiskt samarbete för utveckling av utsäde och husdjur med egenskaper av betydelse för ekologisk produktion (yrkande 2). Frågan bör utredas. Utskottet konstaterar att växtförädling och djuravel till största del är ett näringslivsintresse som i huvudsak måste klara de kommersiella spelregler som gäller, och grundinställningen är att det inte är ett statligt åtagande att förse marknaden med nya sorter. Regeringen har dock bedömt att växtförädling av grödor för nordliga förhållanden, från och norrut, behöver visst stöd. Genom beslut i regleringsbrev för Formas och har särskilda medel avsatts för satsningar på sådan växtförädling. Enligt regleringsbrev , anslag 1:23, ska betalas ut till () för dess arbete med att utveckla växtförädlingen av grödor avsedda för odling i och . Medel för stöd till samfinansierad forskning inom växtförädlingsområdet ska enligt regleringsbrev för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, anslag 1:30, betalas ut för forskning i enlighet med avtal mellan forskningsrådet och Stiftelsen , varav från vardera parten ska finansiera verksamhet vid SLU under förutsättning av medfinansiering av SLU. Slutligen ska enligt sitt regleringsbrev redovisa verksamheten kring växtförädling av grödor avsedda för framtida odling i och . Dagens växtförädling och husdjursavel sker således i en kommersiell miljö. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet är situationen inom husdjursaveln olika för olika djurslag. Inom aveln med nötboskap och svin bedöms de nuvarande vanliga raserna fungera bra, även i ekologisk produktion. Får och getter fungerar också över lag bra, och särskilt när det gäller får har vi svenska raser som är välanpassade och lämpliga för ekologisk produktion. Det är i synnerhet hos fjäderfä som det kan finnas problem, särskilt när det gäller slaktkycklinguppfödningen, där djurmaterialet har för snäv genetisk bas och är under kontroll av stora multinationella företag. Växtförädlingen äger till största del rum i de stora utsädesföretagen som är verksamma i flera länder. Viss växtförädling fokuserad på behoven inom ekologisk produktion finns redan på ett antal platser i . Det anförs regelbundet att många av de äldre sorterna fungerar bra för ekologisk odling i och med att dessa sorter är anpassade till platserna de ska odlas på. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 23) redovisades att inom för fiske och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk fortsätter arbetet med att profilera som en global aktör för att möta de stora utmaningarna globalisering och klimatförändringar. En viktig fråga är det nordiska samarbetet inom den gemensamma institutionen (Nordgen), placerad i . kommer i det internationella samarbetet att verka för att samförstånd uppnås globalt om hur de genetiska resurserna ska bevaras och hållbart brukas. I en värld med ett förändrat klimat är anpassade växtsorter och djurraser ovärderliga för världens livsmedelsförsörjning. Under anslag 1:29 redovisas ett samnordiskt initiativ för utveckling av nya växtsorter som lämpar sig för ett förändrat nordiskt klimat. Utvecklingen ska ske i samarbete mellan stat och växtförädlingsnäring. Regeringen föreslår att under 20112014 avsätts för den svenska, statliga delen av samarbetsprojektet (bet. 2010/11:MJU2, rskr. 2010/11:120). Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet finns gemensamma intressen mellan de nordiska länderna för ett odlingsmaterial som är anpassat till de särskilda förhållanden som råder i och även möjligheter som samordning och ansvarsuppdelning. Detta samarbetsprojekt ska främst ägnas åt s.k. pre-breeding (förförädling där nya egenskaper förs in en anpassad genetisk bakgrund, för att sedan förädlas till nya växtsorter) och metodutveckling. Samarbetet ska ske inom ramen för ett offentlig-privat partnerskap där en koppling till de initiativ som tagits inom () ska göras och samordningen ske i Nordiskt Genresurscenter. Formas lyfter i sin forskningsstrategi fram forskningsteman som är centrala för en hållbar utveckling.