bet · GZ01NU3 · 2011-11-30 00:00:00 — 2011/12:NU3 Utgiftsområde 21 Energi I detta betänkande behandlas regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) vad gäller utgiftsområde 21 Energi samt 38 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Utskottet tillstyrker de av regeringen föreslagna anslagen (totalt ca ) för inom utgiftsområdet. Vidare ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till avgiftsuttag för elberedskapsavgiften samt vad regeringen i övrigt har föreslagit om de olika anslagen. Motioner med förslag om andra anslagsbelopp än vad regeringen föreslagit avstyrks . Företrädare i utskottet för Socialdemokraterna, har avstått från att delta i beslutet om anslag och hänvisar i särskilda yttranden i stället till de budgetförslag som respektive parti lagt fram. När det gäller tillstyrker utskottet regeringens förslag dels till investeringsplan för perioden 20122014, dels till finansiella befogenheter . Vidare tillstyrker utskottet att bemyndigar regeringen att låta affärsverket förvärva svenska statens andel av tillgångarna i och därefter likvidera detta bolag. Utskottet avstyrker en motion om tekniklösningen för kraftledningsprojektet med hänvisning till tidigare ställningstagande. I betänkandet behandlas dessutom motioner som rör mål och riktlinjer för energipolitiken, ett uppdrag till om förnybar energi, en nationell strategi för biogas och ett planeringsmål för solenergi. Samtliga motionsyrkanden inom nyssnämnda områden avstyrks av utskottet. I detta sammanhang redogör utskottet för sin syn på energipolitikens inriktning och erinrar om de mål för energipolitiken som har beslutat om. Andra uppfattningar än de som utskottets majoritet står bakom redovisas i sju reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål och riktlinjer för energipolitiken 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkande 20, 2011/12:MJ307 av (KD) yrkandena 911, 2011/12:N205 av (S), 2011/12:N217 av och (båda S), 2011/12:N257 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 35, 2011/12:N258 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2011/12:N260 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2011/12:N266 av och (båda S), 2011/12:N268 av m.fl. (M), 2011/12:N293 av och (båda M), 2011/12:N343 av m.fl. (S) yrkandena 14 och 7, 2011/12:N364 av m.fl. (V) yrkande 5, 2011/12:N404 av m.fl. (SD), 2011/12:N406 av och (båda SD), 2011/12:N409 av (M) och 2011/12:N415 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (V) Uppdrag till om förnybar energi 2011/12:N257 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 5 (S, MP, V) Nationell strategi för biogas 2011/12:N260 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 6 (S, MP, V) 2011/12:N208 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:N231 av (C) och 2011/12:N415 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 7 (S, MP, V) 2011/12:N267 av och (båda S). Svenska kraftnäts investeringsplan och finansiella befogenheter godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20122014. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 21 punkt 11. Svenska kraftnäts finansiella befogenheter bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad som föreslås i propositionen. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 21 punkt 12. bemyndigar regeringen att låta förvärva svenska statens andel av tillgångarna i och därefter likvidera bolaget . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 21 punkt 13. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi Bemyndigande för anslaget 1:2 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 21 punkt 1. Bemyndigande för anslaget 1:3 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:3 Insatser för uthållig energianvändning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 21 punkt 2. Bemyndigande för anslaget 1:4 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 21 punkt 3. Bemyndigande för anslaget 1:5 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Energiforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 under 20132015. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 21 punkt 4. Bemyndigande för anslaget 1:7 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:7 Planeringsstöd för vindkraft m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 21 punkt 5. Bemyndigande för anslaget 1:9 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:9 Energiteknik besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 21 punkt 6. Bemyndigande för anslaget 1:10 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:10 Elberedskap besluta om beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20132016. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 21 punkt 8. Bemyndigande för anslaget 1:11 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:11 Energieffektiviseringsprogram besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 21 punkt 9. Bemyndigande för anslaget 1:12 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:12 Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 21 punkt 10. fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst . Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 21 punkt 7. Anslag inom utgiftsområde 21 Energi anvisar för anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt uppställning i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 21 punkt 14. Motioner om anslagen m.m. 2011/12:N347 av m.fl. (S), 2011/12:N367 av m.fl. (V), 2011/12:N415 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 5, 2011/12:N418 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2011/12:N421 av m.fl. (SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP)1, (M), (S)2, (M), (S)3, (M), (S)4, (M), (S)5, (FP), (C), (S)6, (M), (SD)7, (V)8, (S)9 och (KD). Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Avstår från ställningstagande under punkt 8. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas proposition 2011/12:1 (budgetpropositionen) vad gäller utgiftsområde 21 Energi 38 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . fattade beslut om ramarna för de olika utgiftsområdena och om en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden för 20132015 och ställde sig då bakom de ramar för utgiftsområde 21 Energi som angetts i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU1). I reservationer (S, MP, SD, V) förordades avvikelser från dessa ramar. Av följande tabell framgår regeringens och oppositionspartiernas förslag. Ramen för utgiftsområde 21 Energi uppgår enligt beslut till ca 2012. Tabell Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 21 Energi 2012 (föresl. 2013 (utgiftsberäkning) 2014 (utgiftsberäkning) 2015 (utgiftsberäkning) I betänkandet behandlar utskottet inledningsvis motioner om energipolitikens inriktning. Därefter tar utskottet ställning till de förslag som läggs fram i propositionen om och en motion som rör affärsverkets verksamhet. Avslutningsvis behandlas anslagsfrågor m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som på olika sätt berör mål och riktlinjer för energipolitiken. Utskottet redogör för sin syn på energipolitikens inriktning och erinrar om de mål som har beslutet om. Vidare avslår ett motionsyrkande med innebörden att ska utreda när energisystem kan vara helt baserat på förnybara energislag. Utskottet hänvisar i detta fall till redan fastställda mål. avslår även ett motionsyrkande om att en nationell strategi för biogas ska tas fram. Utskottet erinrar om att ett förslag till biogasstrategi redan tagits fram och att beredning av detta förslag pågår. Därtill avslår motionsyrkanden om att det ska inrättas planeringsmål för solenergi. Utskottet anser inte att det föreligger behov av en planeringsram för utbyggnaden av solenergi. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD), 4 (V), 5 (S, MP, V), 6 (S, MP, V) och 7 (S, MP, V). Utgiftsområde 21 Energi omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi. Ansvaret för att genomföra åtgärderna har främst (), och (). I propositionen redovisar regeringen bl.a. resultaten inom utgiftsområdet (avsnitt 2.4) och politikens inriktning (avsnitt 2.5). När det gäller resultatredovisningen hänvisas i första hand till nyssnämnda avsnitt i propositionen. I det följande redogörs kortfattat för politikens inriktning så som den redovisas i propositionen. Energipolitiken ska enligt vad som anförs i propositionen skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Visionen är att 2050 har en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser. Vidare anförs att det inom energiområdet finns tre långsiktiga prioriteringar. För det första ska användningen av fossila bränslen för uppvärmning avvecklas till 2020. För det andra ska fordonsflotta vara oberoende av fossila bränslen 2030. För det tredje ska ett tredje ben med ny, förnybar elproduktion utvecklas för att minska beroendet av kärnkraft och vattenkraft. I propositionen framhålls att målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Enligt regeringen är en nordisk elmarknad nödvändig för ett effektivt utnyttjande av gemensamma produktionsresurser i . Flaskhalsar i det nordiska elnätet samt mellan och kontinenten ska byggas bort. Målsättningen är, anförs det, att en gemensam nordisk slutkundsmarknad ska införas . Vidare framhålls att det är nödvändigt att kundernas ställning är definierad och stark för att elmarknaden ska kunna fungera effektivt. Beträffande naturgasmarknaden betonas att det inte är aktuellt med en utvidgad, storskalig utbyggnad av naturgas i . Naturgasen kan ha betydelse , då främst i anläggningar inom industrin och för högeffektiv kraftvärme, anförs det. När det gäller värmemarknaden ska politiken även fortsättningsvis bygga på fungerande konkurrens mellan olika uppvärmningsformer. har fastställt ett övergripande mål om effektivare energianvändning till 2020 (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25). Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet om . På kortare sikt gäller det vägledande målet att energibesparingen med avseende på slutanvänd energi till 2016 är av det årliga energianvändningsgenomsnittet 20012005. Därtill finns ett mellanliggande mål om att energibesparingen 2010 är av det årliga energianvändningsgenomsnittet 20012005. genomförs ett energieffektiviseringsprogram, vilket bl.a. omfattar ett förstärkt regionalt och lokalt klimatarbete samt insatser för information, rådgivning, teknikupphandling och marknadsintroduktion. Regeringen gör bedömningen att den kommunala energi- och klimatrådgivningen behöver utvecklas till att även innefatta en förmedling av lokalt och regionalt anpassad kunskap om användningen av förnybar energi m.m. Regeringen anser även att det är angeläget att också i fortsättningen bidra med finansiering av stöd för bl.a. teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. Därtill framhålls att ytterligare åtgärder för att öka energieffektiviteten kan komma att införas som en följd av kommissionens förslag till ett nytt direktiv om energieffektivitet. Som ett första steg avser regeringen att ge i uppdrag att utreda konsekvenserna av olika sätt att utforma ett system med s.k. vita certifikat i . har även fastställt en rad olika mål för förnybar energi i (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25). Bland annat ska andelen förnybar energi vara av den totala energianvändningen 2020. Vidare ska andelen förnybar energi inom transportsektorn vara . För att nå det övergripande målet har ambitionen för elcertifikatssystemet höjts, och ett nytt mål om en ökning med ny förnybar el till 2020 jämfört med nivå har beslutats av (prop. 2009/10:133, bet. 2009/10:NU16). Därtill har en nationell planeringsram för vindkraft fastställts till motsvarande en årlig produktionskapacitet om , varav på land och till havs (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25). För att nå det mål som ställts upp inom ramen för elcertifikatssystemet bedömer regeringen att det krävs en omfattande utbyggnad av vindkraften. Även informationsinsatser om vindkraft är nödvändiga för att bidra till en ökad acceptans. En annan viktig del i arbetet med att motverka klimatförändringar är att behålla en hög produktion av vattenkraft som fastställda miljökvalitetsmål och ingångna gemenskapsrättsliga åtaganden uppfylls. De svenska nationalälvarna, och övriga i angivna älvsträckor, ska fortsatt skyddas från utbyggnad. I propositionen framhålls även att biogas kan spela en viktig roll i det svenska energisystemet, inte minst lokalt och regionalt. Utvecklingen med biogas för fordon bör fortsatt stimuleras. Enligt regeringen kommer kärnkraft att vara en viktig del av svensk elproduktion . biföll propositionen Kärnkraft förutsättningar för generationsskifte (prop. 2009/10:172, bet. 2009/10:NU26). Beslutet innebar att ett tillstånd för uppförande och drift av en ny kärnkraftsreaktor förutsätter att den nya reaktorn ersätter en av de befintliga reaktorerna, att den äldre reaktorn är permanent avstängd när den nya reaktorn tas i drift och att den nya reaktorn uppförs på en plats där någon av de befintliga reaktorerna är lokaliserad. Beslutet innebar även att lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling upphävdes vid utgången av . biföll även propositionen Kärnkraften ökat skadeståndsansvar (prop. 2009/10:173, bet. 2009/10:CU29). Beslutet innebar bl.a. att atomansvarighetslagen (1968:45) ersattes av en ny lag som reglerar ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor. Beslutet innebar också att det infördes ett obegränsat ansvar för innehavare av kärntekniska anläggningar och att innehavare av kärnkraftsreaktorer ska finansiera ansvaret . Därtill framhålls i propositionen att stödet till forskning och innovation inom energiområdet är en viktig och integrerad del av energipolitiken. Insatserna bör fokuseras på områden inom vilka har en nationell styrkeposition i form av naturresurser eller kompetens samt goda förutsättningar för export av teknik eller kunnande. Regeringen avser att återkomma om energiforskningsfrågorna i samband med den forsknings- och innovationspolitiska proposition som planeras . En annan del i arbetet med att förverkliga ambitionerna inom klimat- och energipolitiken är utveckling, kommersialisering och spridning av ny teknik. Enligt regeringen är det angeläget att stimulera användningen av energitekniker som är gynnsamma i ett klimatperspektiv, men som ännu inte är kommersiellt konkurrenskraftiga i jämförelse med tekniker som redan är etablerade på marknaden. Två tydliga exempel på sådana tekniker är, enligt vad som anförs i propositionen, biogas och solceller. Inriktningen av den svenska energipolitiken lyfts fram i kommittémotion 2011/12:N343 (S) och ett tillkännagivande begärs om med vilken inriktning politiken bör föras. Motionärerna framhåller, med krav om ytterligare riksdagsuttalanden, bl.a. att energipolitiken måste bidra till en omställning av dagens energisystem till att bli långsiktigt hållbart. Målet måste vara att trygga tillgången på el och annan energi med en energiproduktion som har låg inverkan på hälsa, miljö och klimat, och att göra det på internationellt konkurrenskraftiga villkor. För att nå dit krävs investeringar i det svenska energisystemet och en satsning på den förnybara energiproduktionen i form av vind-, bio- och solenergi. Vidare framhålls att energieffektivisering måste vara en grundläggande del i den framtida energipolitiken, och motionärerna förordar att målet bör vara att energianvändningen i blir effektivare 2020. För att nå målet om ett fossilfritt samhälle 2050 krävs, enligt motionärerna, en ökad samverkan och breda politiska överenskommelser över blockgränserna. Utgångspunkten för en sådan överenskommelse måste vara att kärnkraften successivt fasas ut och ersätts med förnybara energislag. Avvecklingen av kärnkraften måste dock ske på ett sådant sätt att den inte äventyrar konkurrenskraften för den svenska industrin. I motion 2011/12:N205 (S) föreslås att sätter upp som mål att direktverkande el som uppvärmningsform ska vara avvecklad och ett riksdagsuttalande om detta förordas. Behovet av en ansvarsfull och långsiktig energipolitik för svensk basindustri framhålls i motion 2011/12:N217 (S). Motionärerna betonar att energipolitiken dels måste sörja för att det finns en tilltro till energiförsörjningen på lång sikt, dels se till att energipriserna hålls på en konkurrenskraftig nivå. Vidare framhålls att beskattningen av energiproduktionen måste hanteras på ett sätt så att konsekvenserna för basindustrin beaktas. Ett riksdagsuttalande om nödvändigheten av investeringar i en konkurrenskraftig elproduktion förordas i motion 2011/12:N266 (S). Motionärerna anser att energipolitiken måste ta hänsyn till tillgången på billig energi för en fortsatt industriell utveckling och tillväxt i . Att det bör påbörjas en utbyggnad av den svenska kärnkraften framhålls i motion 2011/12:N268 (M). Enligt motionärerna är det ohållbart att fortsätta lagandet och lappandet av åldrande reaktorer. Den bästa investeringen vore i stället att bygga nya kärnkraftsreaktorer. är det viktigt att inga statliga stöd eller subventioner påräknas för detta, anförs det. I motion 2011/12:N293 (M) förespråkas ett riksdagsuttalande om att förhandlingarna för att lösa upp korsägandet inom den svenska energiproduktionen bör återupptas. Motionärerna betonar bl.a. att den svenska industrin inte har råd med fortsatta energiprishöjningar. Ett riksdagsuttalande om behovet av att utveckla den svenska kärnkraften förordas i motion 2011/12:N409 (M). Enligt motionären kommer kärnkraften att ha en nyckelroll i kampen mot klimatförändringar, och bör gå i täten när det gäller utveckling och implementering av nästa generations kärnkraft. I partimotion 2011/12:Fi241 (MP) föreslås ett riksdagsuttalande om att regeringen ska återkomma med förslag för en höjd ambitionsnivå inom energiområdet. Enligt motionärerna kan ha ett energisystem baserat helt på förnybar energi om rätt beslut fattas, och i motionen framhålls att målet bör vara att skapa ett helt förnybart energisystem till 2030. För att nå dit måste dels energin användas smartare än vad som sker , dels produktionen av förnybar energi öka. Vidare redogör motionärerna för olika åtgärder för att uppnå detta mål och de hänvisar till de förslag som lagt fram. Även i partimotion 2011/12:N257 (MP) framhålls behovet av ett övergripande mål för den svenska energipolitiken, nämligen att energisystemet helt ska baseras på förnybara energikällor. Enligt motionärerna är det rimligt att ett sådant mål kan nås till 2030, men de menar att bör ges i uppdrag att utreda vilket år energisystem kan vara helt baserat på förnybara energikällor samt lämna förslag på åtgärder som krävs för att nå detta mål. Vidare förordas ett riksdagsuttalande om att effektiviteten i utnyttjandet av energi bör höjas så att användningen kan minska. Motionärerna anser att takten i effektiviseringsarbetet åtminstone bör uppgå till den nivå som antagits av EU, dvs. till 2020, vilket innebär en absolut minskning av energianvändningen . Regeringen har enligt motionärerna dock valt att räkna på ett sätt som innebär att utsläppen i stället tillåts att öka betydligt. Dessutom förordas ett riksdagsuttalande om att utbyggnadstakten för förnybara energikällor bör fördubblas. Utbyggnadstakten bör vara i stället för de som regeringen planerar . Motionärerna förordar även att tydliggör för regeringen att det behövs planeringsmål för alla förnybara energislag. Sådana mål behövs dels för att kunna utforma effektiva styrmedel, dels för att utbyggnaden ska hålla sig inom gränserna för vad som är hållbart. mål för energieffektivisering till 2020 tas även upp i kommittémotion 2011/12:N258 (MP). Motionärerna anser att mål bör omformuleras så att det innebär en minskning av energianvändningen i i absoluta tal, inte bara relativt, då detta innebär att energianvändningen i kommer att vara minst lika stor som . I kommittémotion 2011/12:N260 (MP) efterlyses en långsiktig biogasstrategi och motionärerna förordar ett riksdagsuttalande om att det behövs en helhetsstrategi för biogas inklusive mål och åtgärder. Vidare framhålls att ett nationellt mål om en årlig biogasproduktion till 2020 bör fastställas. Enligt motionärerna är förslaget från Region och på ett bra uppslag för ett nationellt mål för biogasen. I motion 2011/12:N208 (MP) förordas ett produktionsmål för solenergi i . Enligt motionären bör ett mål om att uppnå en total produktion på värme och el till 2030 ingå i omställningsarbetet. Vidare föreslås att regeringen ger berörda myndigheter i uppdrag att föreslå hur ett sådant mål kan uppnås. Ett nationellt mål för solenergi efterfrågas även i motion 2011/12:N231 (C). Enligt motionären bör ett nationellt mål för solenergi om solvärme och solel till 2030 kunna utarbetas. Vidare bör förslag till åtgärder som leder till att uppfylla dessa mål utarbetas av berörda myndigheter. Att det öppnas en möjlighet för fler aktörer att bygga ny kärnkraft i än de befintliga ägarna av dagens kärnreaktorer efterlyses i motion 2011/12:N404 (SD) och ett riksdagsuttalande om det förordas. I motionen påpekas att konkurrensen är satt ur spel genom skrivningen energiöverenskommelse om att bara ägarna till de befintliga kärnkraftverken har rätt att bygga nya reaktorer. Motionärerna förespråkar en ordning där byggrätten till nya kärnkraftsreaktorer kan övergå till andra intressenter om de nuvarande ägarna till kärnkraftsanläggningarna motsätter sig nyinvesteringar. I motion 2011/12:N406 (SD) förordas att statsmakterna satsar mer på kärnkraften, både vad gäller forskning och utbyggnad. Enligt motionärerna är ett utbyte av fossila bränslen mot kärnenergi möjligen den viktigaste lösningen för en hållbar framtid. bör även, anförs det i motionen, säkra en högre nyttjandegrad av den befintliga kapaciteten. Samägandet av den svenska kärnkraften tas upp i kommittémotion 2011/12:N364 (V) och ett riksdagsuttalande förordas om att regeringen bör återuppta ansträngningarna att bryta upp detta ägande. Olika åtgärder för att främja sol- och vindenergi förordas i kommittémotion 2011/12:N415 (V). Motionärerna vill bl.a. inrätta ett planeringsmål för solenergi om solel och solvärme. bör få i uppdrag att ge förslag på åtgärder för att nå ett sådant planeringsmål. Vidare förordas en höjd ambitionsnivå inom elcertifikatssystemet för att kunna ta till vara den potential som en fortsatt utbyggnad av vindkraften skulle innebära. Målet för elcertifikatssystemet bör därför höjas till till 2020.