bet · GZ01CU6 · 2011-12-14 00:00:00 — Detta system skulle gälla privatägda stora bolag i EU eller företag som är börsnoterade i EU och verksamma inom olje-, gruv- eller skogsbruksnäringen. Den landsvisa rapporteringen skiljer sig från ordinarie redovisning genom att räkenskaperna presenteras för varje enskilt land där företaget är verksamt i stället för som en enda uppsättning övergripande uppgifter. Om ett multinationellt företag redovisar vilka skatter, avgifter och bonusar det betalar till ett värdland visar det också företagets finansiella betydelse för värdländerna. Detta öppnare tillvägagångssätt skulle uppmuntra ett mer hållbart företagande. För att alla olika typer av företag som är verksamma på dessa områden ska omfattas av systemet med landsvis rapportering föreslår kommissionen en revidering av både direktivet om insyn (2004/109/EG) (så att börsnoterade företag omfattas) och redovisningsdirektiven (78/660/EEG och 83/349/EEG) (så att stora icke börsnoterade företag omfattas). Av faktapromemorian 2011/12:FPM42 framgår att regeringen på ett allmänt plan anser det vara positivt med en god genomlysning av företag som är verksamma inom utvinningsindustrin och med avverkning av primärskog. Utskottet kan inte finna annat än att inriktningen av motionärens förslag ligger i linje med det pågående arbetet inom EU. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd från med anledning av motionen, och den bör därför avslås. Lagen om ekonomiska föreningar Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande som rör lagen om ekonomiska föreningar. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 3 (MP). I motion 2011/12:N252 yrkande 5 föreslår m.fl. (MP) ett tillkännagivande om att regeringen bör se över lagen om ekonomiska föreningar i syfte att undersöka eventuella fördelar med att dela upp den juridiska personen i två delar för att tydliggöra den icke vinstdrivande formen. presenterade sitt slutbetänkande En ny lag om ekonomiska föreningar (SOU 2010:90). Utredningen konstaterar bl.a. att förutsättningarna för ett sådant företagande som sker i den ekonomiska föreningens form har förändrats betydligt. Konkurrensen från företagande i annan form har ökat. har det etablerats nya slag av kooperativ. Användningen av den ekonomiska föreningsformen har dock hämmats av att regelverket ibland har uppfattats som otillräckligt eller osäkert. Den nuvarande lagen om ekonomiska föreningar är, enligt utredningen, dessutom i behov av en genomgripande språklig och redaktionell omarbetning. För att underlätta för företagen bör regleringen också göras tydligare och mer överskådlig. I en del avseenden finns det också ett behov av att anpassa lagen om ekonomiska föreningar till bestämmelserna aktiebolagslag. Allt detta har föranlett utredningen att föreslå en helt ny lag om ekonomiska föreningar. Utredningens förslag remissbehandlades och är nu föremål för vidare beredning inom . Motionsyrkanden om en översyn av lagen om ekonomiska föreningar har behandlats av utskottet , i betänkande 2010/11:CU15. Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till pågående beredningsarbete. slutbetänkande har remissbehandlats och är nu föremål för vidare beredning inom . Utskottet anser att det pågående arbetet inte bör föregripas genom någon åtgärd från sida. Motionen bör därför avslås. Regler för socialt företagande Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om krav på särskild lagstiftning för socialt företagande. Utskottet hänvisar till pågående arbete såväl nationellt som inom EU. Jämför reservation 4 (MP). I motion 2011/12:N252 yrkande 4 föreslår m.fl. (MP) ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda om det krävs en särskild lagstiftning för sociala företag. konstaterar i sitt slutbetänkande (SOU 2010:90) att gällande rätt medger att en ekonomisk förening har andra syften än det grundläggande syftet att främja medlemmarnas ekonomiska intressen. Utredningen hänvisar till att det i doktrinen har uttalats att det inte bör vara ett registreringshinder att en förening har dubbla syften, på så sätt att verksamheten dels ska gynna föreningsmedlemmarnas ekonomiska intressen, dels fullfölja ett ideellt syfte. Enligt vad utredningen kommit fram till förefaller det inte som att den nuvarande lagstiftningens krav på att ekonomiska föreningars verksamhet ska gynna medlemmarnas ekonomiska intressen orsakar några särskilda problem. Föreningar med social verksamhet brukar inte vägras registrering, och godkänner regelmässigt stadgeformuleringar som innebär att den aktuella föreningens ändamål är att främja medlemmarnas ekonomiska och sociala intressen, dvs. föreningar med dubbla syften. anser dock att för en del sociala företag kan såväl aktiebolagsformen som den ekonomiska föreningsformen framstå som främmande, medan den ideella föreningsformen framstår som alltför oreglerad och osäker. Det talar, enligt utredningen, för att det bör finnas någon form av associationsrättslig reglering, avsedd särskilt för sociala företag med utpräglat ideella syften. Denna fråga kräver, enligt utredningen, emellertid överväganden som utredningen inte har haft möjlighet att göra inom ramen för uppdraget. Som tidigare nämnts har utredningens förslag remissbehandlats och är nu föremål för vidare beredning inom . Kommissionen lade fram ett åtgärdspaket till stöd för entreprenörskap och ett ansvarstagande företagande. Kommissionen framhåller att socialt företagande påverkar samhället i positiv riktning och ställer upp sociala mål för sitt företagande i stället för att bara maximera sin vinst. Den sociala ekonomin utgör av alla företag i och har över 11 miljoner anställda. Initiativet för socialt entreprenörskap omfattar en rad åtgärder för att främja en vidareutveckling av detta. Häri ingår förslag om sätt att förbättra dessa företags tillgång till finansiering (bl.a. till EU-finansiering via strukturfonderna och genom att framöver skapa ett finansiellt instrument för att sörja för sociala investeringsfonder och finansförmedlare med låne-, egenkapital- och riskdelningsinstrument), åtgärder för att förbättra deras synlighet samt en förenklad lagstiftning (t.ex. det kommande förslaget för en europeisk stadga för stiftelser, den kommande omarbetningen av reglerna om offentlig upphandling och åtgärder för statligt stöd för sociala och lokala tjänster). Motsvarande motionsyrkande om socialt företagande har behandlats av utskottet i betänkande 2010/11:CU15. Motionsyrkandet avstyrktes med hänvisning till pågående arbete såväl nationellt som inom EU. Utskottet kan konstatera att frågor som ligger i linje med motionsönskemålen alltjämt är föremål för arbete såväl nationellt som inom EU. Utskottet anser därför att det inte finns skäl att föreslå någon åtgärd från sida med anledning av motionen. Den bör avslås. Ytterligare lagstiftning om franchising Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande som rör förslag om ytterligare lagstiftning om franchising. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 5 (S). I motion 2011/12:C378 konstaterar (S) att lagen om franchisegivares informationsskyldighet som antogs av är ett första steg i syfte att förhindra missbruk av franchising. Enligt motionären kvarstår dock en rad problem att lösa. Motionären anser därför att regeringen redan nu bör överväga ytterligare reformer på detta område. Regeringen bör bl.a. överväga att införa en förhandlingsrätt för franchisetagare, bestämmelser om uppsägning av avtalen och ekonomisk kompensation vid inlösen i samband med uppsägning samt förbjuda oskäliga avtalsvillkor. Ett tillkännagivande yrkas med detta innehåll. Motsvarande motionsyrkanden har behandlats av utskottet (se t.ex. bet. 2009/10:CU13 och bet. 2010/11:CU15). Utskottet ansåg då att det inte fanns skäl att ytterligare lagreglera franchiseavtalen. Vidare uttalade utskottet att en sådan lagstiftning skulle motverka regeringens och uttalade ambition att minska regelbördan för näringslivet. Utskottet anser att det inte finns skäl för att frångå sina tidigare ställningstaganden. Motionen bör därför avslås. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Könsfördelningen i bolagsstyrelser m.m., punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), Amineh Kakabaveh (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2011/12:C260 yrkandena 1 och 2, 2011/12:C338 yrkandena 1 och 2, 2011/12:C346 yrkande 5 och 2011/12:A334 yrkande 3 och avslår motion 2011/12:C295. Enligt vår uppfattning måste man sträva efter en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. Jämställdhet är en fråga om mänskliga rättigheter, demokrati och rättvisa, men också om att ta till vara alla människors kompetens. Om kompetensen hos både kvinnor och män i näringslivet tillvaratas får företagsledningarna den bästa sammansättningen, vilket gynnar företagen och därmed tillväxten. Forskning visar att ledande befattningshavare inte väljs enbart på grundval av kompetens. Män, som i de flesta fall styr nomineringsprocessen, väljer ofta män just därför att de är män. Enligt vår uppfattning finns det ett behov av kvinnlig representation i företagens valberedningar. När det gäller aktiebolag i vilka staten har ett bestämmande inflytande hade den tidigare regeringen ställt upp delmålet att andelen kvinnliga styrelseledamöter skulle vara . Målet uppnåddes genom ett kontinuerligt och systematiskt nomineringsarbete. är det svårt för kvinnor att ta sig upp till de privata bolagens ledningsgrupper och styrelser. Djupt rotade traditioner och värderingar är ofta skälet till att kvinnor hindras att ta sig till toppen inom näringslivet. För det är varken så att kvinnor har lägre kompetens, lägre utbildning eller kortare arbetslivserfarenhet. Den kvinnliga representationen i bolagsstyrelserna har förbättrats något men är fortfarande ojämställd. Vi kan konstatera att denna förändring aldrig hade skett utan den debatt och det hot om lagstiftning som den förra regeringen med sina samarbetspartier initierade. har vi dock kunnat konstatera att den positiva trenden avstannat. Den socialdemokratiska regeringen gav en sakkunnig person i uppdrag att överväga frågan om en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser. Uppdraget redovisades i departementspromemorian Könsfördelningen i bolagsstyrelser (Ds 2006:11). I promemorian föreslås bl.a. regler i aktiebolagslagen om könsfördelningen i styrelser för publika aktiebolag. Den nuvarande regeringen har beslutat att avskriva förslagen i departementspromemorian. Vi anser att detta är djupt beklagligt, och vi är mycket oroade över vad regeringens politik kommer att få för konsekvenser för jämställdheten inom näringslivet. I sammanhanget vill vi uppmärksamma att man i införde lagstiftning som innebär att av vardera könet ska vara representerat i de stora bolagens styrelser. Lagstiftningen uppfattas där , efter visst inledande motstånd, som positiv. I är kvotering en självklarhet. Enligt vår uppfattning har de svenska bolagen redan fått god tid på sig att själva försöka komma till rätta med problemet med mansdominerade styrelser. har otillräckliga initiativ tagits från näringslivets sida för att förändra situationen. Vi kräver därför att åtgärder vidtas mot mansdominansen i bolagens styrelser. Enligt vår mening bör regeringen lägga fram lagförslag som innebär att andelen kvinnor i privatägda aktiebolags styrelser och valberedningar måste vara så får en lagstiftning som den norska. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motionerna 2011/12:C260 yrkandena 1 och 2, 2011/12:C338 yrkandena 1 och 2, 2011/12:C346 yrkande 5 och 2011/12:A334 yrkande 3, som sin mening ge regeringen till känna. Vi anser att det inte finns skäl att föreslå någon åtgärd från med anledning av motion 2011/12:C295, och den bör därför avslås. Redovisning, punkt 7 (V) av Amineh Kakabaveh (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:Sk206 yrkande 2. De multinationella företagen spelar en allt viktigare roll i den globala ekonomin. Inte av världens handel sker inom företag, bl.a. genom handel mellan dotterbolag inom samma koncern. Detta skapar stora möjligheter att föra vinster och förluster mellan länder och därigenom minimera beskattning. Ett vanligt sätt att göra detta är genom felaktig prissättning. Ett dotterbolag i ett utvecklingsland kan betala ett tydligt överpris för en vara producerad av ett annat dotterbolag med säte i ett skatteparadis. På detta sätt förs vinsterna över till skatteparadiset och man kringgår beskattning i utvecklingslandet. Ska man begränsa möjligheterna för de multinationella företagens kapitalflykt behövs globala regelverk. Om de multinationella företagen redovisade sina finansiella resultat, omsättning, vinster och skatt, för varje land där man är verksam som ett komplement till dagens redovisning på koncernnivå skulle det öka möjligheterna till insyn. Flera initiativ har tagits för att införa land-för-land-redovisning för de transnationella bolagen. Som exempel kan nämnas att beslutade att införa land-för-land-redovisning i sina rekommendationer för multinationella företag. Diskussioner förs nu om att införa land-för-land-redovisning i EU. Jag anser att måste vara drivande i denna process och agera med kraft inom EU för att obligatorisk land-för-land-redovisning införs för samtliga transnationella bolag i unionen. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion 2011/12:Sk206 yrkande 2, som sin mening ge regeringen till känna. Lagen om ekonomiska föreningar, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:N252 yrkande 5. Ekonomiska föreningar kan startas av rent ideella, sociala och icke vinstdrivande syften, där allt eventuellt överskott enligt stadgarna ska gå tillbaka till verksamheten eller liknande ändamål. finns vanliga traditionellt vinstdrivande företag även i form av ekonomiska föreningar. Dessa två olika typer av ekonomiska föreningar har olika karaktär och olika mål, men har ändå samma företagsform, vilket är opraktiskt och otydligt. Det vore lämpligt med olika villkor beträffande skattepliktighet, möjlighet till fondfinansiering m.m. Enligt slutbetänkande (SOU 2010:90) framstår såväl aktiebolagsformen som den ekonomiska föreningsformen för en del sociala företag som främmande som den ideella föreningsformen uppfattas som alltför oreglerad. Jag anser att lagen om ekonomiska föreningar bör ses över med syftet att undersöka eventuella fördelar med att dela upp den juridiska personen i två delar för att tydliggöra den icke vinstdrivande formen. Lagstiftaren har gjort detta för aktiebolag och behovet torde vara än större beträffande föreningsformen. Regeringen bör ta de initiativ som krävs. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion 2011/12: N252 yrkande 5, som sin mening ge regeringen till känna. Regler för socialt företagande, punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:N252 yrkande 4. Inom många för samhället viktiga områden växer det fram företag för vilka vinst inte är det primära målet. En del av dessa företag finns inom områden där verksamheten har ett mer allmänt intresse, t.ex. vård, skola och omsorg. Andra företag, inte minst de sociala arbetskooperativen, bedriver verksamhet för att integrera de mest utsatta på arbetsmarknaden, såsom psykiskt funktionshindrade och tidigare alkohol- och narkotikamissbrukare. Ytterligare andra verksamheter inriktar sig på att skapa arbeten för ungdomar, kvinnor och invandrare eller engagerar sig i lokal utveckling. Detta företagande är en naturlig del av den sociala ekonomin. På grund av dess särskilda inriktning benämns verksamheten ibland socialt företagande. I dessa företag är medlemsnyttan och/eller samhällsnyttan den bakomliggande drivkraften. är det i allt väsentligt det offentliga som betalar för de utförda tjänsterna. Det sociala företagandet kommer att få en allt viktigare roll . Jag anser att denna potential av ny företagaranda måste utvecklas. Att stödja utvecklingen av det sociala företagandet handlar också om att öka medborgarinflytandet i ekonomin. Inom områden där samhällsintresset väger tungt kan inte vinstintresset styra eftersom det finns uppenbara risker att den allmänna välfärdspolitiken blir underminerad. En ny associationsform för socialt företagande skulle stimulera människor att starta företag av denna typ. Det är viktigt att visa en politisk vilja att utveckla det sociala företagandet och anvisa ett klart och tydligt regelverk. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör ta de initiativ som krävs i frågan. Vad som anförts ovan bör regeringen, med bifall till motion 2011/12:N252 yrkande 4, som sin mening ge regeringen till känna. Ytterligare lagstiftning om franchising, punkt 10 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2011/12:C378. Liksom motionären anser vi att en franchisetagare i egenskap av den svagare parten i ett franchiseförhållande kan befinna sig i en utsatt situation. Lagen (2006:484) om franchisegivares informationsskyldighet, som trädde i kraft , syftar till att stärka en blivande franchisetagares ställning i de förhandlingar och diskussioner som föregår undertecknandet av ett franchiseavtal. Lagstiftningen är därför primärt inriktad på den information som franchisegivaren ska tillhandahålla inför ett avtalsslut. Vi tycker att lagstiftningen är bra och att den fyller en viktig funktion. Vi anser dock att det behövs ytterligare lagstiftningsåtgärder för att stärka en franchisetagares ställning. Enligt vår uppfattning bör regeringen bl.a. överväga att införa en förhandlingsrätt för franchisetagare, bestämmelser om uppsägning av avtalen och ekonomisk kompensation vid inlösen i samband med uppsägning samt förbjuda oskäliga avtalsvillkor. Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion 2011/12: C378, som sin mening ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Sk206 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska agera inom EU för att en obligatorisk land-för-land-redovisning införs för samtliga transnationella bolag i unionen. 2011/12:C235 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upphäva bestämmelserna i aktiebolagslagen om tvångslikvidation på grund av kapitalbrist för privata aktiebolag. 2011/12:C237 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta fler företag omfattas av den frivilliga revisionen. 2011/12:C260 av m.fl. (MP): begär att regeringen lägger fram lagförslag om kvotering i börsbolagsstyrelser. begär att regeringen lägger fram lagförslag om kvotering i kommunala och statliga bolagsstyrelser. 2011/12:C295 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lansera ett styrelsekraftsprogram riktat till valberedningar och rekryteringsfirmor. 2011/12:C300 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avskaffande av bolagsstämmans obligatorium för små aktiebolag. 2011/12:C302 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sänka kravet på eget kapital i aktiebolag. 2011/12:C305 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av reglerna för försäljning av bolag. 2011/12:C338 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa kvotering till börsnoterade bolagsstyrelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa kvotering till kommunala och landstingskommunala bolag. 2011/12:C346 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvotering till bolagsstyrelser. 2011/12:C378 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagen om franchising. 2011/12:N252 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om en särlagstiftning för sociala företag även i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagen om ekonomiska föreningar med syftet att undersöka eventuella fördelar med att dela upp den juridiska personen i två delar för att tydliggöra den icke vinstdrivande formen. 2011/12:A334 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstifta om kvotering till bolagsstyrelser.