bet · GY01CU14 · 2011-03-09 00:00:00 — Som en del av ett samlat paket och en handlingsplan med åtgärder för en hållbar konsumtion och produktion samt en hållbar näringspolitik presenterade kommissionen 2008 ett förslag till reviderad förordning för EU-Blomman. Den nya förordningen antogs , och rådets förordning (EG) nr 66/2010 om ett EU-miljömärke. Syftet med revideringen av förordningen är att genom modifieringar och förenklingar anpassa systemet för att det bättre ska överensstämma med kommissionens andra åtgärder för hållbar konsumtion och produktion och intressera fler företag och konsumenter för märkningen. Förordningen trädde i kraft . I budgetpropositionen anger regeringen att den nya förordningen om ett EU-miljömärke bl.a. medför ett nytt avgiftssystem som skärper konkurrenssituationen mellan EU-systemet och det nordiska miljömärket Svanen. Statskontoret fick mot denna bakgrund i uppdrag att se över organiseringen av miljömärkningen och statens roll. Vidare anges att (som ansvarar för miljömärkningssystemen Svanen samt Blomman i ) fortsatt sitt arbete med att vidareutveckla den nordiska och europeiska miljömärkningen. Nya kriterier har utvecklats, ett stort antal nya licenser beviljats och marknadsinsatserna har varit omfattande. Ökat fokus har lagts på produktområden med stor bäring på klimatfrågan, bl.a. har en förstudie om livsmedel inletts inom Svanen (prop. 2010/11:1 utg. omr. 18, s. 66-67). Enligt uppgift från har Statskontorets rapport remitterats och bereds inom . De nordiska miljöministrarna fattade ett beslut om en vision för Svanen som går ut på att Svanen 2015 ska vara erkänt som ett av de mest effektiva frivilliga konsumentpolitiska redskapen för miljö, genom att erbjuda ett tillförlitligt verktyg för konsumenter som vill konsumera miljöanpassat. I visionen nämns bl.a. att hållbarhetsrelaterade kriterier utöver miljö successivt tillförs Svanen. När det gäller motionen om en mer sammanhållen miljömärkning konstaterar utskottet att det, som redovisats ovan, pågår ett kontinuerligt arbete såväl nationellt som internationellt som måste anses ligga i linje med motionsönskemålen. Vad därefter gäller motionen med krav på att regeringen bör fortsätta att verka för att få fler svanenmärkta produkter bereds Statskontorets rapport inom . Vidare har de nordiska miljöministrarna fattat ett beslut om en vision för Svanen som går ut på att Svanen 2015 ska vara erkänt som ett av de mest effektiva frivilliga konsumentpolitiska redskapen för miljö. Enligt utskottets mening torde det arbete som pågår ligga i linje med motionsönskemålet. Mot den redovisade bakgrunden är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2010/11:C253 och 2010/11:MJ327, varför dessa bör avslås. Obeställd reklam och telefonförsäljning m.m., punkt 1 (S, SD) av (S), (S), (S), (S), (SD), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:C261 och 2010/11:C296, bifaller delvis motionerna 2010/11:C272 och 2010/11:C313 yrkande 1 och avslår motionerna 2010/11:C232 och 2010/11:C371 yrkandena 1 och 2. För många småföretagare är oseriösa telefonförsäljare ett stort problem. Ofta saknar de småföretagare som drabbas den kunskap och de resurser som krävs för att bemöta felaktiga krav från telefonförsäljare. Deras situation är i många avseenden jämförbar med enskilda konsumenters. En konsument som köper en vara t.ex. via telefon, Internet eller postorder har enligt distans- och hemförsäljningslagen 14 dagars ångerrätt. Någon motsvarande lagreglerad ångerrätt för näringsidkare finns däremot inte. Företagare kan inte heller ansluta sig till Nix-Telefon. De har emellertid möjlighet att begära reklamspärr hos de företag som säljer kontakt- och adressinformation. Vi tycker att det är positivt att man inom branschen ingått en överenskommelse om etiska regler som ska gälla vid samtal till näringsidkare i marknadsföringssyfte som bl.a. innebär sju dagars ångerrätt vid handel mellan företag. Vi anser dock att ytterligare åtgärder behövs för att förbättra skyddet för företagare bl.a. bör en lagreglerad ångerrätt införas för företagare vid köp av varor via postorder, Internet och telefon. Enligt vår mening bör regeringen göra en översyn av relevant lagstiftning och återkomma till med förslag till erforderliga lagändringar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. När det gäller de motioner som föreslår åtgärder i syfte att begränsa direktreklamen har det bl.a. träffats en överenskommelse med en branschorganisation för företag och organisationer som tillhandahåller tjänster och produkter inom direktmarknadsföringsområdet angående riktlinjer för utdelning av oadresserad direktreklam. En konsument kan vidare anmäla till Nix-adresserat att han eller hon motsätter sig att få adresserad direktreklam. Motionsyrkanden om åtgärder för att begränsa direktreklamen har behandlats av civilutskottet . Utskottet har avstyrkt de då aktuella motionsyrkandena och har följt utskottet (se bl.a. bet. 2007/08:CU21 och 2008/09:CU34). Utskottet hänvisade då till branschens egenåtgärder och uttalade att såvitt utskottet hade sig bekant fungerar egenåtgärderna bra, och utskottet kunde för sin del inte se att det skulle föreligga ett behov av att tillsätta en sådan utredning eller eljest vidta sådana åtgärder som motionärerna önskade. När, anförde utskottet, såsom i förevarande fall, näringslivets egenåtgärder fungerar tillfredsställande från konsumentsynpunkt fanns, enligt utskottets mening, inte några som helst skäl att påkalla lagstiftning eller andra åtgärder från statsmakternas sida. Vi anser inte att det finns skäl för att frångå sina tidigare ställningstaganden angående behovet av åtgärder för att begränsa direktreklamen. Vad slutligen gäller motionsönskemålet om en översyn av marknadsföringslagen vill vi peka på att genom denna lag har direktivet om otillbörliga affärsmetoder genomförts i svensk rätt. Enligt direktivet ska kommissionen överlämna en sammanfattande rapport till och rådet om genomförandet av direktivet. Rapporten ska vid behov åtföljas av ett förslag om översyn av direktivet eller andra tillämpliga delar av gemenskapsrätten. Vi anser inte att detta arbete ska föregripas genom någon åtgärd från sida. Vad vi nu anfört om ångerrätt för företagare m.m. bör , med bifall till motionerna 2010/11:C261 och 2010/11:C296 och delvis bifall till motionerna 2010/11:C272 och 2010/11:C313 yrkande 1 samt med avslag på motionerna 2010/11:C232 och 2010/11:C371 yrkandena 1 och 2, som sin mening ge regeringen till känna. Obeställd reklam och telefonförsäljning m.m., punkt 1 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:C232 och 2010/11:C371 yrkandena 1 och 2 samt avslår motionerna 2010/11:C261, 2010/11:C272, 2010/11:C296 och 2010/11:C313 yrkande 1. Konsumtionssamhället bygger på att ingen bör vara nöjd med sig själv eller sina ägodelar. Stora summor satsas på reklam. Reklam vars syfte är att göra oss missnöjda med det vi har och att ständigt vara på jakt efter något annat. Marknadsföringen är ofta mycket påträngande och vänder sig inte sällan till konsumenter som redan är ekonomiskt utsatta genom att uppmana till dyra kreditköp som skapar ohållbara skuldfällor. Som om det inte vore nog att vi i den offentliga miljön utsätts för dessa påtryckningar får vi även s.k. direktreklam levererad rakt in i våra hem. Reklam som delas ut i pappersform bidrar också till att förvärra miljö- och klimatproblemen. Att begränsa direktreklamen löser självklart inte alla reklamrelaterade problem. Vi anser att det ändå är viktigt att försöka minska direktreklamen och därmed även minska reklamens negativa effekter. För att slippa oadresserad direktreklam måste man sätta upp en nej tack - skylt på brevlådan. Den konsument som inte vill få direktadresserad reklam skickad till sig måste anmäla detta till ett spärrregister. Enligt vår mening vore det bättre att införa en modell där direktreklam endast distribueras till de konsumenter som uttryckligen förklarat att de önskar att få sådan reklam. Vi menar vidare att dagens telefonförsäljning och telefonmarknadsföring ofta skapar oklarheter för konsumenter. Många konsumenter har svårt att förstå villkoren för avtal som sluts vid telefonförsäljning. Detta beror ofta på brister i informationen från försäljaren och på att avtalet ingås snabbt. Vidare förekommer det att mindre seriösa telemarketingföretag genom rena bluffmetoder lurar konsumenter att tro att de ingått bindande avtal. Även marknadsföringen i sociala medier behöver uppmärksammas. Det behövs därför skärpta regler när det gäller denna typ av försäljning och marknadsföring. Regeringen bör därför ta initiativ till en översyn av marknadsföringslagen i syfte att begränsa direktreklamen och hindra oseriösa försäljningsmetoder. När det gäller motionsyrkandena om att införa en ångerrätt m.m. för näringsidkare finns det, förutom i viss lagstiftning som har till syfte att skydda konsumenter, bl.a. distans- och hemförsäljningslagen, i svensk rätt inte några generella bestämmelser om ångerrätt vid köp av varor och tjänster. För att köparen, då vanligtvis en konsument, ska ha rätt att ångra ett ingått avtal krävs ett särskilt avtal om öppet köp eller att en sådan rätt följer av sedvana. Som redovisats ovan har , och Swedma ingått en branschöverenskommelse om etiska regler som ska gälla vid samtal till näringsidkare i marknadsföringssyfte. Genom överenskommelsen införs en ångervecka, vilket är nytt när det gäller handel mellan företag i . Det kan således konstateras att branschen i detta fall vidtagit egenåtgärder som ligger i linje med motionsönskemålen i denna del. Vidare har ministern i sitt frågesvar förklarat att hon kommer att följa utvecklingen noga och vid behov på nytt överväga olika åtgärder. Vår uppfattning är därför att motionsyrkandena i denna del bör avslås. Vad vi nu anfört bör , med bifall till motionerna 2010/11:C232 och 2010/11:C371 yrkandena 1 och 2 samt med avslag på motionerna 2010/11:C261, 2010/11:C272, 2010/11:C296 och 2010/11:C313 yrkande 1, som sin mening ge regeringen till känna. Reklam riktad till barn, punkt 10 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:C346 och 2010/11:C371 yrkandena 3 och 4. Marknadsföring som vänder sig till barn blir allt aggressivare och mera omfattande. På olika sätt smygs det in reklam för olika varor och tjänster riktade till barn. I sin marknadsföring till barn använder sig företag ofta av säljfrämjande åtgärder som utdelning av leksaker, gratiserbjudanden, tidningsutskick, utfärdande av s.k. medlemskort och pysselaktiviteter. Det är också allt vanligare att produkter marknadsförs i handeln och placeras i t.ex. varuhus på ett sådant sätt att barn och unga konsumenter lockas till påverkan och köp. Även barns matvanor påverkas i hög grad av aggressiv marknadsföring av snabbmat, godis, läsk och andra livsmedel med höga fett- och sockerhalter. Ofta har förpackningarna figurer och färgsättningar som riktar sig till barn. Reklamen i tv, i tidningar och på affischer ute på stan påverkar barns och ungdomars uppfattning av sitt utseende och skapar en orealistisk självbild för många barn och ungdomar. Inte sällan kan ökad konsumtion av de olika produkterna vara till nackdel för barnens psykiska och fysiska hälsa. Visserligen förbjuder marknadsföringslag direkta köpuppmaningar som riktar sig till barn, men enligt vår mening bör ytterligare åtgärder vidtas för att skydda barn från en alltför stark exponering. Vi anser att regelverket mot denna form av reklam bör förstärkas utan att det införs ett totalt förbud mot reklam riktad till barn. Enligt vår mening bör regeringen utreda möjligheten att införa en regel i marknadsföringslagen som ålägger näringsidkare att beakta barns allmänna utsatthet i kommersiella sammanhang. Vi anser även att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att fortlöpande följa upp reklam som riktar sig till barn samt att övervaka att lagar och riktlinjer följs vid marknadsföring som riktar sig till barn. Vad vi nu anfört bör , med bifall till motionerna 2010/11:C346 och 2010/11:C371 yrkandena 3 och 4, som sin mening ge regeringen till känna. Lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam, punkt 11 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:C371 yrkande 6 och avslår motion 2010/11:C371 yrkande 5. Reklam som förmedlar en könsstereotyp bild till vuxna, barn och ungdomar är inte önskvärd i ett samhälle som strävar efter ökad jämställdhet mellan könen och alla människors lika värde. Det är enligt vår mening viktigt att frågor om könsdiskriminerande reklam uppmärksammas. I likhet med motionärerna bakom motion 2010/11:C371 yrkande 6 anser vi därför att regeringen bör ge i uppdrag att göra en kartläggning av den könsdiskriminerande reklamens utveckling och omfattning samt att utforma råd och sprida information om könsdiskriminerande reklam. När det gäller motionsyrkandet om att i lag förbjuda könsdiskriminerande reklam har Utredningen om könsdiskriminerande reklam i sitt betänkande Könsdiskriminerande reklam kränkande utformning av kommersiella meddelanden (SOU 2008:5) föreslagit en sådan lagstiftning. Regeringen har beslutat att inte gå vidare med förslaget. Vi anser att regeringen åtminstone borde ha remissbehandlat betänkandet i syfte att få grundlagsfrågan belyst. Vi är emellertid inte beredda att nu ställa oss bakom motionsyrkandet om att införa en lagstiftning som förbjuder könsdiskriminerande reklam. Enligt vår mening bör resultat av en sådan kartläggning som vi föreslår ovan först avvaktas. Men vi anser dock att regeringen redan nu bör återuppta beredningen av utredningens betänkande och därefter överväga förslag till lagstiftning. Vi anser vidare att det finns anledning att se om arbete får några effekter när det gäller att motverka könsdiskriminerande reklam. Vad som anförts bör , med bifall till motion 2010/11:C371 yrkande 6 och med avslag på motion 2010/11:C371 yrkande 5, som sin mening ge regeringen till känna. Lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam, punkt 11 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:C371 yrkandena 5 och 6. förekommer reklam som förmedlar en könsstereotyp bild till vuxna, barn och ungdomar. Bilderna är nästan utan undantag retuscherade, vilket leder till att de befäster ett skönhetsideal som inte existerar i verkligheten. Reklamen skapar och upprätthåller den heterosexuella . Könsdiskriminerande reklam påverkar formandet av människors identitet och motverkar samhällets jämställdhetssträvanden. Vidare sänder könsdiskriminerande reklam en tydlig signal om att det är acceptabelt att behandla andra människor, i synnerhet kvinnor, som objekt som kan konsumeras. har genom olika internationella konventioner åtagit sig att motverka könsdiskriminering. Trots detta har lagstiftaren överlåtit åt näringslivet att genom frivilliga åtgärder motverka den könsdiskriminerande reklamen. Vi anser att de åtgärder som vidtagits från branschens sida inte visat sig tillräckligt verkningsfulla för att komma till rätta med problemen. Den tidigare regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att kartlägga utvecklingen och omfattningen av könsdiskriminerande reklam i och lämna förslag till hur lagstiftning mot sådan reklam skulle kunna utformas. Utredningen överlämnade betänkandet Könsdiskriminerande reklam kränkande utformning av kommersiella meddelanden (SOU 2008:5) till den ansvariga ministern. I betänkandet föreslogs en ny och fristående lag mot könsdiskriminerande reklam. Utredningen anser inte att en sådan lagstiftning är grundlagsstridig. Regeringen har emellertid beslutat att inte gå vidare med förslaget. Vi beklagar detta, och vi anser att regeringen åtminstone borde ha remissbehandlat betänkandet i syfte att få grundlagsfrågan belyst. Vår ståndpunkt är att regeringen bör återuppta beredningen av utredningens betänkande och återkomma till med förslag till lagstiftning som förbjuder könsdiskriminerande reklam. Regeringen bör vidare ge i uppdrag att göra en kartläggning av den könsdiskriminerande reklamens utveckling och omfattning samt att utforma råd och sprida information om könsdiskriminerande reklam. Vad som anförts bör , med bifall till motion 2010/11:C371 yrkandena 5 och 6, som sin mening ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:C232 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att marknadsföringslagen bör ändras så att oadresserad direktreklam endast ska delas ut till dem som ber om den. 2010/11:C240 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om redovisning av alla kostnader vid annonsering av flygresor. 2010/11:C242 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tydligare prissättning vid försäljning av mobiltelefonabonnemang. 2010/11:C243 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om resenärers rätt till hemtransport vid flygbolagskonkurser. 2010/11:C253 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för förändringar inom området miljömärkning. 2010/11:C261 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förbättrat skydd för företagare vad gäller telefonförsäljning. 2010/11:C268 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obeställda varor. 2010/11:C272 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagstiftningen om ångerrätt. 2010/11:C292 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska lagstifta om att införa ångerrätt vid gatuförsäljning. 2010/11:C296 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagares möjlighet till ångerrätt vid köp av varor via postorder, Internet, vid hemförsäljning och vid telefonförsäljning. 2010/11:C313 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ångerrätt för näringsidkare vid distansavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett förtydligande av tillämpningsområdet för 36 § lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område. 2010/11:C335 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företag som ställer ut falska fakturor till privatpersoner och företag. 2010/11:C346 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reklam som riktas till barn. 2010/11:C359 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att begränsa vidareförsäljning med pristillägg på evenemangsbiljetter. 2010/11:C367 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda faktureringsavgifter. 2010/11:C370 av Finn och (M, FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheterna att skärpa lagstiftningen för att bekämpa bluffakturor. 2010/11:C371 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ska ha till uppgift att ta fram förslag om att begränsa direktreklamen och stärka konsumenternas rätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att marknadsföringslagen bör ses över i syfte att ta fram regler som ska hindra oseriösa försäljningsmetoder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa regler i marknadsföringslagen som ålägger näringsidkare att beakta barns allmänna utsatthet i kommersiella sammanhang. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge en lämplig myndighet i uppdrag att fortlöpande följa upp reklam som riktar sig till barn samt övervaka att lagar och riktlinjer följs vid marknadsföring som riktar sig till barn. begär att regeringen återkommer med förslag till lag om förbud mot könsdiskriminerande reklam. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att göra en kartläggning av den könsdiskriminerande reklamens utveckling och omfattning samt att utforma råd och sprida information om könsdiskriminerande reklam. 2010/11:MJ327 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsatt satsa på Svanen som miljömärke i och . Vi ska nu debattera civilutskottets motionsbetänkande om konsumentpolitiska och konsumenträttsliga frågor.Jag väljer att lyfta fram de frågor som vi har reservationer om, nämligen obeställd reklam och telefonförsäljning, reklam riktad till barn och lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam. För tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation nr 3 om reklam riktad till barn, men jag står naturligtvis bakom alla våra reservationer.För många småföretagare är oseriösa telefonförsäljare ett stort problem. Ofta saknar de småföretagare som drabbas den kunskap och de resurser som krävs för att bemöta felaktiga krav från telefonförsäljare. Deras situation är i många avseenden jämförbar med enskilda konsumenters. En konsument som köper en vara via telefon, Internet eller postorder har enligt distans- och hemförsäljningslagen 14 dagars ångerrätt. Någon motsvarande lagreglerad ångerrätt finns inte för näringsidkare. Vi tycker att det är positivt att man inom branschen ingått en överenskommelse om etiska regler som ska gälla vid samtal till näringsidkare i marknadsföringssyfte. Den innebär bland annat sju dagars ångerrätt vid handel mellan företag. Vi anser dock att ytterligare åtgärder behövs för att förbättra skyddet även för företagare. Bland annat bör en lagreglerad ångerrätt införas för företagare vid köp av varor via postorder, Internet och telefon.Det kan till exempel handla om att ett företag ringer upp egenföretagare och upplyser om att deras bindningstid på telefonabonnemanget gått ut. Sedan erbjuds de att teckna ett nytt avtal där en ny telefon ingår. De här försäljarna lovar guld och gröna skogar och uppger att de ringer från en operatör när de i själva verket är återförsäljare. Det kan för en småföretagare handla om stora utgifter. Småföretagare är också målgruppen för oseriösa katalogföretag. Ett inspelat samtal kan leda till ett bindande avtal. Småföretagaren blir uppringd av en säljare som spelar in samtalet. Den första frågan är alltid ett påstående som det går att svara ja på. I efterhand klipper säljaren ihop den inspelade intervjun och kan hävda att det gäller ett avtal som båda parter kommit överens om. Då är det lilla ordet ja användbart.Efter några dagar kommer en faktura som kanske ska vara betald eller till och med snabbare. I annat fall lämnas den till inkasso, står det. För många småföretagare är blotta tanken att hamna hos ett inkassoföretag rena skräcken, varför de ofta betalar. Det är därför inte heller någon slump att det är just småföretagare och föreningar som dessa oseriösa försäljare kontaktar.