bet · GY01UU14 · 2011-05-03 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2010/11:55 Redogörelse för verksamheten inom () och samt redogörelse till 2010/11:OSSE1 Från delegation vid parlamentariska församling. Inga motioner har inkommit med anledning av skrivelsen eller redogörelsen. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen och redogörelsen till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regeringens skrivelse 2010/11:55 Redogörelse för verksamheten inom () och lägger skrivelse 2010/11:55 till handlingarna. Redogörelse till 2010/11:OSSE1 Från delegation vid parlamentariska församling lägger redogörelse /11:OSSE1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (FP), (MP), (SD), (V), (M) och (KD). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2010/11:55 Redogörelse för verksamheten inom () och samt redogörelse till 2010/11:OSSE1 Från delegation vid parlamentariska församling. Inga motioner har inkommit med anledning av skrivelsen eller redogörelsen. Regeringen lämnar en redogörelse för verksamheten i () och . Redogörelsen har med anledning av det svenska EU-ordförandeskapet ett särskilt fokus på de ordförandeskapsrelaterade prioriteringarna och insatserna inom . målsättning inför och under ordförandeskapet var att stärka EU:s samordning och röst i och verka för att EU:s politiska inflytande står i paritet med dess finansiella bidrag. Svenskt fokus under EU-ordförandeskapet var framför allt inriktat på att stärka mänskliga dimension, de gemensamma åtagandena inom tre dimensioner samt organisationens unika fredsfrämjande och konfliktförebyggande roll. Under sitt ordförandeskap i EU var pådrivande för att se till att dialogen om europeisk säkerhet förankrades inom genom Korfuprocessen, baserat på ett brett säkerhetsbegrepp. i uppnåddes enighet om en deklaration samt en handlingsplan för det kommande årets arbete med Korfuprocessen. I skrivelsen redogör regeringen vidare för tre dimensioner (dvs. den militärpolitiska dimensionen, den ekonomiska och miljömässiga dimensionen samt den mänskliga dimensionen), fältverksamheten i västra , , södra och övriga samt krishantering och de utdragna konflikterna i , och Transnistrien. Den samlade budgeten inom uppgick till (ca ) 2009, och uppgick den samlade budgeten till (ca ). sammanlagda bidrag till verksamhet 2009 och var . delegation vid parlamentariska församling redovisar i sin redogörelse /11:OSSE1 verksamheten inom den parlamentariska församlingen . Församlingens nittonde session hölls i . Temat för sessionen var Rättsstaten: Bekämpning av transnationella brott och korruption (Rule of : Combating Transnational Crime and Corruption). Huvudresolutionen och övriga resolutioner, föreslagna av medlemmarna, bearbetades i respektive utskott och antogs sedan i plenum. Samtliga resolutioner finns samlade i den s.k. Oslodeklarationen, vilken fogats till redogörelsen. I slutet av sessionen valdes , , till president för församlingen t.o.m. den årliga sessionen i . Församlingen enades om att göra en översyn av församlingens stadgar som i många delar är oklara. I redogörelsen beskrivs församlingens arbete med inriktning på bl.a. demokratisk utveckling, genus och jämställdhet samt valövervakning. Vidare redogör man för församlingens arbete med att bidra till en fredlig lösning av kriser och att förebygga konflikter som hotar stabiliteten, säkerheten och den ekonomiska utvecklingen i medlemskrets och närområden och utgör ett hot mot välståndet i hela regionen. Den parlamentariska församlingen har antagit ett stort antal resolutioner om samarbetet i . Den särskilda relation som har till grannländerna vid har då noterats och det ömsesidiga beroendet av säkerhet betonats. Församlingen vill bidra till ett närmare samarbete inom för att där främja normer och principer. Församlingens budget, som är oförändrad , uppgår till för 20102011 (budgetåret börjar ). Den svenska delegationens bidrag utgör . Utskottet understryker inledningsvis den vikt har som det enda säkerhetspolitiska samarbetsorgan i där alla europeiska stater, liksom , och länderna i , deltar på lika villkor. är en organisation med fokus på konfliktförebyggande, krishantering och demokratiutveckling i fält. Utskottet har tagit del av regeringens skrivelse och redogörelsen från delegation vid parlamentariska församling. Utskottet har tidigare understrukit betydelsen av rapportering från regeringen om verksamheten inom (bet. 2009/10:UU22, rskr. 2009/10:261) och välkomnar att en skrivelse har överlämnats. Utskottet vill understryka vikten av arbete och engagemang i frågor om icke-militära aspekter av säkerhet, såsom antiterrorism, gränssäkerhet, organiserad brottslighet och polisfrågor; ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter av säkerhet; verksamheten inom Kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR); det arbete för yttrande- och mediefrihet som utförs av Medierepresentanten (); den fältverksamhet som bedrivs i bl.a. södra och samt organisationens krishantering och arbetet med utdragna konflikter. Utskottet värdesätter det angelägna arbete som bedrivs inom ramarna för parlamentariska församling (PF). Vid i erkändes den parlamentariska församlingen som en av de viktigaste institutionerna inom . Utskottet har tidigare uttryckt oro över att den parlamentariska församlingens status i förhållande till som helhet har blivit föremål för oklarheter och diskussion. Utskottet konstaterar att det i årets redogörelse anförs att vissa framsteg gjorts men att frågan om PF:s status är olöst. Utskottet anser att den parlamentariska församlingens status och roll som OSSE-institution måste respekteras. bör fortsatt verka för detta. Utskottet noterar den resolution om framtida prioriteringar inom som antogs vid den årliga sessionen i . Där framgår att en aktionsplan för den kommande tioårsperioden ska vägledas av återbekräftelse av den parlamentariska församlingens roll i ; förbättring av relationerna med ; profilhöjning av och dess resolutioner; stärkta relationer med samarbetspartner inom Partners for Co-operation och andra parlamentariska församlingar samt intensifierad valobservatörsverksamhet. Likaså noterar utskottet resolutionen från samma tillfälle om stärkandet av PF:s roll, effektivitet och påverkan. Utskottet vill betona vikten av en konstruktiv dialog om förnyelsen av , bl.a. om effektivitet och beslutsmässighet. Utskottet har fått information om att församlingen vid sitt möte i kommer att ha Förstärkning av effektiviteten i en ny start efter toppmötet i som övergripande tema. Utskottet konstaterar att valövervakning är ett mycket viktigt inslag i församlingens arbete. Sedan församlingens tillkomst har man genomfört valövervakningar i samarbete med ODIHR. Dessutom har man också ofta samarbetat med , samt ibland även med Natos parlamentariska församling. har parlamentariska församling övervakat tio val. Utskottet noterar att medlemmar av OSSE-delegation har deltagit i övervakningen av sex av valen. På initiativ av talmannen har dessutom representanter från partier övervakat fyra av dessa val då inte hela OSSE-kvoten fyllts. Talmannen har även tagit initiativ till en utbildning av parlamentariska valobservatörer. Utskottet önskar understryka vikten av de rapporter som framställs som en del av valövervakningsuppdraget. Det är centralt att de rekommendationer som grundar sig på valövervakarnas observationer, och som lyfts fram i rapporterna, tas om hand och genomförs på ett tillfredsställande sätt. Utskottet förutsätter att såväl delegation till parlamentariska församling som regeringen fortsatt verkar för att så ska ske. ODIHR, som inrättades 1992 med säte i , har i uppdrag att assistera deltagarstaterna med implementeringen av åtaganden inom ramen för den mänskliga dimensionen. I arbetet ingår bl.a. att främja förutsättningarna för demokratiska val, bistå deltagande stater med att bygga upp och stärka demokratiska institutioner samt att vid behov bistå fältkontor. En betydelsefull uppgift består i att samordna valövervakning. Utskottet noterar att ODIHR:s valövervakningsinsatser utgör en av de aspekter av verksamhet som fått störst uppmärksamhet och att valfrågan även och har stått i fokus i den politiska debatten i . Medan och EU starkt stöder ODIHR:s verksamhet, har och stödda av ett antal ifrågasatt ODIHR:s metodologi och opartiskhet. Kritikerna menar bl.a. att ODIHR agerar politiserat och är alltför snabbt med att anklaga deltagande stater för valfusk, i stället för att ha en stödjande funktion och arbeta i samförstånd med värdlandet. Utskottet vill framhålla vikten av att ODIHR:s integritet och oberoende värnas. Utskottet noterar med tillfredsställelse att parlamentariska församling tillsatt en grupp med uppdrag att diskutera samarbetet mellan församlingen och ODIHR avseende valövervakning. Utskottet ser som positivt att bidrar till ODIHR:s valverksamhet både genom finansiella och personella resurser. Utskottet noterar att deltog aktivt vid ett högnivåmöte i , med anledning av Köpenhamnsdokumentets 20-årsjubileum. Köpenhamnsdokumentet utgör grundpelaren för åtaganden inom den mänskliga dimensionen för demokrati, demokratiska val och rättsstatlighet, och ligger därmed även till grund för viktiga valövervakningsverksamhet. Utskottet noterar i sammanhanget att det uttryckligen anges i den resolution i Oslodeklarationen som omnämns ovan att församlingen återbekräftar sin önskan att upprätthålla samarbetet med ODIHR samt att Köpenhamnsdokumentet implementeras fullt ut. Utskottet konstaterar att medierepresentanten (on Freedom of the Media) är en institution som inrättades 1997 och har sitt säte i . Medierepresentantens uppgift är att följa utvecklingen i medierna i deltagarstaterna och verka för att principer och åtaganden följs vad gäller yttrande- och mediefrihet. Medierepresentanten har också till uppgift att på ett tidigt stadium upptäcka problem på dessa områden och i samarbete med deltagarstaterna, övriga institutioner och andra relevanta organ hantera problemen. Utskottet noterar att från Bosnien och utsågs till medierepresentant. Medierepresentanten riktar särskilt fokus på frågor som rör skydd av journalister, pressfrihet och Internet samt övergången till digitala nätverk. Utskottet ser som positivt att medierepresentanten uppmärksammade det minskade utrymmet för fria medier och Internetrestriktioner i lagstiftningen i flera . Även våld mot journalister uppmärksammades och fördömdes kraftigt av medierepresentanten och . Förutom att sköta sitt fortlöpande övervakningsarbete anordnade medierepresentanten, med bl.a. svenskt finansiellt stöd, konferenser i och södra . Medierepresentanten besökte också . Utskottet noterar att har rollen som EU:s lokala samordnare för pressfrihetsfrågor. Utskottet konstaterar att verkar för en förhandlingslösning i konflikten mellan och om regionen , i , som till övervägande del befolkas av armenier. arbete sker genom den s.k. Minskgruppen som består av ett dussintal länder, däribland . Gruppens ordförandeskap, bestående av , och , fungerar i praktiken som medlare. OSSE-ordförandeskapet har även en personlig representant för konflikten med kontor i . De kärnfrågor som behöver lösas rör främst framtida status, säkerhetsgarantier för områdets armeniska befolkning, tillbakadragande av armeniska trupper från azeriskt territorium samt flyktingar. Minskgruppens arbete syftar till en fredlig lösning av konflikten, men enighet har ännu inte kunnat nås mellan parterna. deltagarstater gjorde ett uttalande till stöd för Minskgruppens arbete vid ministerrådet i . Utskottet konstaterar att trots vapenstillestånd och ett stort antal resolutioner som antagit rör det sig inte om en s.k. frusen konflikt. Återkommande incidenter längs den militariserade frontlinje som skiljer sidorna åt resulterar i 2530 dödsoffer. Flyktingsituationen är oacceptabel. Utskottet konstaterar att en fredlig lösning på problemen kring var ett krav som inte uppfyllts när och inträdde i . Utskottet noterar som positivt att Minskgruppens företrädare har framhållit betydelsen av att parterna utnyttjar det positiva momentum som skapats efter högnivåmötet i , där president stod värd för president och president . har gränsincidenter ägt rum före och efter mötet. Minskgruppen verkar för att, i samarbete med parterna, inleda en transparent och objektiv utredning av incidenterna. Utskottet önskar uppmärksamma att Moskvamekanismen har aktiverats mot efter presidentvalet där . Moskvamekanismen kan tillämpas i de fall då minst tio deltagarstater i misstänker att en stat inom kretsen inte kan leva upp till sina åtaganden inom den mänskliga dimensionen. Senast mekanismen aktiverades var 2003, då mot . I det nu aktuella fallet ingår och alla de nordiska staterna, sammanlagt tio EU-medlemmar samt och bland de 14 stater som initierat Moskvamekanismen mot . Då en process inletts inom Moskvamekanismen får en grupp om tre experter i uppdrag att undersöka förhållandena i den aktuella staten och inom en viss tidsram presentera en rapport med rekommendationer. En expert utses av , varefter den stat frågan gäller har att välja en expert bland ett antal kandidater som har utsetts av . Dessa två experter utser sedan en tredje. Utskottet konstaterar att har utsett en expert, under det att ännu inte har givit någon indikation om val av expert. Utskottet förutsätter att regeringen och den parlamentariska delegationen kommer att följa implementeringen av Moskvamekanismen mot . Utskottet anser som prioriterat att dels regeringen inom , dels delegation till inom församlingen verkar för de ståndpunkter som här har anförts. Med vad som anförs i betänkandet föreslår utskottet att skrivelsen och redogörelsen läggs till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2010/11:55 Regeringens skrivelse 2010/11:55 Redogörelse för verksamheten inom () och . Redogörelse /11:OSSE1 Från delegation vid parlamentariska församling. ska vi behandla betänkandet UU14 som handlar om , . Det kan kännas lite konstigt att stå här när vi är fullkomligt eniga i om betänkandet och det inte finns några reservationer. Men vi upplever att det här är vårt tillfälle att tala om de frågor som vi är involverade i och som verkligen berör oss.Organisationen, , består av 56 länder. Inom finns en verktygslåda av olika saker man kan använda, på samma sätt som inom FN och andra stora organisationer. Den stora frågan är om dessa 56 länder tillsammans gör skillnad i . Frågan är dessutom om gör skillnad i . Jag ska försöka besvara dessa två frågor, som jag tycker är de väsentliga.Vi står inför att snart åka till vårt sommarmöte som den här gången hålls i . Vi kommer där att ha en mängd textförslag som vi inom olika konstellationer jobbat fram. Det rör sig om allt möjligt. Om jag tittar tillbaka på det som vi redan har hanterat på våra sommarmöten kan jag säga att det kan handla om , , kärnvapen eller kvinnors situation. Det är viktigt att tala om sådant i dessa stora församlingar där alla medlemsländer är närvarande. Det leder fram till konsensus, vilket alltså innebär att vi kan enas även om inte riktigt alla tycker att det är bra. Det handlar också om att låta droppen urholka stenen.Det förekommer även en mängd informella möten inom . Det kan handla om att partierna träffas och resonerar med sina syster- och broderpartier. Det kan handla om att vi fördjupar oss i vissa länder och försöker fundera över på vilket sätt vi kan ställa upp. Vi i har vår nordisk-baltiska lunch vid varje sommarmöte där vi tillsammans med våra kamrater runt halva funderar över de frågor som är viktiga för oss.Vi kan också motionera till denna församling på samma sätt som vi gör här, även om det heter någonting annat. Jag skulle som exempel vilja berätta om hur vi med pannan i djupa veck satt och funderade över hur vi kunde få kvinnorna mer aktiva i vår församling. Helst hade vi velat skriva ett förslag om att halva delegationen från varje land skulle bestå av kvinnor, men det är långt ifrån möjligt i dessa sammanhang. Vi nöjde oss därför med att skriva att varje större delegation, sådan som består av fler än sju åtta personer, ska ha minst en kvinna närvarande för att få ha rösträtt. Vi får väl se hur det går, om man klarar av det. Kvinnor är en bristvara i många länder. tänker alla lyssnare att detta är ett bekymmer för de nya demokratierna österut, men så är det inte. Det är länder på betydligt närmare håll som har enbart män i sina delegationer.Vi har inte endast sommarmöten och något vintermöte, utan vi har också valövervakning. Det finns nog ingenting som är bättre än att låta parlamentariker vara valövervakare. Vi vet mycket om val, även om vi till en början inte vet mycket om andra länders val. Vi får inför varje val i andra länder en gedigen utbildning om valarbetet. Det är ett hårt arbete att övervaka ett val i ett land. Det blir lite sömn och mycket information. Det är mycket som ska göras innan, om man tar detta på allvar, och det gör vi från Sverige.Det jag ibland oroas av är att det finns någon enstaka person som går ut i medierna och talar om hur det gått långt innan egen kommentar har kommit. Det är jätteviktigt att vi håller ihop och inte går händelserna i förväg. Vi måste vänta in den kunskapen så att hela delegationen har fått den.Vi lär oss mycket även för räkning om hur man kan genomföra val som är demokratiska. Det är ett underbart verktyg att få se demokratin utvecklas på så många håll och åt rätt håll i världen.På ett av våra senaste möten, i , träffade vi från Bosnien och . Hon är vår representant i mediefrågor. Det betyder att hon har ett särskilt område som hon övervakar kring journalister och medier och ser på hur det är.Vi har en stark önskan att hon ska få komma in i och se vad som händer där just , med de journalister som vi vet sitter i fängelse och som vi vet far väldigt illa. Mig veterligt har hon fortfarande inte fått visum. Man "lyckas" ordna så att hon inte får det , hur mycket hon än ber. Det stödet tycker jag att vi från ska ge - att hon ska få komma dit.Vi i har högt anseende. Vi har en mycket aktiv roll oavsett funktion. Vi har haft nästan alla funktioner i parlamentariska församling, och jag tror att det har varit bra.Vi är väldigt närvarande, oavsett parti, och vi håller ihop. som jag har varit verksam i har jag som ordförande haft både och . Det har varit strålande ordförandeskap, måste jag säga, och gruppen har hållit ihop. Vi har fler gemensamma saker att slåss för än det som skiljer oss åt.Dessutom måste jag ge en stor eloge till personalen på . Vi har en mycket professionell personal som gör sitt bästa för att underlätta för oss.Om jag tittar på frågan jag ställde i början, om vi gör skillnad, blir mitt svar: Ja, vi gör skillnad vad gäller men också vad gäller . Vi får vara på olika platser i världen och prata med andra människor och lämna uttalanden. Vi stöttar våra nya demokratier och gör mycket gott på våra sommarmöten. Den stora saken är också valövervakningen, där vi får vara med och kliva in i vallokalerna så nära borden att vi ibland kan se att man fuskar.I detta anförande instämde (S). lägger utrikesutskottet fram sitt betänkande, som behandlar två skrivelser, den ena från regeringen om verksamhet och den andra från delegation vid parlamentariska församling om dess verksamhet under samma år.Betänkandet är enhälligt. Det är dessutom kort, men innehållet är av stor vikt. har framför allt försökt blicka framåt och inte bara behandla det som har hänt i . Intresset och betydelsen av debatten märks inte minst på att det finns många anmälda talare här i dag.Sverige spelade, som redan har sagt, även en viktig roll inom , dels vad gäller samarbetet på ministernivå och i det permanenta rådet i , dels i den parlamentariska församlingen, där svenska riksdagsledamöter innehar och har innehaft en rad viktiga uppdrag. Även den nya delegationen, som sattes ihop efter valet, är lika aktiv och engagerad, inte minst under valövervakningarna.Huvudtemat var för den parlamentariska församlingens del rättsstatligheten och bekämpandet av gränsöverskridande brott och korruption.Ordförandelandet var , som första land från . De lyckades till och med anordna ett toppmöte i , huvudstaden, . Det var det första toppmötet sedan 1999.OSSE samordnar 56 medlemsstater - deltagandeländer, som det heter på OSSE-språk - och 10 partnerländer. Organisationens länder täcker hela norra halvan av jordklotet och sträcker sig från till Vancouver.OSSE samarbetar även med sina partnerländer, som . Det är mycket betydelsefullt. Där handlar huvuduppgifterna om konfliktförebyggande, krishantering, återuppbyggnad och demokratiutveckling.Därutöver har 17 fältmissioner, som aktivt arbetar mot samma mål. Tyvärr har två fältmissioner stängts , en i , där man inte kunde nå konsensus om närvaron efter krig mot , och en i , där regering inte längre insåg nödvändigheten i att ha en fältmission, efter de övergrepp som regimen iscensatte mot oppositionen efter presidentvalet i december 2010.Fru talman! Som man ser var även präglat av interna motsättningar inom . Under toppmötet i blev det ytterligare en gång uppenbart att och har olika uppfattningar om inflytandet över verksamhet och om demokratifrågor.Skillnaden mellan öster och väster om blev allt tydligare i den grundläggande inställningen till mänskliga rättigheter. Striden gäller om man kan skilja frågor om mänskliga rättigheter från säkerhetspolitiken. Det blev mycket klart under debatterna om nya säkerhetsdoktrin att ryssarna tycker att det ska skiljas åt, vilket vore en mycket farlig utveckling.Här blir roll särskilt under Korfuprocessen, som handlar om den europeiska säkerhetsdialogen, avgörande. Vi har en mycket klar bild av att det inte kan finnas säkerhetspolitik utan beaktande av de mänskliga rättigheterna.OSSE:s parlamentariska församling spelar en avgörande roll i demokratiutvecklingen runt om i världen, inte minst genom uppdraget att övervaka valen i deltagandeländer. I samarbete med ODIHR, Office for Democratic Institutions and Human Rights, övervakade svenska parlamentariker sex parlaments- och presidentval i hela OSSE-området, i , och USA.Just har parlamentariska församling tagit ett viktigt beslut. Vi ska också ha full övervakning av valet i . Det anknyter till vår debatt om , eftersom precis som har insett att det sker övergrepp mot mänskliga rättigheter och problem med valet. Därför ska vi ha en stor valövervakningsinsats i . De första långtidsobservatörerna, som övervakar valrörelsen, åker till för att se att allt går rätt till.Där ser man hur viktigt är i den frågan och även att vi samarbetar med , som också ska delta i valövervakningen i Turkiet.Den parlamentariska församlingen har också spelat en viktig roll inom när det gäller att försöka lösa de så kallade frysta konflikterna i Transnistrien och men även i och i . Detta arbete är av stort värde och bidrar till att trappa ned konfliktnivåerna.Inom den parlamentariska församlingen har man satt upp arbetsgrupper där parlamentariker från olika länder deltar för att hjälpa till, så att den parlamentariska dimensionen kan läka de frysta konflikterna och få partner att prata igen. Vi planerar för ett möte mellan parlamentariker från och parlamentsföreträdare från Transnistrien här i , för att få parlamentariker från bägge sidorna av floden att prata med varandra igen.OSSE har förstärkt sitt arbete genom sina särskilda representanter. Den nya medierepresentanten , som redan har pratat om och som vår delegation träffade under vintermötet i , har riktat huvudfokus på frågor som rör skyddet av journalister, pressfrihet och Internet och har agerat mycket kraftfullt när gjorde inskränkningar under presidentvalet.