bet · GY01MJU20 · 2011-04-15 00:00:00 — Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motionerna MJ356 (MP) yrkande 18 och U269 (KD) yrkande 13 i berörd del kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Översyn av djurskyddslagen m.m., punkt 1 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ356 yrkande 5 och avslår motion 2010/11:MJ326. tillsatte regeringen en utredning för att se över djurskyddslagen. Det är mycket lovvärt, och vi noterar med tillfredsställelse att många av de djurskyddsproblem vi påtalat föreslås belysas särskilt. Som kontrast till skrivningar om flexiblare regler och något som kan uppfattas som en uppluckring av begreppet naturligt beteende konstaterar vi också att den nya lagstiftningen ska syfta till att uppnå minst samma djurskyddsnivå som . Vi anser att syftet borde vara att höja djurskyddsnivån. En lämplig uppgift för utredningen vore att se över hur portalparagraferna efterlevs i praktiken och i vilken utsträckning det krävs förändringar i föreskrifterna. Detta bör ges regeringen till känna. Djurhållning m.m., punkt 2 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ356 yrkandena och 16 samt avslår motionerna 2010/11:MJ304, 2010/11:MJ429 yrkande 2 i denna del och 2010/11:MJ441. När djurskyddslagen antogs av 1988, beslutades det att inga hönor skulle sitta i bur efter 1998. Sedan backade den dåvarande jordbruksministern. I den forskning som bedrivits i inom ramen för ny teknikprovning av modifierade burar visade det sig att hönorna inte alls använde de nya funktionerna, dvs. sittpinne, sandbad och värprede, i den utsträckning man kunde förvänta sig. Funktionerna fungerar inte för att tillfredsställa hönsens basala behov, vilket var avsikten. Modifierade burar måste därför förbjudas och inga ytterligare dispenser får ges. Reglerna för frigående hönor måste också ses över. Hur frigående hönsen är kan diskuteras när det är mellan sju och nio höns per kvadratmeter och frigången endast sker inomhus. Med tusentals eller tiotusentals individer i samma stall finns ingen möjlighet för hönorna att upprätthålla normala sociala relationer. Målet måste vara att hönsen inte ska hållas i större grupper än att de mår bra och att de ska få möjlighet att vistas utomhus. Livet för en kyckling varar . växer den från en liten nykläckt individ på till en slaktkyckling på . Eftersom aveln inriktats på att få fram djur som utnyttjar maten så effektivt som möjligt tar det . Allteftersom kroppen växer tillkommer värken. Skelett och leder hänger inte med. Kycklingarna har ont i kroppen, många kan inte röra sig, andra har frätskador på fötterna, åter andra får hjärt- och leverskador. I takt med att kycklingarna växer krymper också varje kycklings utrymme. I får det finnas kyckling per kvadratmeter. Det visar på en fullkomligt oacceptabel avel när kycklingarna växer så ohejdat att kroppen inte hinner med. Det är uppenbart att det behövs en översyn och förbättring av slaktkycklingshanteringen. I uppdraget om en översyn av djurskyddslagstiftningen ingår att se över aveln med framför allt hundar och katter för att undvika raser med genetiska defekter. Det är en angelägen översyn, och vi hoppas att den inte bara stannar vid sällskapsdjur utan också ser över andra djur som drabbats av osund avel, t.ex. högproduktionsavlade höns och kycklingar som har ständig växtvärk. Det har skett viktiga förbättringar i mjölkkornas miljö. Fler och fler ladugårdar inreds för lösdrift, men trots detta står fortfarande de flesta kor uppbundna , vilket inte bara begränsar rörelsefriheten utan även de sociala kontakterna något som är mycket viktigt för sociala djur som kor. Kor har enligt lag rätt till utevistelse, men det gäller inte tjurar och kalvar . Det borde vara en självklarhet att alla kor, tjurar och kalvar ska få vistas ute . Vi vill också att alla kalvar ska få rätt att dia. får ofta de nyfödda kalvarna den gula livsviktiga råmjölken i hink, och kalven tas bort från mamman direkt efter födseln. Kalven föds sedan upp med mjölkersättning. Det är endast inom den ekologiska produktionen som kalvarna har rätt att dia. Detta bör ges regeringen till känna. Djur på cirkus, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ356 yrkande 28. Djur på cirkus riskerar att drabbas av problem som orsakas bl.a. av begränsade utrymmen. De ska vidare klara ett klimat som de kanske inte är anpassade till. Resandet och omständigheter som transporten innebär kan orsaka stress hos djuren. Många av de konster som djuren utför är ofta onaturliga för dem, och kan i vissa fall ge skador. Djur som turnerar med cirkusar i uppträder vanligtvis utomlands under andra delar av året. Detta bidrar till att svenska myndigheter saknar insyn i stora delar av verksamheten, bl.a. i vilka träningsmetoder som används för att förmå djuren att utföra konsterna. Vi har svårt att se att cirkusdjurens liv motsvarar djurskyddslagens krav på naturligt beteende och skydd mot onödigt lidande och vill därför att ett uttryckligt förbud mot användning av djur på cirkusar införs, precis som redan gjorts i exempelvis och Bosnien och . Detta bör ges regeringen till känna Pälsdjur, punkt 4 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ282 yrkandena 1 och 2 samt avslår motionerna 2010/11:MJ217, 2010/11:MJ244 och 2010/11:MJ429 yrkandena 1 och 2 i denna del. Vi anser att regeringen ska återkomma till med ett förslag beträffande skärpta djurskyddskrav vid minkuppfödning i enlighet med det förslag som lades fram av den dåvarande socialdemokratiska regeringen . rekommenderade att minknäringen helt eller delvis borde läggas ned om man inte senast till 2010 lyckats leva upp till djurskyddslagens krav på naturligt beteende. Först har pälsnäringen tagit initiativ till ett s.k. djuromsorgsprogram, som innebär att näringen kontrollerar sig själv. Det har presenterats för i två omgångar och båda gångerna underkänts med kraftig kritik från verket. Den svenska minknäringen har misslyckats med uppgiften att komma till rätta med djurskyddsproblemen till slutet av 2010. är det alltså hög tid att ta de politiska konsekvenserna av det. En sammanställning av djurskyddsinspektioner på minkfarmer presenterades av , efter att minkarnas situation uppmärksammats i medierna. Sammanställningen visade bl.a. att av farmerna saknade enkla föremål för sysselsättning i burarna, trots att detta är ett uttalat krav enligt föreskrifter. Näringen har alltså inte visat sig villig att leva upp till ens enkla, billiga berikningskrav trots att det redan är ett tydligt lagkrav. Att näringen då skulle klara av att ställa om till system som på allvar förändrar för djuren och minskar beteendestörningarna förefaller desto mer osannolikt. Vi anser därför att det i djurskyddslagen (1988:534) bör införas en ny paragraf, 4 a §, med följande lydelse: Minkar som föds upp för pälsproduktion ska hållas på ett sådant sätt att deras behov av att röra sig, klättra, utöva sitt jaktbeteende och ägna sig åt annan sysselsättning samt av att vara ensamma kan tillgodoses. Minkar ska dessutom ha tillgång till vatten att simma i. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela ytterligare föreskrifter om villkor för hållande av mink för pälsproduktion. Detta bör ges regeringen till känna. Pälsdjur, punkt 4 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: antar reservanternas förslag i bilaga 2 till lag om ändring i djurskyddslagen (1988:534). Därmed bifaller motionerna 2010/11:MJ217 och 2010/11:MJ244 samt avslår motionerna 2010/11:MJ282 yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:MJ429 yrkandena 1 och 2 i denna del. rekommenderade att minknäringen helt eller delvis borde läggas ned om man inte senast till 2010 lyckats leva upp till djurskyddslagens krav på naturligt beteende. Först har pälsnäringen tagit initiativ till ett s.k. djuromsorgsprogram, som innebär att näringen kontrollerar sig själv. Det har presenterats för i två omgångar och båda gångerna underkänts med kraftig kritik från verket. Den svenska minknäringen har med andra ord misslyckats med uppgiften att komma till rätta med djurskyddsproblemen till slutet av 2010. är det alltså hög tid att ta de politiska konsekvenserna av det. Det tidigare framlagda lagförslaget är lika aktuellt nu som då, och vi väljer därför att lägga fram det i oförändrad form, sånär som att ändrats till då inte längre existerar. bör således anta det lagförslag som läggs fram i bilaga 2. Förvildade och övergivna djur, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:MJ281, 2010/11:MJ299 och 2010/11:MJ303 samt avslår motionerna 2010/11:MJ211, 2010/11:MJ356 yrkande 30 och 2010/11:MJ424 yrkandena 1 och 2. Det finns en lag om märkning av hundar. Då bör det i konsekvensens namn även finnas en lag om märkning och registrering av katter. När den nuvarande regeringen behandlade propositionen om lagen om registrering av hundar och katter lyftes frågan om märkning och registrering av katter helt sonika bort ur propositionen. Det visar att man inte alls har uppfattat problemet med övergivna eller bortsprungna katter. Katten hör tillsammans med hunden till vanligaste sällskapsdjur och ska visas samma respekt. Det är en stor brist att ett välfärdsland som inte ha en tillräcklig lagstiftning för ett av våra vanligaste husdjur. Ägaransvaret måste tydliggöras. Detta kan inte ske på frivillig väg. Därför bör regeringen utreda behovet av märkning och registrering av katter. Detta bör ges regeringen till känna. Förbud mot djurpornografi, punkt 7 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ356 yrkande 29. Den pågående ska även föreslå en skärpning av lagstiftningen kring sexuellt utnyttjande av djur. Det är mycket välkommet, men borde kompletteras med ett förbud mot djurpornografi liknande det för barnpornografi. Detta bör ges regeringen till känna. Kastrering av smågrisar, punkt 8 (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), (M), Per Åsling (C), (M), (KD) och (FP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: avslår motionerna 2010/11:MJ317 och 2010/11:MJ356 yrkande 9. Vi konstaterar att det pågår arbete på området och att ändringsföreskrifterna som gör det möjligt för veterinärer att förskriva lokalbedövningsmedel till djurhållare för villkorad läkemedelsanvändning i samband med kastrering av smågrisar trädde i kraft . Enligt uppgifter från Landsbygdsdepartementet håller på att organisera den utbildning som är nödvändig för djurhållarna, och föreskrifterna kan därför förväntas börja användas i praktiken . Vi noterar att genom samtal och möten kommer att bistå slakt- och charkbranschen och detaljhandeln för att överbrygga de eventuella problem som kan uppstå vid hantering av grisar som behandlats enligt de alternativa rutinerna. Vi uppmärksammar även arbete med att ta fram en handlingsplan för att obedövad kastrering av smågrisar ska upphöra inom EU och utgår från att fortsätter att följa utvecklingen av de övriga alternativ till obedövad kastrering av smågrisar som kan vara praktiskt tillämpbara i . Vi vill betona att kastrering av smågrisar ska förbjudas så snart det finns alternativa metoder för att säkerställa kvaliteten på griskött och god djurhållning. I kastreras cirka en och en halv miljoner hangrisar. Det görs innan grisen blivit , helt utan bedövning. Grisen riskerar att få infektioner och bråck av ingreppet. Att den känner smärta är säkert, eftersom nervsystemet är fullt utvecklat även hos en liten gris. Kastreringen görs för att av de könsmogna hangrisarna utvecklar ämnen (skatol, androstenon m.fl.) som ger ett illaluktande kött. Det kan noteras att tillsammans med grisnäringen i har skapat ett frivilligt avtal med målet att all kastrering genom operation av grisar ska upphöra 2018 och att ett delmål är att kastrering ska utföras med bedövning och/eller smärtlindring . Vi välkomnar denna frivilliga överenskommelse och förutsätter att kommer att uppnå båda dessa mål. Vi utgår också från att regeringen i annat fall vidtar åtgärder för att införa ett förbud mot kastrering utan bedövning. Ur djurskyddssynpunkt är det oerhört viktigt att grisnäring kan komma bort från systemet med obedövad kastrering. har en av bästa djurskyddslagstiftningar för att skydda grisar. Det är därför viktigt att ge grisbranschen möjlighet att skyndsamt införa alternativ till obedövad kastrering samt att de nya metoderna införs på samma villkor i hela . Vi månar om det starka djurskydd som redan finns på plats i och vill därför möjliggöra för en fortsatt produktion av griskött i vårt land. Mot bakgrund av det anförda anser vi att det inte finns anledning att vidta några ytterligare åtgärder och föreslår därmed att motionerna MJ317 (M) och MJ356 (MP) yrkande 9 nu lämnas utan vidare åtgärd. Subventioner av djurtransport, punkt 12 (MP, SD, V) av (SD), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ422 yrkande 3. De långa och ofta plågsamma djurtransporterna som förekommer inom EU är oacceptabla. Alla subventioner till transport av levande djur måste upphöra. måste driva denna fråga i EU. Detta bör ges regeringen till känna. Djurförsök m.m., punkt 14 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:MJ295 yrkande 6, 2010/11:MJ318 och 2010/11:MJ356 yrkandena 17 och 2025. Trots en snabb teknisk utveckling görs fortfarande djurförsök helt i onödan. Det medför onödigt lidande för ett antal djur och kostar mycket pengar. Det är dags att som ansvarig myndighet tar initiativ för att utarbeta en handlingsplan mot onödiga djurförsök och för att antalet djurförsök ska minskas. Berörda myndigheter bör få i uppdrag att minska djurförsöken inom sina områden. måste också verka i internationella sammanhang för att alternativ till djurförsök tas fram. EU:s alternativcenter, Ecvam, kan spela en helt avgörande roll, men är ständigt hotad av nedläggning eller alltför detaljerad styrning av . Den måste verka för att Ecvam får resurser i förhållande till sitt uppdrag och att de ska kunna arbeta oberoende av önskan till detaljstyrning. bör vidare få i uppdrag att ta fram ett system för att kvalitetssäkra klassificeringen av djurförsök i ringa, måttlig respektive avsevärd svårighetsgrad. Därefter bör myndigheten få i uppdrag att ta fram en plan för att halvera antalet djur som utsätts för djurförsök av avsevärd svårighetsgrad. Ett register och arkiv över ansökningar om att få utföra djurförsök bör upprättas och antalet utförda djurförsök redovisas i statistik fördelat på djurart och svårighetsgrad. bör också få i uppdrag att modernisera föreskrifterna om djurförsök så att försöksdjur inte kan utsättas för obegränsat lidande. Framväxten av alternativa metoder inom universitetsutbildningen har gått framåt. Vi vill därför att plågsamma djurförsök inom högskoleutbildningen stoppas för studenter som inte kommer att utföra djurförsök inom yrken som utbildningen syftar till. Alla djurförsök som utförs måste ha godkänts av en djurförsöksetisk nämnd. Då djuren i ett försök utsätts för större lidande än det som nämnden förutsett vid den etiska bedömningen, är det enligt gällande lagstiftning svårt att ställa krav, från t.ex. ansvarig veterinär, på att försöket ändras eller avbryts. Vi föreslår att djurskyddslagen skärps så att ansvarig veterinär eller myndighet får samma juridiska möjligheter att ingripa vid allt lidande, som veterinär eller myndighet har vid andra fall av djurplågeri. Vid ett sådant överskridande av förutsatt lidande ska lidandet jämställas med djurplågeri i lagens mening. Slutligen anser vi att det inte ska vara tillåtet att använda genmodifierade djur annat än för medicinsk forskning som kan leda till minskat lidande för människor eller rädda liv. Detta bör ges regeringen till känna. Djurförsöksetiska nämnder, punkt 15 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ356 yrkandena 19, 26 och 27. Nämnderna ska inte få tillåta djurförsök där djurförsöksfria alternativ finns att tillgå. Detta kräver att nämndens ledamöter hålls väl informerade om vilka djurförsöksfria alternativ som finns, t.ex. genom att de djurförsöksetiska nämnderna får anställa handläggare och får tillgång till experter på alternativa metoder. Vi vill också att djurskyddsorganisationer ska ges möjlighet att överklaga besluten, till skillnad från då bara forskarna kan överklaga. För att uppmuntra forskare att minska användningen av djurförsök och att använda mindre plågsamma djurförsök kan ekonomiska styrmedel vara användbara. djurförsöksetiska prövning föreslog att ansökningar om djurförsöksetiska prövningar skulle beläggas med en avgift på . Förslaget genomfördes dock aldrig, men vi anser fortfarande att det vore angeläget. För att öka styrningen borde dock avgiften kunna differentieras utifrån hur många djur som ska användas i försöket och försökets svårighetsgrad (hur svårt lidande de ska utsättas för). Detta bör ges regeringen till känna. Tillsyn m.m., punkt 16 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ402 och avslår motionerna 2010/11:U269 yrkande 15 och 2010/11:MJ356 yrkande 7. Under förra mandatperioden lade regeringen ned och överförde djurskyddstillsynen från kommunerna till länsstyrelserna. Länsstyrelserna har inte fått tillräckligt med pengar för att kunna utöva tillsynen. Det fysiska avståndet mellan myndigheten och lantbruket har ökat som de arbetsrelaterade kontakterna har minskat, varför det krävs mer tid och resurser för att utföra kontrollerna. I brist på resurser har spontana, oanmälda besök blivit svårare att genomföra, och den lokala kännedomen om förhållandena i olika djurbestånd riskerar att försvinna. Byråkratin har inte heller minskat, då lantbruket har fått två tillsynsmyndigheter. Staten har tillsynen enligt djurskyddslagen och kommunerna enligt . Det innebär ett resursslöseri. En miljönämnd har en lokal kännedom, vilket underlättar djurskyddet. Därför borde djurtillsynen återföras till kommunerna. Detta bör ges regeringen till känna. Tillsyn m.m., punkt 16 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ356 yrkande 7 och avslår motionerna 2010/11:U269 yrkande 15 och 2010/11:MJ402. är djurhälsopersonal skyldig att anmäla misstänkt vanvård av djur. Vi vill göra en översyn av hur anmälningsskyldigheten har fungerat och om det kan finnas anledning att utvidga den till en bredare krets av personer som arbetar med djur. Detta bör ges regeringen till känna. Talerätt för djurskyddsorganisationer, punkt 17 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:MJ356 yrkande 6 och 2010/11:MJ428. saknas målsägande i rättegångar som rör brott mot djur. Djurägaren kan vara målsägande i vissa fall, exempelvis för att yrka på skadestånd, men om det är djurägaren som har begått brottet finns det ingen som får föra djurets talan. Det behövs en möjlighet för organisationer att föra det drabbade djurets talan på samma sätt som det är möjligt i miljörättegångar. Enligt miljölagstiftningen har miljöorganisationer talerätt i domstol; organisationer på området har rätt att väcka talan, även talan om förbud mot viss verksamhet och om skadestånd, och kan överklaga beslut för att tillvarata naturskydds- eller miljöintressen. En talerätt för djurskyddsorganisationer med som förebild bör därför införas. Detta bör ges regeringen till känna. Djurskyddsfrågor inom EU m.m., punkt 18 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2010/11:MJ295 yrkande 5 och 2010/11:MJ356 yrkande 8 och avslår motionerna 2010/11:MJ224 och 2010/11:MJ422 yrkandena 1 och 2. Eftersom EU påverkar djurskyddet inom många områden är det viktigt med en aktiv politik på EU-nivå. Några aktuella frågor är implementeringen av det nya djurförsöksdirektivet, antagandet av den nya slaktförordningen, översyn av de olika direktiv som rör uppfödning av olika lantbruksdjur, revideringen av transportförordningen samt framtagandet av en ny handlingsplan för djurskydd i EU. I samtliga dessa fall är det viktigt att värnar djurens välbefinnande och rätten att kunna gå före med mer ambitiösa bestämmelser på det nationella planet. Inom EU bör också verka för att djurplågeri som tjurfäktningar och gåsleverproduktion stoppas. Även utanför EU bör kunna verka för att fler länder stärker sitt djurskydd och i sina kontakter med andra länders regeringar agerar mot djurplågeri, t.ex. att björnar hålls i små burar och tappas på galla och att djur flås levande. Detta bör ges regeringen till känna. Djurskyddskrav i WTO-förhandlingar, punkt 19 (MP, SD, V) av (SD), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ356 yrkande 38. I WTO-förhandlingarna bör driva på för att djurskyddskrav inte ska betraktas som handelshinder, utan samma djurskyddskrav ska gälla för djur och animaliska produkter som importeras som för djur som föds upp i . Detta bör ges regeringen till känna. Förbud mot import av djur som behandlats med tillväxthormon m.m., punkt 20 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2010/11:MJ356 yrkande 18 och avslår motion 2010/11:U269 yrkande 13 i denna del. Import av djur eller produkter från djur som behandlats med tillväxthormon eller antibiotika i tillväxtsyfte ska förhindras. Antibiotika ska bara få ges till sjuka djur. Detta bör ges regeringen till känna. Djurtransporter, punkt 11 (M, FP, C, KD) (M), (M), (M), (M), Per Åsling (C), (M), (KD) och (FP) anför: