bet · GZ01TU1 · 2011-12-07 00:00:00 — 2011/12:T344 av m.fl. (MP) yrkande 3 i denna del, 2011/12:T357 av m.fl. (S), 2011/12:T381 av m.fl. (S), 2011/12:T471 av m.fl. (MP) yrkande 7 i denna del och 2011/12:T476 av och (båda V) i denna del och 2011/12:T237 av (KD) och 2011/12:T441 av och (båda C). Europeiska kommissionen presenterade ett paket med angelägna förslag avseende den transeuropeiska transportinfrastrukturen (KOM(2011) 665 m.fl.). Här identifierades bl.a. de europeiska transportprojekt som anses vara särskilt prioriterade och för vilka medlemsstaterna därför föreslås få möjlighet att söka medfinansiering från EU-budgeten; bland dessa figurerar Botniska korridoren. Detta är glädjande. Den insikt som kommissionen uppvisar avseende betydelsen av ett väl fungerande transportsystem i denna nordliga del av landet återspeglas dessvärre inte i den nuvarande regeringens prioriteringar. fattas järnväg, Norrbotniabanan, för att Botniska korridorens del inom ska vara komplett. Norrbotniabanan är en tänkt ny kustnära järnväg mellan och och utgör en naturlig förlängning av Ostkustbanan och . När regeringen fastställde infrastrukturplanen för , Nationell plan för transportsystemet 20102021 (dnr N2009/6374/TE), valde man dock att inte inkludera Norrbotniabanan i denna. Detta är mycket olyckligt. Behovet av goda kommunikationer är skriande för utvecklingen i och . Det finns en stor och växande efterfrågan på effektiva och miljövänliga transporter av gods från basnäringarna i området som existerande spår inte klarar den höga belastningen. Den nuvarande stambanan genom övre har låg kapacitet och många stigningar och kurvor. Att det finns en enda bana innebär dessutom en stor sårbarhet när det gäller tågtransporter. Norrbotniabanan är av stor betydelse för det svenska näringslivet och i synnerhet för vår basindustri. kommer mer än hälften av den tunga godstrafiken i från norr med destination söderut. Att bygga ut järnvägsnätet med Norrbotniabanan skulle innebära väsentliga möjligheter att effektivisera företagens transporter; kostnaderna beräknas kunna minska . Vi vill i sammanhanget också understryka vikten av att se Norrbotniabanans potential i ett internationellt transportperspektiv. Norrbotniabanan skulle utgöra en strategisk del av infrastruktursystemet i med alla dess råvarutillgångar. Banan skulle dessutom bli en viktig länk österut till befintlig järnväg i , och vidare till . Norrbotniabanan skulle vidare komma att ha stor betydelse för att öka det regionala resandet mellan de norrländska kuststäderna. Med halverad restid skulle möjligheten att arbetspendla mellan städerna öka påtagligt. Även pendling för studier skulle öka. Från alla orterna längs Norrbotniabanan kommer man att kunna nå något av universiteten i eller . Även besöksnäringen är en stor och växande verksamhet i regionen och skulle i hög grad kunna utvecklas ytterligare med en välbelägen och modern järnväg som Norrbotniabanan skulle utgöra. Norrbotniabanan skulle dessutom också bidra till ett minskat resande med flyg till städerna längs . Det är angeläget att medel avsätts för att kunna gå vidare med projekteringen av Norrbotniabanan. Vi i de rödgröna partierna har föreslagit att en första etapp av banan byggs 20142017 och till en beräknad kostnad av . Den moderatledda regeringen har dock som tidigare anförts inga initiativ på området. Att bygga Norrbotniabanan är en klok investering som gör starkare. Det är därför viktigt att regeringen låter arbetet med planeringen av Norrbotniabanan fortskrida. Regeringen har aviserat sin avsikt att återkomma med förslag till nytt infrastrukturbeslut. Vi förväntar oss då att regeringen inkluderar byggandet av Norrbotniabanan i detta. Vad vi nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Anslagsfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 4 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och i (S) anför: behöver en ny färdriktning. Vi vill ha ett samhälle där välfärd och möjligheter kommer alla till del. Där vi river hinder för människors frihet så att de kan förverkliga sina drömmar. Vi vill utveckla mot ett mer modernt, jämställt och framåtblickande samhälle byggt på gemenskap, solidaritet, rättvisa, kreativitet och trygghet. Vi kan aldrig acceptera arbetslösheten. Full sysselsättning är det övergripande målet för den socialdemokratiska ekonomiska politiken. Som land har vi inte råd med det slöseri som arbetslösheten innebär. En förutsättning för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen är att vi får ett mer jämställt samhälle. När män och kvinnor delar på ansvaret för jobb och familj förbättras både den ekonomiska tillväxten och människors livskvalitet. Kvinnor och män ska ha samma frihet och självständighet, samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter och lika makt att forma sina liv. När alla har ett arbete blir rikt, både ekonomiskt och mänskligt. Alla har skyldighet att bidra till samhällets utveckling utifrån sina förutsättningar. Med fler människor i arbete klarar vi att finansiera utbildning, vård och omsorg för alla. Vi har högre ekonomiska ambitioner för . ska ligga i framkant av utvecklingen även . Då måste vi vara handlingskraftiga . Vi förnyar vår ekonomiska politik. ska använda varenda skattekrona rätt, för att säkra framtidens tillväxt. Vi har en tydlig vision för att göra till en konkurrenskraftig, kunskapsbaserad ekonomi. Om vi ska stå starka måste vi konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor och inte med låga löner. Regeringens ensidiga ekonomiska politik baserad på stora skattesänkningar har nått vägs ände. Utanförskapet är oförändrat, arbetslösheten har ökat, klyftorna och barnfattigdomen har växt liksom de ekonomiska skillnaderna mellan könen. Fler är långtidsarbetslösa, bostadsbyggandet har minskat och skolresultaten försämrats. behöver en ny färdriktning också för den ekonomiska politiken. Läget i världsekonomin är allvarligt. Risken för recession i är uppenbar. Det ställer stora krav på den ekonomiska politiken även i . Starka offentliga finanser är avgörande. gäller det att göra rätt saker. Vi vill prioritera investeringar i det som också långsiktigt bygger starkt utbildning, infrastruktur och bostäder. Då behöver vi utveckla svensk konkurrenskraft. behöver en förstärkt strategisk samverkan mellan staten, näringslivet och akademin med mer av samarbete och gemensamma prioriteringar av såväl forskningsresurser som utbildning. Skolan står i fokus. En kunskapsbaserad ekonomi börjar i en skola där alla barn lyckas. Vi vill skapa en modern kunskapsskola med kvalitet och kreativitet i centrum. Alla skolor ska vara bra skolor. Det kräver att vi investerar i lärarnas kompetens och utveckling. Utbildning är en färskvara, därför tror vi på det livslånga lärandet. ska bli en kunskapsnation av världsklass, och då måste fler ges chansen till god utbildning. Vi har inte råd att inte ta vara på de tillväxtmöjligheter som ligger i ett mer jämställt samhälle. Kvinnors möjligheter till arbete, utveckling och ekonomiskt oberoende genom egen försörjning är en prioriterad fråga för oss socialdemokrater och en viktig del av en ny färdriktning för . Ekonomin växer när människor växer. Ökade klyftor ger inte fler jobb och en bättre ekonomisk utveckling. Strävan efter ekonomisk utveckling och ökad jämlikhet är två sidor av samma mynt. Det ska alltid krävas av den enskilde att denne gör rätt för sig efter bästa förmåga. Men var och en ska också veta att samhället fungerar och möjliggör ett bättre liv för alla. Detta är kärnan i vad vi kallar värdeburen tillväxt, en moralisk ekonomisk utveckling. Miljöproblemen kräver investeringar och tuffa miljökrav. ska ta sin del av miljöansvaret och gå före på miljöområdet. Vi ska vara först med att använda framtidens miljövänliga teknik. Då krävs investeringar i järnväg och kollektivtrafik, ett nytt klimatinvesteringsprogram och stimulanser av mer miljövänliga bilar. Vi tror på ett modernt arbetsliv där de anställdas intressen står i centrum. Vi tror på ett arbetsliv där människor trivs, har möjligheter till inflytande över sin arbetssituation och kan utvecklas i jobbet. Det är en avgörande del av den kunskapsbaserade ekonomi och den värdeburna tillväxt som vi vill se för . Storstäder som bärs fram av en pulserande framtidstro är en viktig ingrediens i bygget av ett modernt och konkurrenskraftigt . Väl fungerande storstäder är avgörande för att vi ska få tillväxt och fler jobb i hela landet. Under 20122015 vill vi därför göra tillväxtskapande investeringar i våra största städer. Det handlar om att bygga järnvägar och kollektivtrafik, fler bostäder, viktiga klimatinvesteringar och en ordentlig upprustning av miljonprogramsområdena. råder stor bostadsbrist på många håll i . Människor har svårigheter att flytta dit jobben och utbildningsplatserna finns. Det behövs en ny bostadspolitik som ger en större rörlighet på bostadsmarknaden och blandande bostadsområden. Alla människor, inte bara de med goda ekonomiska förutsättningar, ska ha möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga kostnader i en stimulerande och trygg miljö. Då krävs att staten och kommunerna gemensamt tar ansvar för att det byggs fler bostäder. är ett glest befolkat land med behov av snabba miljövänliga transporter. Trots det har vi underinvesterat i järnväg. Det finns ett betydande behov av infrastrukturinvesteringar i hela landet, inte minst i och kring våra stora städer. En del i en ny färdriktning för bör vara att nu börja lägga grunden för fungerande snabba järnvägar i . Dessutom behövs fungerande mobiltelefoni och bredband med hög överföringshastighet i hela landet. Den som känner att välfärden krackelerar rustar sig för ojämlikhet. Det är det vi kunnat se i vårt land . Den utvecklingen kan aldrig vara ett framgångsrecept. Samhällen som håller ihop, med stor tillit människor emellan, har bättre ekonomisk tillväxt och lägre brottslighet än samhällen med låg tillit. En omfattande generell välfärd ökar tilliten i samhället. behöver en ny färdriktning där alla tillsammans är med och tar ett gemensamt ansvar för att hålla ihop vårt land. De som tjänar allra bäst kan bidra lite mer i ett tufft ekonomiskt läge. Tillsammans kan vi med en aktiv social investeringspolitik prioritera att avskaffa barnfattigdomen, ge fler barn och unga god utbildning och möjligheter till kulturupplevelser och möjliggöra för fler att komma ut i arbete. Då får vi ett bättre samhälle för alla. Det ekonomiska läget är mycket osäkert. stora beroende av omvärlden gör att det finns betydande risker för en klart försämrad utveckling i vårt land. Vi menar att det i ett sådant läge måste finnas en beredskap att stimulera ekonomin för att hålla uppe den inhemska efterfrågan och för att skjuta till medel till kommunsektorn för att undvika uppsägningar och försämringar i vård, skola och omsorg. Vi kommer därför mycket nogsamt att studera den ekonomiska utvecklingen och är beredda att återkomma med ytterligare insatser om det skulle visa sig nödvändigt. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har givit budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskat avstår vi från att reservera oss. Vi socialdemokrater har dock betydligt högre ambitioner än regeringen på utgiftsområde 22 Kommunikationer. Det svenska transportsystemet måste moderniseras och klimatanpassas. Järnvägstransporter är det mest miljövänliga sättet att resa och frakta gods. Spårburna transporter måste därför bli det självklara valet för näringsliv och enskilda där tåget är ett alternativ. har Socialdemokraterna i varje budget föreslagit större satsningar på järnvägen än regeringspartierna. För att skapa ett effektivt och hållbart transportsystem har vi på motsvarande vis under innevarande planperiod föreslagit den största investeringen i järnväg och kollektivtrafik i modern tid; vi vill härigenom avsätta mer på infrastruktursatsningar än den nuvarande regeringen. Det finns höga förväntningar om en ökande och väl fungerande järnvägstrafik i landet. av bristande resurser till underhåll och investeringar är dock det svenska järnvägsnätet mycket bristfälligt, med återkommande förseningar för både person- och godstrafik som följd. I för det svenska järnvägsnätet (TRV 2011/10161A) från framhålls dessutom att det finns en risk för att situationen kommer att förvärras snarare än förbättras , bl.a. till följd av den prognostiserade ökningen av trafikunderlaget, eftersläpande drift och underhåll och en åldrande teknisk infrastruktur. Situationen är mycket alarmerande. Vi socialdemokrater menar därför att det behövs kraftigt utökade satsningar på järnväg och kollektivtrafik, och detta . Den borgerliga regeringen har meddelat att man utöver tidigare aviserade anslag kommer att satsa 2012 och 2013 på underhåll, trimningsåtgärder och reinvesteringar inom järnvägsområdet. Denna tillfälliga resursförstärkning är välkommen men klart otillräcklig för att komma till rätta med de betydande bristerna i järnvägssystemet. vill vi socialdemokrater göra en omfattande satsning på att rusta upp och bygga ut järnvägsnätet. lägger vi därför sammanlagt på ökade investeringar i järnväg, varav 2012. Det handlar primärt om att tidigarelägga kapacitetshöjande åtgärder på de mest kritiska avsnitten, vilket enligt bedömning i många fall är synonymt med de hårt ansträngda persontrafikstråken i storstadsregionerna. Därutöver vill vi avsätta , varav , till projektering av vissa strategiska infrastrukturprojekt där byggstart är möjlig först . Bland dessa inkluderar vi de emotsedda höghastighetsbanorna på sträckorna GöteborgBorås och StockholmLinköping samt en ny fast förbindelse över . Det är angeläget att redan nu börja planera för dessa satsningar. Vi anser också att det finns ett akut behov av satsningar i kollektivtrafiken i , inte minst för att bemöta den starka förväntade befolkningstillväxten i området. För perioden 20122015 vill vi följaktligen avsätta i stadsbidrag för att bygga ut . I ett första steg ser vi att utbyggnaden av tunnelbanenätet sker mot Hagastaden och nya . I sammandrag föreslår vi socialdemokrater följande betydelsefulla anslagsändring inom utgiftsområde 22 Kommunikationer i förhållande till regeringens förslag . projektering av strategiska framtidsprojekt Anslagsfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 4 (MP) (MP) anför: har fantastiska möjligheter att genom klimatsmarta investeringar skapa många nya arbetstillfällen, forma ett hållbart samhälle och bygga starkare . vision är ett förnybar energi, energieffektiva bostäder och snabba och punktliga järnvägstransporter. Den ekonomiska oron omkring oss gör det än viktigare att göra framtidsinvesteringar som löser både ekonomiska problem på kort sikt och miljöproblem långt in . Det osäkra ekonomiska läget i vår omvärld ökar trycket på alla politiska partier att tydliggöra vilka prioriteringar man gör för att bygga ekonomin stark även på . I det gröna alternativet till regeringens budgetförslag presenterar vi därför åtgärder för mer framtidstro och bättre fördelning av de gemensamma resurserna. För oss gröna är det självklart att göra effektiva statsfinansiella prioriteringar. Inom det reformutrymme som vi har att tillgå måste vi prioritera långsiktiga investeringar. Dessutom måste vi minska klyftorna i samhället genom att omfördela inom ramen för skattesystemet. Vår budgetmotion håller fokus på investeringar som betalar sig både nu och . Ökad kvalitet i skolan och investeringar som tar oss till ett klimatsmartare samhälle är områden som är särskilt viktiga för oss. Det finns knappast någon bättre investering än kunskap. Varje krona som vi lägger på skolan kommer att betala sig . Det här är investeringar som ger utrymme för nya idéer att växa fram och för svenska innovationer att industrialiseras. Det kräver också en företagarpolitik där alla som bär på idéer till företag får möjlighet att förverkliga dem och där små företag får växa. En annan viktig komponent i den gröna ideologin är ansvaret för att hålla ihop samhället, att ge en hjälpande hand till dem som är sjuka eller som riskerar att hamna utanför samhället. I den gröna budgeten föreslår vi en kraftigt förbättrad sjukförsäkring. Vi tar också de första stegen till att avskaffa en av de värsta skamfläckarna i det svenska samhället, den växande gruppen barn som lever i fattiga familjer. Vi kan välja mycket i livet, men inte i vilken familj vi föds in i. För är budgetöverskott och varsamhet med statens finanser inte målet med politiken. Det är ett verktyg för att skapa ett hållbart samhälle med mindre klyftor och god miljö. Ett samhälle som vi med gott samvete kan lämna över till kommande generationer. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Dagens beslutsfattare har därför ett ansvar att fatta de beslut och vidta de åtgärder som leder till en ekologiskt hållbar samhällsutveckling. Trafiksektorn är det enda samhällsområde där utsläppen ökat kraftigt och där prognosen visar på en fortsatt kraftig ökning. Inrikes transporter står för över en tredjedel av de svenska växthusgasutsläppen, och inom transportsystemet står vägtrafiken för av utsläppen. Trots energieffektivare fordon och en ökad andel förnybar energi ökar vägtrafikens utsläpp, vilket också framgår i budgetpropositionen . Detta är inte hållbart. Transportsektorn måste ställas om. Vi i vill skapa ett modernt, snabbt och hållbart transportsystem. För att minska trafikens klimatpåverkan utan att begränsa människors möjligheter att resa anser vi att det behövs en sammanhållen politik. Det svenska transportsystemet måste moderniseras och klimatanpassas. Till skillnad från regeringen anser vi att det behövs kraftigt ökade satsningar på järnväg och kollektivtrafik. Järnvägstransporter är det mest miljövänliga sättet att resa och frakta gods. Spårburna transporter måste därför bli det självklara valet för näringsliv och enskilda där tåget är ett alternativ. Resenärer och företag måste kunna lita på att järnvägen fungerar året om. De senaste årens tågkaos vittnar dessvärre om att så inte är fallet. har därför tagit initiativ till ett angeläget tåglyft med satsningar på tågtrafiken i hela : Vi föreslår en långsiktig ökning av banunderhållet med i genomsnitt jämfört med gällande plan. Jämfört med regeringen föreslår vi följaktligen att extra satsas , varav 2012. Vi föreslår långsiktigt ökade investeringar för att bygga bort flaskhalsar i järnvägsnätet . För detta ändamål satsar vi , varav 2012. Vi föreslår en särskild pott för att bl.a. rusta upp lågtrafikerade banor och andra banor i hela landet; anslås för detta , varav 2012. Vi föreslår strategiska framtidsinvesteringar i nya banor, inbegripet höghastighetsbanor som kan avlasta den befintliga järnvägen. Vi föreslår att regeringen återinför bidrag till köp av och reinvesteringar i spårfordon; vi avsätter för detta . Att resa kollektivt är att resa hållbart. Vi i är därför också angelägna om att investera i en bättre kollektivtrafik. Spårvägar är en viktig del i skapandet av hållbara städer och har blivit en stor framgång i flera europeiska länder. Vi vill se en motsvarande utveckling även i svenska städer och anser därför att det ska införas ett statligt stöd till investeringar i spårvägar; föreslås för detta , varav 2012. Vidare vill vi att ska ges i uppdrag att prioritera kollektivtrafiken på bilismens bekostnad och att ska öronmärkas , varav 2012, för åtgärder som ökar kollektivtrafikens framkomlighet. Detta ska finansieras genom att väginvesteringarna i den nationella planen minskar med motsvarande belopp. På samma vis anser vi att ska omprioriteras från väginvesteringsanslaget till åtgärder för ökad cykeltrafik. Det måste enligt vår mening bli mer attraktivt att cykla och mindre attraktivt att köra bil. Den borgerliga regeringen har prioriterat ned insatserna som ryms inom de särskilda potterna för bl.a. miljö, trimning och forskning. Detta är inte tillfredsställande. För att inte äventyra det viktiga arbetet med t.ex. buller, trafiksäkerhet och hållbar samhällsutveckling vill vi tillföra till för dessa ändamål, därav 2012. Regeringen aviserar i budgetpropositionen kraftigt höjda banavgifter, från 2011 till 2013. Detta kommer enligt vår mening att försämra den redan ansträngda ekonomin för järnvägens godsentreprenörer, och risken är i stället stor att, så länge en avståndsbaserad lastbilsskatt inte har införts, gods flyttas över från tåg till lastbil. En sådan utveckling måste undvikas, och vi motsätter oss därför kraftfullt de föreslagna höjningarna av banavgifterna. Vi anser i stället att motsvarande belopp, , ska tillföras budget. Den planerade sexfiliga motorvägen , dyraste motorväg, kommer att leda till kraftigt ökade utsläpp av koldioxid och luftföroreningar. Projektet måste enligt vår mening avbrytas. Överskottet från trängselskatterna i som i princip oavkortat går till förbifarten bör i stället överföras till ett nytt anslag för riktat bidrag till regionens kollektivtrafik. handlar det om . Den borgerliga regeringen har minskat anslaget för Rikstrafikens trafikavtal. Detta riskerar att leda till en nedläggning av tågtrafik på lågtrafikerade men likväl regionalpolitiskt viktiga banor som är beroende av stöd för att trafikeras. En sådan utveckling måste undvikas. Vi i anser därför att anslaget till trafikavtal ska höjas med , sammanlagt . Dessa medel ska öronmärkas för tågtrafik. Slutligen anser vi att det ekonomiska stödet till flyget bör minska. Flyget är ett av de transportslag som har störst klimatpåverkan och orsakar dessutom andra typer av miljöpåverkan. Det är dags att göra inrikesflyget onödigt. Om man prioriterar satsningar på tågtrafik kan all persontrafik söder om ske utan flyg . Vi föreslår därför en avvecklingsplan för driftbidraget till flygplatser som är belägna i regioner där alternativa kollektiva transportmöjligheter till flyget finns och som medger en restid till på högst . bör följaktligen bidraget till på utgå. Vårt förslag till ändringar av anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer i förhållande till regeringens förslag redovisas sammanfattningsvis i tabellen nedan. drift och underhåll järnväg hela landet-potten (lågtrafikerade banor etc.) miljö, trimning, forskning nej till höjda banavgifter Driftbidrag till icke statliga flygplatser Riktat bidrag till m.a.a. trängselskatten Anslagsfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 4 (SD) (SD) anför: har fattat beslut om att de ramar som återfinns i regeringens budgetproposition inte får överskridas. Däremot återstår frågan om hur anslagen inom ramarna ska fördelas. Vi Sverigedemokrater har högre ambitioner än regeringen på utgiftsområde 22 Kommunikationer. Därmed väljer vi att lägga fram ett särskilt yttrande som redovisar vilken inriktning vi vill se på politiken inom utgiftsområdet. Underhållet av det svenska järnvägsnätet är extremt eftersatt, vilket lett till återkommande och betydande förseningar för såväl person- som godstrafiken. Detta är oerhört kostsamt för samhället. Som framgår av redovisningen i budgetpropositionen är punktligheten i systemet den lägsta . Detta är inte acceptabelt; en kraftig förbättring måste åstadkommas. Vi Sverigedemokrater anser att det är angeläget att öka underhållet av järnvägsnätet och därigenom förebygga en större andel av störningarna i trafiken. För att säkerställa ett effektivt utnyttjande av infrastrukturen menar vi att det behövs trimningsåtgärder, mötesplatser och förbigångsspår. Vi vill i sammanhanget markera att vi motsätter oss att finansieringen av upprustningen ska ske genom höjda banavgifter enligt vår mening skulle detta riskera att leda till en prisökning som motverkar utnyttjandet av järnvägen. Vi vill även se en kraftfullare utbyggnad av järnvägsnätet. Den svenska järnvägen är hårt belastad, och det är därför ytterst angeläget att prioritera kapacitetsökningar på bl.a. Södra och Västra stambanan, Ostkustbanan och samt runt storstäderna. Ett sådant arbete bör påbörjas omgående.