bet · GY01MJU12 · 2011-02-15 00:00:00 — 2010/11:MJU12 Klimatpolitik m.m. Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Miljö- och jordbruksutskottet behandlar i detta betänkande 28 motionsyrkanden om klimatpolitik m.m. från den allmänna motionstiden . Motionerna rör bl.a. utsläppsmål för koldioxid, mekanismen för ren utveckling (CDM), livsmedelskedjans klimatpåverkan och förnybara drivmedel. Samtliga motionsförslag avstyrks, i huvudsak med hänvisning till att ett arbete pågår med den berörda frågan. I ärendet finns 10 reservationer och 1 särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2010/11:MJ240 yrkandena 25 och 2010/11:MJ448. Reservation 1 (S, MP, V) Utsläppshandel och användningen av CDM avslår motionerna 2010/11:T409 yrkande 6, 2010/11:MJ237 yrkandena 1 och 2 samt 2010/11:MJ240 yrkande 1. Reservation 2 (S, MP, V) avslår motion 2010/11:MJ237 yrkande 3. Reservation 3 (V) avslår motion 2010/11:MJ314. Reservation 4 (S, MP, V) avslår motionerna 2010/11:MJ351 och 2010/11:MJ392 yrkandena 2, 3 och 5. Reservation 5 (V) avslår motion 2010/11:MJ392 yrkandena 1 och 6. Reservation 6 (V) avslår motionerna 2010/11:MJ325, 2010/11:MJ352, 2010/11:MJ364 och 2010/11:MJ368. Reservation 7 (S) avslår motion 2010/11:N398 yrkande 17. Reservation 8 (MP, V) Utsläppskrav för nya bilar m.m. avslår motion 2010/11:T409 yrkandena 9 och 10. Reservation 9 (V) avslår motion 2010/11:MJ207. Reservation 10 (S, MP, V) avslår motionerna 2010/11:MJ218 yrkande 4, 2010/11:MJ269 och 2010/11:MJ285. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (S), Per Åsling (C), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (S) och (FP). Ärendet och dess beredning Miljö- och jordbruksutskottet behandlar i detta betänkande 28 motionsyrkanden om klimatpolitik m.m. från den allmänna motionstiden . Motionerna rör bl.a. utsläppsmål för koldioxid, mekanismen för ren utveckling (CDM), livsmedelskedjans klimatpåverkan och förnybara drivmedel. Samtliga motionsförslag avstyrks. I ärendet finns 10 reservationer och 1 särskilt yttrande. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om utsläppsmålen för växthusgaser i och inom EU (MP, KD), handelssystemet med utsläppsrätter (KD), mekanismen för ren utveckling (V) och klimatanpassning (S). Jämför reservationerna 1 (S, MP, V), 2 (S, MP, V), 3 (V) och 4 (S, MP, V). I motion MJ240 (KD) yrkandena 24 anförs att ambition om att minska utsläppen för växthusgaser till 2020 bör ligga fast. Vidare anförs att industriländernas utsläpp bör minska med till 2020 och de globala utsläppen till 2050 jämfört med utsläppen . Enligt motionen är det oerhört viktigt att tydliga mål sätts upp för klimatarbetet. De klimatförändringar som orsakas av människans utsläpp av växthusgaser i atmosfären är ett exempel på ett område där den nationella beslutsnivån inte räcker till. Samarbete över gränserna är avgörande. De rika länderna måste gå före. I motionens yrkande 5 uppmärksammas behovet av en ny strategi för EU i de internationella klimatförhandlingarna. EU bör fastslå att unionen bör minska sina utsläpp med till 2020 utan att koppla detta till andra länders åtaganden. Även i motion MJ448 (MP) tar man upp frågan om EU:s mål och anför att aktivt bör arbeta för en höjning av målet för utsläppsminskning till till 2020. Enligt motionen kan vi komma att bli frånsprungna av länder som , och om vi håller en låg ambitionsnivå. Enligt motion MJ240 (KD) yrkande 1 bör handelssystemet med utsläppsrätter för växthusgaser utvidgas till att omfatta, förutom flyget, den övriga transportsektorn samt andra samhällssektorer med stora utsläpp som ännu inte deltar i systemet. bör handelssystemen vara globala. Fler växthusgaser än koldioxid bör omfattas. I motion T409 (KD) yrkande 6 anförs att hela transportsektorn bör inkluderas i EU:s handelssystem för utsläppsrätter och att dessa ska fördelas genom auktionering. Därigenom kan kostnadseffektiva utsläppsminskningar åstadkommas till lägsta möjliga totala kostnad för välfärden. Motion MJ237 (V) tar upp frågan om mekanismen för ren utveckling (CDM). I yrkande 1 anförs att köp av utsläppskrediter via CDM för att uppnå det nationella klimatmålet ska upphöra. Metoden är ny och har allvarliga brister. CDM innebär att nödvändiga investeringar på hemmaplan uteblir och att risken är stor att klimatmålen inte nås. Man bör i stället driva en politik för kraftfulla klimatinvesteringar i utvecklingsländerna. Enligt yrkande 2 i samma motion bör vara pådrivande för att CDM inte ska användas för att nå EU:s medlemsländers klimatmål, och enligt yrkande 3 bör regeringen tillsätta en utredning som gör en noggrann utvärdering av CDM. Metodens kostnadseffektivitet har ifrågasatts och måste utvärderas i grunden. Enligt motion MJ314 (S) bör regeringen skyndsamt ta initiativ till en nationell strategi för klimatanpassningsarbetet. Arbetet med anpassning till ett förändrat klimat i behöver stärkas och samordnas på både central och regional nivå. Regeringen bör ge en myndighet och ett departement uppdraget att ansvara för detta arbete. När det gäller mål för utsläpp av växthusgaser kan utskottet konstatera att har beslutat om delmål för utsläpp av växthusgaser för perioden 20082012 samt . Delmålet för perioden 20082012 innebär att de svenska utsläppen av växthusgaser ska vara lägre som ett medelvärde för perioden 20082012 än utsläppen . Målet ska uppnås utan beaktande av upptag i kolsänkor eller användning av flexibla mekanismer. Det klimatpolitiska målet innebär att utsläppen för 2020 bör vara lägre än utsläppen . Målet gäller för de verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter. Detta innebär att utsläppen av växthusgaser 2020 ska vara ca koldioxidekvivalenter lägre för den icke handlande sektorn i förhållande till nivå. Minskningen ska ske genom utsläppsreduktioner i och i form av investeringar i andra EU-länder eller flexibla mekanismer som Clean Development Mechanism (CDM). Den långsiktiga visionen för klimatpolitiken är att inte har några nettoutsläpp (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300). I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 20) anför regeringen att de rika länderna behöver gå före när det gäller klimatarbetet. och EU ska fortsatt vara pådrivande för ett klimatavtal. Samarbetet inom EU är viktigt för att åstadkomma utsläppsminskningar och avgörande för att åstadkomma en global klimatöverenskommelse. EU ska minska sina utsläpp till 2020, jämfört med , inom ramen för ett internationellt klimatavtal, där andra utvecklade länder gör motsvarande åtaganden. Annars gäller att EU till 2020 ensidigt ska minska sina utsläpp jämfört med . EU ska nu ta fram en analys av hur målet om ska kunna fördelas och genomföras inom EU. EU-27 har minskat sina utsläpp med till 2008 enligt preliminär statistik från Europeiska miljöbyrån. Detta innebär att EU kommer att uppfylla de åtaganden som är beslutade enligt Kyotoprotokollet. antog slutsatser om EU:s ståndpunkt inför partsmötet inom klimatförhandlingarna i . Ett långsiktigt mål om utsläppsminskningar till 2050 för utvecklade länder fastställdes då av ministrarna. Utskottet har inhämtat att det inom EU pågår ett arbete med en strategi för EU:s klimatpolitik till 2050. Med det anförda avstyrks motion MJ240 (KD) yrkandena 24 i den mån de inte kan anses tillgodosedda. När det gäller frågan om formuleringen av EU:s mål om utsläppsminskning har denna debatterats i . I ett svar på interpellation 2010/11:14 om röst i klimatförhandlingarna (protokoll 2010/11:179) anförde miljöminister att och EU:s mål ligger fast. Han anförde också att regeringen vill se ett globalt, rättsligt bindande ramverk som ger sådana utsläppsminskningar i industri- och utvecklingsländer som krävs för att nå det s.k. tvågradersmålet. EU kommer inom ramen för ett sådant avtal att höja sitt åtagande till till 2020. Ministern anförde även att regeringen har drivit på för mer ambitiösa mål inom EU och fortsätter att göra det. var ett av de absolut första länderna att stödja målet om och har velat ha enbart ett sådant mål. Motionerna MJ240 (KD) yrkande 5 och MJ448 (MP) avstyrks därmed i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Beträffande frågan om utvidgning av systemet för handel med utsläppsrätter anför regeringen i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 20) bl.a. följande. Ett av de viktigaste instrumenten för att minska utsläppen av växthusgaser är systemet för handel med utsläppsrätter. av EU:s utsläpp av växthusgaser täcks av systemet. EU har beslutat att flyget ska ingå i utsläppshandeln . Handelssystemet infördes och fler länder och regioner tar intryck av erfarenheter. Genom att handelssystemet sätter ett internationellt pris på koldioxidutsläppen kan marknadens krafter användas för kostnadseffektiva utsläppsminskningar. De olika samhällssektorerna ska i högre utsträckning än bära sina kostnader för växthusgasutsläpp. Alla sektorer måste bidra till att klimatmålen kan nås, det gäller t.ex. energi, väg- och sjötransporter, jord- och skogsbruk, avfallshantering, industri samt byggande. Transportinfrastrukturen utvecklas mot att skapa kommunikationer som är förenliga med miljö- och klimatmål. I princip bör alla transportslag bära sina kostnader för koldioxidutsläpp. Regeringen verkar därför för att både luftfartens och sjöfartens utsläpp inkluderas i en framtida internationell klimatregim och att internationella åtgärder genomförs för att minska sektorernas utsläpp. Utskottet har i samband med sin behandling av klimatpropositionen anfört att handelssystemet bör vidgas till att omfatta fler gaser och sektorer och att länkningar bör göras med andra framväxande system (bet. 2008/09:MJU28). Utskottet, som vidhåller sitt tidigare ställningstagande, avstyrker motionerna MJ240 (KD) yrkande 1 och T409 (KD) yrkande 6 i den mån de inte kan anses tillgodosedda. När det gäller mekanismen för ren utveckling (CDM) vill utskottet inledningsvis hänvisa till det regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 20), bl.a. att ett effektivt sätt att bidra till utsläppsminskningar utanför är att öka tillgängligheten till klimatsmart teknik. Det bidrar inte enbart till utsläppsminskningar utan också till ett ökat förtroende mellan industri- och utvecklingsländer i det internationella klimatarbetet. Genom internationellt samarbete kan de globala insatserna mot klimatförändringar omfatta mer långtgående åtaganden och genomföras i enlighet med klimatkonventionens princip om kostnadseffektivitet. Ett sätt för industriländerna att ta ansvar för finansiering av åtgärder i utvecklingsländer och bidra till tekniköverföring är mekanismen för ren utveckling (CDM) och de nya mekanismer som integreras i en ny FN-överenskommelse om minskningar av klimatutsläpp. Dessa mekanismer är viktiga instrument för investeringar av grön teknologi i växande ekonomier och utvecklingsländer. Denna mekanism har blivit framgångsrik. beräknas CDM kunna bidra med utsläppsminskningar på över koldioxidekvivalenter. Miljöminister har i ett svar på interpellation 2010/11:14 om röst i klimatförhandlingarna (protokoll 2010/11:179) anfört bl.a. att kraftigt driver på reformarbetet när det gäller CDM. har inte gjort sig beroende av CDM därför att det är en minoritet av insatserna. Det allra mesta görs på hemmaplan för att vi ska nå de lägsta per capita-utsläppen inte bara i utan bland industriländer över huvud taget. I ett svar på en skriftlig fråga (2010/11:136) har ministern vidare anfört bl.a. att regeringen gjort bedömningen att en tredjedel av utsläppsminskningen vid behov kan ske genom internationella insatser, t.ex. genom förvärv av CDM-krediter. Ny statistik visar nu att utsläpp av växthusgaser minskar mer än vad som förutspåddes i Alliansens klimatproposition. Om denna trend håller i sig kommer behovet av internationella insatser för att uppfylla målet till 2020 att minska enligt miljöministern. klimatpolitik har ett avsevärt längre perspektiv än till 2020. Regeringen har som ambition att 2050 inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. När det gäller kritiken mot CDM har utskottet tidigare framhållit bl.a. att utvärdering och förbättring av systemet ingår i det löpande arbete som bedrivs för att utveckla de flexibla mekanismerna, speciellt CDM. Förhandlingar på FN-nivå om flexibla mekanismer kan indelas i dels förhandlingar om förbättringar av de nuvarande mekanismerna inom innevarande åtagandeperiod 20082012, dels utveckling av nya mekanismer efter 2012. Frågor om mekanismernas förbättring ingår bl.a. inom ramen för den översyn av Kyotoprotokollet för tiden som ska göras. och andra industrialiserade länder måste ta ansvar och bidra till finansieringen av utsläppsminskningar i utvecklingsländer. Det bidrar till överföring av ny miljöteknik och till att öka förtroendet mellan industri- och utvecklingsländer i det internationella klimatarbetet. Genom internationellt samarbete kan de globala insatserna mot klimatförändringar omfatta mer långtgående åtaganden och genomföras i enlighet med klimatkonventionens princip om kostnadseffektivitet. Mekanismen för ren utveckling (CDM) är ett viktigt instrument för investeringar i grön teknik i växande ekonomier och utvecklingsländer. Dessa investeringar bidrar även till att skapa en global utsläppsmarknad där det sätts ett pris på utsläppen även i länder utan bindande åtaganden om utsläppsminskningar. Det möjliggör för snabbt växande länder att inte behöva gå en koldioxidintensiv väg när ekonomin växer, utan i stället kan de välja att undvika att investera sig fast i ett fossilberoende. Det möjliggör för utvecklingsländer att tidigt bygga samhällen med grön teknik och undvika beroende av kolkraft. FN-kontrollen av insatserna säkerställer att de går till åtgärder som annars inte skulle ha blivit av (bet. 2008/09:MJU28, 2009/10:MJU1). Vid pågår en granskning av statens klimatinsatser i andra länder. granskar om regeringens styrning och förvärv av reduktionsenheter ger förutsättningar för att i förväntad utsträckning bidra till att uppfylla klimatmål och om statens förvärv av reduktionsenheter genomförs på ett effektivt och transparent sätt. Rapporten ska enligt planerna publiceras . har fått i uppdrag av regeringen att förbättra och säkerställa klimatnyttan av gröna investeringar med CDM i utvecklingsländer. Uppdraget ska bl.a. leda till att säkerställa att åtgärderna är sådana som annars inte skulle ha vidtagits och att de bidrar till en hållbar utveckling. Uppdraget ska redovisas . När det gäller kritiken mot användningen av systemet med CDM finner utskottet inte skäl att frångå sitt tidigare ställningstagande och hänvisar till sitt tidigare uttalande om den löpande utvärdering och förbättring som sker av mekanismen för ren utveckling. När det gäller systemets tillämpning i kan utskottet konstatera att frågan granskas av och utreds av . Med anledning av detta anser utskottet att det nu inte finns skäl till ytterligare utredningsinsatser. Med det anförda avstyrker utskottet motion MJ237 (V) yrkandena 13. När det gäller anpassning till ett förändrat klimat har utskottet vid sin behandling av klimatpropositionen anfört bl.a. följande. Arbetet med att anpassa till ett förändrat klimat är mycket brett och spänner över hela samhället. Anpassningen i behöver stärkas och samordnas, både på central och regional nivå. Den svenska samhällsstrukturen med myndigheter som genomför politiken gör det lämpligt att fördela specifika uppdrag gällande klimatanpassning till de myndigheter som närmast berörs. Sektorsmyndigheterna bör få ett mer uttalat ansvar för anpassning inom sina respektive områden. Det är nödvändigt med en nationell uppföljning dels för att säkra att arbetet med anpassning i de olika sektorerna och regionerna fortskrider, dels för att säkra tvärsektoriellt samarbete. Ingen myndighet är naturligt ansvarig för en sådan uppföljning eftersom frågan spänner över hela samhället. Arbetet bör även så långt som möjligt samordnas med uppföljningen som sker inom krishanteringssystemet. Inom ramen för det uppföljande arbetet avser regeringen att ge de myndigheter som har ett ansvar för att viktiga samhällsfunktioner fungerar i uppdrag att rapportera om arbetet inom respektive sektor som ett underlag till den aviserade kontrollstationen. Det regionala ansvaret faller på länsstyrelserna. Länsstyrelserna bör få en drivande roll i att hålla ihop arbetet med anpassning i respektive län. Vad gäller frågan om ett huvudansvar för samordning har den nya myndigheten för samhällsskydd och beredskap tagit över Statens räddningsverks uppgifter när det gäller verksamheten översvämningar, ras och skred. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har fortsatt uppdrag att översiktligt kartera översvämningsrisker och stabilitetsförhållanden av ras och skred i bebyggda områden samt med hänsyn till klimatförändringar. Vidare hänvisade utskottet till webbportalen om anpassning till ett förändrat klimat, en förbättrad höjddatabas samt en pågående översyn av energisektorns sårbarhet för framtida extrema väderhändelser och dammsäkerheten (bet. 2008/09:MJU28). Utskottet konstaterar att en uppföljning av klimatanpassningsarbetet kommer att ske 2015 i samband med att kontrollstationen för klimatarbetet genomförs. Vissa åtgärder finansieras fram till dess löpande under anslaget 1:10 Klimatanpassning. Under anslaget anvisas . beräknas anslaget uppgå till . Anslaget används för vissa förebyggande och kunskapshöjande insatser för att begränsa samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringar. Det viktiga klimatanpassningsarbetet som inleddes behöver fortsätta och utvecklas. Regeringen avser därför att återkomma med besked om fortsatt finansiering efter 2012 (prop. 2010/11:1 utg.omr. Med det anförda avstyrker utskottet motion MJ314 (S). Livsmedelskedjans påverkan på klimatet Utskottets förslag i korthet avslår motioner om klimatpåverkan av foderproduktion (KD) och minskad köttkonsumtion (V). Jämför reservationerna 5 (V) och 6 (V). Enligt motion MJ351 (KD) bör det utredas hur den svenska animalieproduktionen i ökad utsträckning kan baseras på klimateffektiva och hållbara proteinfodermedel. De miljö- och klimatmässiga samt ekonomiska fördelarna med en ökad odling av proteingrödor och användning av närodlat i animalieproduktionen samt de åtgärder som behövs för att stimulera till en sådan utveckling bör tydliggöras. Enligt motion MJ392 (V) yrkande 1 bör det införas ett nytt mål om minskad köttkonsumtion jämfört med dagens nivåer. Den svenska köttkonsumtionen ökade med 19902005. Denna kraftiga konsumtionsökning medförde ökade växthusgasutsläpp på koldioxidekvivalenter. För att uppnå ett mål om minskad köttkonsumtion till 2020 bör det enligt yrkande 2 i motionen tas fram en handlingsplan för hur klimatpåverkan av livsmedelskedjan, inklusive animalieproduktionen, kan minskas. Enligt yrkande 3 i motionen bör agera för ett slutdatum då kontraproduktiva subventioner som stöder kött- och mejeriindustrin ska vara borttagna. Det bör även tillsättas en utredning om införande av ekonomiska styrmedel för att minska livsmedelskedjans, inklusive animalieproduktionens, påverkan på klimat och miljö (yrkande 5). En skatt på animalier kan vara ett effektivt sätt att minska utsläppen från jordbrukssektorn. Regeringen bör enligt samma motions yrkande 6 verka för att kommuner uppmuntrar till vegetarisk kost, exempelvis genom att införa en vegetarisk dag . Utskottet har tidigare behandlat frågan om den påverkan på klimatet som produktion och konsumtion av livsmedel ger. I samband med utskottets beredning av regeringens klimatproposition anförde utskottet att livsmedelskedjans klimatpåverkan är betydande då matens andel av växthusgasutsläppen uppgår till i storleksordningen . När det gäller resursanvändning uppskattas den svenska livsmedelskedjan använda av all energi. Det är därför angeläget att åtgärder kan vidtas för att minska dess klimat- och miljöpåverkan. Det är viktigt att notera att livsmedelsproduktionen även har stor betydelse för ett flertal andra miljökvalitetsmål utöver miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Det är därför väsentligt att inte helt isolera klimatmålet då det kan leda till oönskade effekter beträffande andra miljömål. Utskottet uppmärksammade vidare att har ett särskilt sektorsansvar för miljömålsarbetet, varav klimatpåverkan är en del. uppgift är att i konsumenternas intresse arbeta aktivt för säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Det senare omfattar bl.a. kostråd riktade till storhushåll och privatpersoner. Utskottet ansåg att samordnande och pådrivande roll för livsmedelskedjans klimatpåverkan borde stärkas (bet. 2008/09:MJU28). När det gäller frågan om foderproduktion vill utskottet framhålla att det i den svenska modellen ingår högt ställda krav på djurfoder. Redan från första ledet i livsmedelsproduktionen krävs kunskap och noggrannhet. För produktion av säkra livsmedel, t.ex. mjölk eller kött, krävs att djuren sköts väl och får sunda och bra foder som varken innehåller t.ex. miljögifter eller förbjudna tillsatser. Ett övergripande mål i den svenska strategin är att fodren alltid ska vara av sådan kvalitet att de inte i något avseende kan utgöra en hälsorisk för vare sig djuren eller konsumenten av de animaliska livsmedlen. Fodren ska inte heller vara en miljöbelastning. Foderområdet regleras inom EU av ett flertal förordningar, direktiv och beslut som i medlemsstaterna kompletteras och preciseras genom nationell lagstiftning. Den gemensamma jordbrukspolitiken innebär att det är jordbrukaren som beslutar om vilka grödor han eller hon ska odla utifrån efterfrågan på marknaden. Det innebär att efterfrågan på inhemskt producerat foder eller närproducerade livsmedel är en viktig faktor i brukarens beslut om odling. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet pågår det ett arbete när det gäller proteinfoder, både på universiteten och inom branschen, där man studerar möjligheterna att öka andelen inhemskt proteinfoder i foderstaterna, bl.a. har man konstaterat att soja kan ersättas av inhemskt protein även till högavkastande mjölkkor med bibehållen produktion. ges bl.a. olika former av stöd och ersättningar för att stimulera brukarna att vidta miljöförbättrande åtgärder och för att öka värdet hos de produkter som produceras. Flera av de åtgärder som finns inom ramen för det svenska landsbygdsprogrammet har direkta eller indirekta positiva effekter även avseende minskad klimatpåverkan och anpassning till ett förändrat klimat. Vilka åtgärder som kan komma att ingå i ett framtida landsbygdsprogram är enligt att Landsbygdsdepartementet inte möjligt att ange. Miljö- och klimatmässiga fördelar kommer dock att vara viktiga delar att ta hänsyn till i en framtida jordbrukspolitik. Olika förslag avseende stimulering av proteingrödeodlingen och närproducerade livsmedel har tagits fram och kan komma att prövas i samband med utvecklingen av ett kommande landsbygdsprogram och de satsningar som görs inom Matlandet . Med det anförda anser utskottet att motion MJ351 (KD) kan lämnas utan vidare åtgärd. Beträffande frågan om mål för livsmedelskonsumtion och en handlingsplan för minskad klimatpåverkan vill utskottet inledningsvis hänvisa till ett svar på interpellation 2010/11:75 om miljösmarta matval (protokoll 2010/11:29). Landsbygdsminister anförde bl.a. att många konsumenter i och i andra länder har ett stort intresse av att veta hur produkterna de köper har producerats och kan tänkas påverka omgivningen. Konsumenternas engagemang är en stor tillgång för ett hållbart samhälle. Det är positivt att konsumenterna kan skaffa sig information om hur man konsumerar miljösmart. Miljösmart konsumtion kan ske på många olika sätt. Det är inte alltid som närproducerade produkter är bättre ur ett miljö- eller klimatperspektiv. Landsbygdsministern anförde att det finns många värden med att handla närproducerat, t.ex. för att hålla våra svenska landskap öppna. Detta visar att frågan om vad som är miljösmart mat är komplex.