bet · GY01UU6 · 2011-03-21 00:00:00 — 2010/11:UU6 Tillämpning i fråga om av lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner Tillämpning i fråga om av lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner I detta betänkande behandlas regeringens proposition 2010/11:68 och en motion från allmänna motionstiden . säkerhetsråd antog respektive resolutionerna (2006) och 1874 (2009) om sanktioner mot (). För att genomföra säkerhetsrådets bindande sanktionsbeslut antog Europeiska unionens råd gemensamma ståndpunkter om restriktiva åtgärder mot , vilka ersattes av ett rådsbeslut om restriktiva åtgärder mot (2010/800/GUSP). Vad rådet beslutat inom ramen för rådsbeslutet /800/GUSP har i allt väsentligt genomförts genom rådsförordningar om restriktiva åtgärder mot . Vissa bestämmelser i rådsbeslutet om restriktioner för krigsmateriel och liknande produkter samt åtgärder för att hindra att viss undervisning och utbildning ges till nordkoreanska medborgare ställer krav på ett nationellt genomförande. Regeringen beslutade om tillämpning i fråga om av lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner. beslutade regeringen om vissa sanktioner mot . Åtgärderna innebär ett förbud mot att köpa, importera eller transportera krigsmateriel m.m. från . De innebär även ett förbud mot att leverera, sälja, överföra eller genom transportera paramilitär utrustning till . Enligt sanktionslagen ska beslut att tillämpa lagen underställas för godkännande. I propositionen begärs ett sådant godkännande. Ett enigt utskott föreslår i detta betänkande att ger regeringen ett sådant godkännande. Utskottet avstyrker den motion som behandlas i betänkandet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Godkännande av sanktioner mot godkänner regeringens förordnande om tillämpning i fråga om av lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner. Därmed bifaller proposition 2010/11:68. avslår motion 2010/11:U207. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (S), (FP), (SD), (M), (S), (C), (KD) och (V). Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade om tillämpning i fråga om () av lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner (regeringens förordning 2011:66). beslutade regeringen om vissa sanktioner mot (regeringens förordning 2011:67). Enligt lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner (sanktionslagen) ska beslut om att tillämpa lagen underställas för godkännande. I proposition 2010/11:68 begärs ett sådant godkännande för regeringens förordnande om tillämpning av sanktionslagen i fråga om . Förordnandet upphör att gälla om det inte har överlämnats till för godkännande inom en månad från det att regeringen meddelade förordnandet eller om inte har godkänt det från det att förordnandet överlämnades till . Inga följdmotioner har väckts med anledning av propositionen. I detta betänkande behandlas en enskild motion, som väcktes under allmänna motionstiden . gjorde utskottet ett studiebesök vid () och fick där av överdirektör med medarbetare en redovisning av myndighetens verksamhet. FRA kan bl.a. rapportera om huruvida FN- och EU-sanktioner fungerar. Utskottet har i anslutning till beredningen av detta ärende fått en föredragning av Per Saland, ambassadör och sanktionssamordnare vid , om utvecklingen av EU:s sanktionssystem. redogjorde , forskningschef, och , analytiker, båda från (), för utskottet om kärntekniska program. Grunden för sanktionerna mot är att landet, i strid med internationella överenskommelser, har utvecklat kärnvapen och genomfört kärnsprängningar. relationer med det internationella samfundet på det nukleära området har präglats av ömsom samarbetsvilja, ömsom avståndstagande från sida. ingick 1992 ett säkerhetsavtal med den internationella atomenergiorganisationen (, ), varefter inspektioner kunde inledas i landet. Sedan inspektörerna vägrats tillträde till vissa anläggningar för att utreda misstankar om att lämnat oriktiga uppgifter om sitt nukleära innehav, skärptes motsättningarna mellan landet och det internationella samfundet, inklusive . sade upp sitt medlemskap i . anser dock att säkerhetsavtalet fortfarande har laga kraft. ingick och en överenskommelse som innebar att skulle frysa verksamheten vid sina befintliga grafitreaktorer med tillhörande anläggningar och låta övervaka denna process, i utbyte mot leveranser av två lättvattenreaktorer och olja. Avtalet var i kraft . framkom uppgifter om att i hemlighet bedrev ett program för höganrikning av uran, men detta dementerades av . När krävde information svarade med att stänga av övervakningsutrustning och utvisa inspektörer, varefter meddelade sin avsikt att lämna ickespridningsavtalet (, NPT). Fortsatta ansträngningar att lösa den nukleära krisen på diplomatisk väg inleddes inom ramen för de s.k. sexpartssamtalen. I detta forum ingår förutom Nord- och även , som står värd för samtalen, samt , och . Förhandlingarna ledde fram till ett gemensamt uttalande om målet att på ett verifierbart sätt göra Koreahalvön kärnvapenfri. förband sig att avstå från alla kärnvapen och pågående kärntekniska program samt att återgå till NPT och samarbeta med . I gengäld lämnade de övriga deltagarna i sexpartssamtalen olika säkerhetsgarantier och löften om samarbete. Efter nya motsättningar avbröts emellertid förhandlingarna och samarbetet i den nukleära frågan. lät testa en långdistansmissil samt sex medel- och kortdistansrobotar. antog då en icke bindande resolution (S/RES/1695/2006) som fördömde missiltesterna och uppmanade FN:s medlemsstater att söka förhindra all överföring av varor, teknologi och finansiella resurser som kunde bidra till utvecklingen av nordkoreanska massförstörelsevapen. uppgav att landet provsprängt en kärnladdning. Åtgärden fördömdes och säkerhetsrådet antog enhälligt en bindande resolution (S/RES/1718/2006) enligt kapitel VII artikel 41 i . Resolutionen innehåller sanktionsåtgärder mot . återgick till sexpartssamtalen i och deltog även i bilaterala möten med . slöts en överenskommelse om en tidsplan för redovisning och nedmontering av nukleära program, i utbyte mot utfästelser om samarbete och bistånd från övriga länder. Överenskommelsen respekterades och samarbetet utvecklades positivt under , men därefter uppstod motsättningar och processen gick återigen i stå. sköt upp en ballistisk robot, vilket kritiserades hårt av omvärlden och av . hävdade emellertid att landet genomfört en satellituppskjutning. Som en följd av kontroversen kring uppskjutningen lämnade sexpartssamtalen. Kort därefter, , uppgav att landet genomfört en ny kärnvapenprovsprängning. Provsprängningen fördömdes av säkerhetsrådet, som enhälligt antog resolution om utvidgade sanktioner mot . EU:s beslut om genomförande av dessa sanktioner innebär vissa ytterligare utvidgningar av sanktionerna, bl.a. genom att antalet produkter som det är förbjudet att exportera till har utökats väsentligt. En betydande del av sanktionerna rör icke-spridning och förbud mot export och import av varor och teknologier som kan användas i samband med framställning av massförstörelsevapen. Sanktionsregimen omfattar även frysning av ekonomiska tillgångar för individer och enheter med anknytning till program för massförstörelsevapen, inklusive ett förbud mot att göra tillgångar tillgängliga för dessa, samt ett förbud mot export av vissa s.k. lyxvaror och ett vapenembargo. De flesta av de införda sanktionerna är tvingande för FN:s medlemsstater. För att genomföra dem i EU har unionens råd antagit rådsbeslutet /800/GUSP som i huvudsak följer säkerhetsrådets resolutioner men som på vissa punkter förtydligar eller skärper sanktionerna. Exempelvis har antalet produkter som det är förbjudet att exportera till utökats väsentligt. Enligt artikel 29 i ska medlemsstaterna se till att deras nationella politik överensstämmer med unionens ståndpunkter. Flertalet sanktioner faller dock under EU:s behörighet och genomförs genom EU-förordningar som antas av rådet och blir direkt tillämpliga i medlemsstaterna. Om säkerhetsrådet beslutar att upphäva sanktionerna, måste EU ta ställning till om man genom eget beslut ska upphäva eller ändra sina sanktioner. Regeringen beslutade om tillämpning i fråga om av lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner. beslutade regeringen om vissa sanktioner mot . Åtgärderna innebär ett förbud mot att köpa, importera eller transportera krigsmateriel m.m. från . De innebär även ett förbud mot att leverera, sälja, överföra eller genom transportera paramilitär utrustning till . Beslutet att tillämpa lagen om vissa internationella sanktioner ska underställas för godkännande. I propositionen begärs ett sådant godkännande. I den enskilda motionen 2010/11:U207 (M) föreslås det att ska fördöma attack mot det sydkoreanska militärfartyget . Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att godkänna regeringens förordnande om tillämpning i fråga om av lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner. En motion från allmänna motionstiden avslås. Utskottet konstaterar att , enligt stadgan för (), under vissa förhållanden kan anta resolutioner om olika åtgärder, såsom sanktioner, för att upprätthålla internationell fred och säkerhet. Sådana resolutioner kan innehålla bindande beslut eller rekommendationer. En stat som är medlem i FN är enligt skyldig att godta och verkställa säkerhetsrådets bindande beslut om sådana sanktioner. FN har 2006 och 2009 i fråga om beslutat om två resolutioner (S/RES/1718/2006 och S/RES/1874/2009), vilka i allt väsentligt innehåller bindande föreskrifter för medlemsstaterna. För att genomföra dem i EU har rådet antagit gemensamma ståndpunkter och rådsbeslut om restriktiva åtgärder mot , som i vissa avseenden innebär mer ingripande åtgärder än vad FN-resolutionerna kräver. De gemensamma ståndpunkter och rådsbeslut som antogs ersattes av ett rådsbeslut om restriktiva åtgärder mot (2010/800/GUSP). Rådsbeslutet antogs inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP), med stöd av artikel 29 i . Beslutet innebär dels en uppdatering av listorna över personer och enheter som är föremål för reserestriktioner och frysning av tillgångar, dels en anpassning av rättsakten till Lissabonfördraget. Flertalet av de av beslutade sanktionerna faller inom ramen för unionens behörighet och har genomförts genom EU-förordningar som antas av rådet och blir direkt tillämpliga i medlemsstaterna. Om säkerhetsrådet beslutar att upphäva sanktionerna, måste EU ta ställning till om man genom ett eget beslut ska upphäva eller ändra sina sanktioner. När det gäller vissa bestämmelser i rådsbeslutet om restriktioner för krigsmateriel och liknande produkter samt åtgärder för att förhindra att viss undervisning och utbildning ges till nordkoreanska medborgare ställs det dock krav på ett nationellt genomförande. Regeringen beslutade om tillämpning i fråga om av lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner (sanktionslagen). beslutade regeringen om vissa sanktioner mot . Åtgärderna innebär ett förbud mot att köpa, importera eller transportera krigsmateriel m.m. från . De innebär även ett förbud mot att leverera, sälja, överföra eller genom transportera paramilitär utrustning1[ Vad som avses med paramilitär utrustning framgår av bilagan till förordningen (2011:67) om vissa sanktioner mot .] Enligt sanktionslagen ska beslut att tillämpa lagen underställas för godkännande. I propositionen begärs ett sådant godkännande. Utskottet delar regeringens bedömning i proposition 2010/11:68 och tillstyrker förslaget där om att bör godkänna regeringens förordnande om tillämpning i fråga om av lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner. Utskottet övergår nu till att behandla en motion från allmänna motionstiden . Som framgått ovan har det internationella samfundet gjort stora ansträngningar för att hantera frågan om . Dessa strävanden måste fortsätta. gäller det att inte bortse från risken för en konventionell konflikt, och förtroendeskapande ansträngningar är viktiga. Att det finns en risk för en konventionell konflikt illustreras enligt utskottet av den attack som genomfördes mot det sydkoreanska marinfartyget och som ledde till förlusten av 46 människoliv. , EU:s höga representant för utrikespolitiken, fördömde i ett uttalande attacken mot Cheonan och betecknade denna som skändlig och djupt oansvarig. gjorde sitt uttalande efter att en utredning, under ledning av Republiken () och medverkan av internationella experter, slutfört en analys av omständigheterna kring attacken mot Cheonan. Attacken har också enhälligt fördömts av . Detta skedde genom ett uttalande (S/PRST/2010/13) på säkerhetsrådets vägnar, framfört av ordföranden i säkerhetsrådet. EU och anslöt sig senare till uttalandet genom en gemensam pressdeklaration i samband med ett toppmöte mellan och . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2010/11:U207 (M). Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:68 Tillämpning i fråga om av lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner: godkänner regeringens förordnande om tillämpning i fråga om av lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner. Motion från allmänna motionstiden 2010/11:U207 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör fördöma attack mot det sydkoreanska militärfartyget . Låt mig börja med att yrka bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande nr 6 om sanktioner mot Nordkorea.Fru talman! När man studerar länder som har namn efter geografiska riktningar kan man se att det är ett tecken på att det råder oenighet om hur ett land ska ledas och styras. Man kan ofta se olika system ställas mot varandra som i det här fallet där en demokrati med en marknadsekonomi ställs mot en diktatur med en hårt styrd planekonomi. Som vi väl alla är överens om hör frihet, mänskliga rättigheter och ekonomisk utveckling ihop. Vore frågan vilket system som är bäst vore det ganska enkelt att ta ställning utifrån situationen på den koreanska halvön.Men även om det är lätt för oss är det inte lika lätt för regimen i att säga att man har gått fel väg, utan i stället strävar efter att försöka utnyttja alla medel, oftast medel som inte är demokratiska, för att påverka utvecklingen i syd. De använder dem mot sitt eget folk och mot andra länder. Det är därför vi har ett paket med sanktioner. Det handlar om vapenleveranser och paramilitär utrustning, och det handlar också utbildning, finansiella tillgångar och inte minst kärnteknisk utveckling.Det här sanktionspaketet behövs därför att vi som tror på det system som står för också tror på frihandel, men frihandel innebär i sin tur att i stort sett alla länder har tillgång till de tekniker som vi talar om. De har i stort sett tillgång till samma teknikpaket. Just därför måste vi alla agera samstämt. Har vi olika synpunkter skulle ett eller några länder som väljer att se annorlunda på det göra hela sanktionssystemet meningslöst. Därför är det viktigt att vi har det system som vi nu har utvecklat där staterna går i takt.Förenta nationerna fattar beslut som i vissa delar är bindande för medlemsländerna. EU fattar också beslut som i vissa delar är bindande men också andra som inte är bindande och förutsätter nationell lagstiftning. Det är det som vi har att ta ställning till. Det är en liten del av ett sanktionspaket som vi alla är överens om både till innehåll och till funktion. Det ska täcka upp och inte skapa kryphål för Nordkorea.Vad är då syftet? Det är definitivt inte att göra livet värre för dem som är fattiga och utsatta i . Det handlar snarare om att vara väldigt tydliga med att vi genom sanktionerna kan stödja demokrati, mänskliga rättigheter, fattigdomsbekämpning och hela den kraft som borde kunna leda till en förändring. Framför allt handlar det om att vi ska kunna hindra regimen från att använda kärnteknik och i förlängningen kärnvapen och om att de ska ha begränsade möjligheter till en konventionell krigföring gentemot dem som de uppfattar som motståndare vare sig det är inom eller utom landet.Det är också viktigt att markera att så här får det inte gå till, så här får man inte bete sig mot sitt eget folk och så här får man inte bete sig mot grannländer. Det är svårt att inte dra sig till minnes det som hände det sydkoreanska fartyget . Det sänktes, sannolikt genom ett angrepp från den nordkoreanska sidan. Det är inte erkänt och bekräftat, men allting tyder på att det skedde från den nordkoreanska sidan. Vi har alla markerat väldigt tydligt att detta inte får förekomma.Det är också viktigt att vi nu via sanktionsbeslutet markerar att vi är beredda att följa upp detta och se till att vi inte stöder den nordkoreanska regimen genom att ge dem några handelsmöjligheter.Fru talman! Jag tycker att det är glädjande att vi har ett enigt utskott som uttalar sig för att fatta de nödvändiga beslutet i för att genomföra hela sanktionspaketet mot . Vi har all anledning att markera att det inte är en stat som står för det vi tror på, nämligen demokrati, frihandel, mänskliga rättigheter, fattigdomsbekämpning och alla de positiva värdeord vi kan räkna upp.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande. har alltid fört en konfrontationspolitik gentemot omvärlden. Det har varit provskjutningar av missiler, test av långdistansrobotar, uppskjutning av kommunikationssatelliter, genomförande av kärnvapenprov, underjordiska provsprängningar av kärnladdningar, utveckling av robotprogram med mera. Listan kan göras hur lång som helst.Det är ingen tvekan om att är en repressiv kommunistdiktatur. Den lagliga politiska verksamheten i domineras helt av kommunistpartiet.År 1998 stadgades genom ett konstitutionstillägg att skulle fungera som landets evige president. Inför parlamentsvalen, som äger rum , utses kandidater i varje valkrets, varpå dessa går till val utan motkandidater. Därmed dras landets politik helt upp av arbetarparti. Yttrandefrihet för medborgarna saknas helt. Fångläger och långa fängelsestraff för oliktänkande tillhör vardagen.Fru talman! är en totalitär stat och en av de mest slutna stater som finns.Olika rapporter redovisar att det förekommer tortyr, förtryck, repressalier och mycket annat såsom tvångsaborter, tvångssteriliseringar, test av biologiska och kemiska medel, fysiska och psykiska tortyrmetoder med mera.Fru talman! Vi har alltså att göra med en regim som - en regim som förtrycker sina egna medborgare, en regim som utgör ett hot mot sina grannar, en regim som bevisligen säljer teknik, kunskap, kompetens och vapen till andra diktatorer i världen. Det är en regim som är mycket brutal. En sådan regim, som utgör en fara för världsfreden och som inte respekterar mänskliga rättigheter, måste bemötas kraftfullt av världssamfundet.Nordkorea står dessutom som enda land utanför icke-spridningsavtalet.Merparten av FN- och EU-sanktionerna mot omfattas av förbudsregler och restriktiva åtgärder mot den icke-demokratiska . EU-förordningarna är direkt tillämpliga i . Detta gäller framför allt förbudet mot att förse med, eller från anskaffa, viss materiel och teknik enligt särskilda listor, liksom frysning av tillgångar för personer, enheter och organ med koppling till program för kärnvapen, andra massförstörelsevapen och ballistiska missiler.Fru talman! Sanktionerna är helt nödvändiga för att tvinga till icke-spridningsavtal, för att kunna ha kontroll över kärnvapen och det som sysslar med, för att tvinga dem till att ha respekt för mänskliga rättigheter och inte minst för att stoppa hotet mot grannländerna.Fru talman! Jag yrkar bifall till utrikesutskottets förslag i betänkande nr 6. Vi diskuterar skärpta sanktioner mot med anledning av att landet utvecklar kärnvapen och genomför kärnvapensprängningar i strid med gällande internationella överenskommelser. Vi i ställer oss bakom de skärpta sanktionerna och yrkar bifall till utrikesutskottets förslag i betänkandet.Nordkorea är ett speciellt exempel. Det finns knappast någon stat i världen som kan jämföra sig med när det gäller förtryck mot den egna befolkningen, auktoritärt styre och att hålla befolkningen isolerad från omvärlden.I finns sannolikt tusentals politiska fångar. De mest grundläggande politiska och mänskliga fri- och rättigheter förnekas medborgarna. Landet är en av världens flitigaste användare av dödsstraffet. avrättades minst 60 personer i . Det är fler än i , trots att är ett betydligt större land.Nordkoreas politik präglas av en förstelnad, stalinistisk personkult. är nu på väg att ärvas i tredje generationen efter . är ett av världens mest militariserade samhällen. Det är naturligtvis svårt att exakt beräkna hur stor andel av landets bnp som används till rustningar och till militären, men det är sannolikt svårt att överträffa av något annat land i världen. Det innebär ett mycket högt pris för nordkoreanerna. När resurserna går till vapenframställning och kärnteknik svälter en stor del av befolkning. FN slog larm om att sex miljoner nordkoreaner riskerar svält framöver, och det är i så fall inte den första svältkatastrofen i landets historia.När det gäller kärnvapenpolitiken och det mycket hotfulla agerandet från det nordkoreanska ledarskiktet är landets oberäkneliga beteende naturligtvis ett stort bekymmer för länderna i regionen. Man väljer ofta att på olika sätt provocera grannländerna. Men det är också något som används internt i . Genom att höja hotbilden internt, genom att bedriva en mer aggressiv propaganda kan man, genom att frammana den hotbilden, hålla nere oppositionen i det egna landet.En del av de stärkta sanktionerna, som vi nu i stor enighet ska fatta beslut om i , innebär att man genomför ett importembargo på vapen från . är nämligen en betydande vapenexportör till diverse olika regimer runt om i världen.Det belyser också ett större problem när det gäller vapenhandeln och politik. Vi har ju en omfattande diskussion om den svenska vapenexporten, där vi från bland annat vill införa ett förbud mot vapenexport till diktaturer, något som vi inte har i . Vi borde därför även se över från vilka länder vi importerar vapen - inte för att vi importerat några vapen från , men vi har importerat vapen från bland annat och . Vapenhandeln går ju i två riktningar, och även importlagstiftningen som helhet borde således ses över vad gäller den svenska vapenhandeln.Vänsterpartiet är varma anhängare av kärnvapennedrustning och av icke-spridningsavtalet. Vi anser att kärnvapnen ska skrotas, i liksom i andra länder, och vi tycker därför att det är riktigt och rimligt att man skärper sanktionerna mot , som tyvärr utvecklas i motsatt riktning. kom uppgifter från FN om att sex miljoner människor hotas av svält i . Anledningen anses vara en kraftigt minskad inhemsk livsmedelsproduktion och minskad import. har vädjat om livsmedelsbistånd från och och också från en av världens fattigaste länder, i . har tidigare skickat omkring ris till men har stoppat leveranserna på grund av försämrade relationer.Framför allt har två händelser bidragit till att försämra relation med och resten av omvärlden. sänkte en torped ett sydkoreanskt krigsfartyg, vilket ledde till att 46 sjömän dödades. har aldrig erkänt sänkningen men har av pekats ut som angriparen. dödades fyra sydkoreaner när besköt en ö utmed gränsen, som är omstridd.Till det spända läget hör också att nordkoreanerna visade upp en anrikningsanläggning för uran för en besökande amerikansk forskare som efteråt sade att landets kärnkraft lätt kan ställas om för att framställa kärnvapen. Kort proklamerade beredskap för ett heligt krig med kärnvapen. Det skedde efter en stor sydkoreansk militärövning söder om de båda rivaliserande koreanska staterna, i närheten av gränsen.Fru talman! lät testa en långdistansmissil samt kortdistansrobotar. sköt upp en ballistisk robot, vilket fick hård kritik av omvärlden och av FN:s säkerhetsråd.För att försöka hitta en lösning på konflikten på Koreahalvön har så kallade sexpartssamtal ägt rum . I dessa samtal ingår förutom och även , som är värd för samtalen, samt , och .