bet · GY01SfU10 · 2011-04-07 00:00:00 — 2010/11:SfU10 lokala närvaro Med anledning av att har beslutat att avveckla serviceutbudet via servicekontor, lokalkontor och serviceplatser föreslår utskottet i detta betänkande att tillkännager för regeringen att regeringen ska återkomma till med förslag som dels tillgodoser medborgarnas behov av att är tillgänglig lokalt med möjligheter till personliga möten, dels bidrar till en ökad samverkan mellan statliga myndigheter. Utskottets förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma till med förslag som dels tillgodoser medborgarnas behov av att är tillgänglig lokalt med möjligheter till personliga möten, dels bidrar till en ökad samverkan mellan statliga myndigheter. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), Shadiye Heydari (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (S). I detta ärende lägger utskottet med stöd av sin initiativrätt i 3 kap. 7 § riksdagsordningen fram ett förslag om ett tillkännagivande i fråga om lokala närvaro. Efter det att hade överlämnat en handlingsplan till regeringen för att anpassa kostnaderna till en lägre anslagsnivå 2013 informerade generaldirektör och överdirektör vid utskottet om handlingsplanen vid sammanträdet . Utskottet har härefter inhämtat skriftliga upplysningar från , och om dels vilken dialog som förts mellan dessa myndigheter om beslut att lägga ned sina egna servicekontor respektive dra sig ur de servicekontor som drivs ihop med nämnda myndigheter, dels vilka konsekvenser beslut får för och . Utskottets förslag i korthet tillkännager för att regeringen ska återkomma till med förslag som dels tillgodoser medborgarnas behov av att är tillgänglig lokalt med möjligheter till personliga möten, dels bidrar till en ökad samverkan mellan statliga myndigheter. inrättades den statliga myndigheten . Myndigheten är förvaltningsmyndighet för de delar av socialförsäkringen och andra förmåner och ersättningar som enligt lag eller förordning ska administreras av . Verksamheten består huvudsakligen av att besluta och betala ut sådana förmåner och ersättningar som myndigheten ansvarar för. Därutöver har ansvar för att allmänheten får en god information om bl.a. rättigheter och skyldigheter. Inom handläggs enskilda ärenden inom 53 lokala och 15 nationella försäkringscenter. Dessutom finns fem kundcenter (telefonkundtjänst). För det personliga mötet med de försäkrade finns ett hundratal myndighetsgemensamma servicekontor och ett mindre antal lokala kontor. är huvudman för totalt 61 servicekontor. Servicekontoren drivs i samverkan med , och servicehandläggarna utför tjänster relaterade till såväl som och verksamhet. Som komplement till servicekontoren har 140 serviceplatser skapats där Arbetsförmedlingen eller kommunen ger service av informativ karaktär om bl.a. tjänster. På utökas successivt möjligheterna till självbetjäning av information och tjänster. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 10) anförde regeringen att de förväntade effektiviseringarna till följd av bildandet av inte har uppnåtts fullt ut. Sedan bildades har kostnaderna för administrationen av socialförsäkringen minskat, dock inte i den takt som förväntats. Detta har medfört att har haft svårigheter att anpassa sin verksamhet till de av beslutade och beräknade ekonomiska ramarna. har även haft svårigheter att prognostisera myndighetens resursbehov, vilket medfört återkommande behov av resurstillskott på tilläggsbudget. Regeringen föreslog att skulle tillföras och ett motsvarande belopp i syfte att ge kassan förutsättningar att anpassa sig till en långsiktigt lägre anslagsnivå i enlighet med den nivå som beräknats och därefter. Regeringen avsåg att ge i uppdrag att ta fram en handlingsplan för detta arbete. Enligt budgetpropositionen skulle arbete med att anpassa administrationen till de långsiktiga ekonomiska ramarna också följas upp av oberoende aktörer. Regeringen framhöll att det var angeläget att den positiva utvecklingen för handläggningstiderna inte bryts och att myndigheten skyndsamt kommer till rätta med bristerna i tillgänglighet för att de försäkrade ska kunna komma i kontakt med myndighetens kundcenter och handläggare. Regeringen föreslog att skulle anvisa ett ramanslag på ca till anslaget 2:1 . Detta blev också beslut (bet. 2010/11:SfU1, rskr. 2010/11:121). gav regeringen för socialförsäkringen i uppdrag att utvärdera effektivitetsarbete. Uppdraget innefattar en bedömning av underlaget för den handlingsplan som fått i uppdrag att ta fram för sitt effektiviseringsarbete samt genomförandet av samma handlingsplan. En första redovisning ska lämnas och innehålla en utvärdering av handlingsplanens åtgärder. En andra redovisning ska lämnas och innehålla en bedömning av efterlevnaden av handlingsplanen. En slutrapport ska lämnas . Vidare beslutade regeringen att ge Statskontoret i uppdrag att ta fram ett underlag om medborgares och företags behov av myndighetssamverkande service och hur det behovet uppfylls . Resultatet ska ligga till grund för en bedömning av vilka krav regeringen kan ställa på den service som myndigheterna tillhandahåller, t.ex. vad gäller tillgänglighet. Uppdraget ska rapporteras till regeringen . överlämnade till regeringen en handlingsplan för att anpassa kostnaderna till en lägre anslagsnivå 2013 (dnr ). I handlingsplanen anges sammanfattningsvis bl.a. följande. Det årliga produktivitetskrav som generellt läggs på myndigheterna, och som för del uppgår till storleksordningen , ligger till grund för planering och genomförande av ständiga förbättringar som främst syftar till att ge kostnadsminskningar för att hålla ekonomin i balans. Att genomföra åtgärder för att möta effektiviseringskrav i denna storleksordning är redan det en krävande uppgift för med beaktande av alla verksamhetens krav på rättssäkerhet, likformighet, lokal närvaro, tillgänglighet och service samt med beaktande av en god arbetsmiljö. För att ha en ekonomi i balans enligt den angivna anslagsnivån måste minska sina kostnader med . För att möta detta ekonomiska krav kommer myndigheten att vidta följande åtgärder. Dimensionera organisationen till prognostiserade volymförändringar. Detta innebär att förvaltningskostnaderna beräknas minska med ca 2013. Automatisera ärendehandläggningen av föräldrapenning och ytterligare lämpliga förmånsslag. Detta arbete kommer att leda till sänkta administrationskostnader och förbättrad kvalitet. Även de felaktiga utbetalningarna bedöms kunna minska. beräknar att utvecklingen av en mer automatiserad ärendehandläggning främst när det gäller föräldrapenningen kommer att ge en kostnadseffektivisering på ca 2013. Serviceutbudet via servicekontor, lokalkontor och serviceplatser kommer att avvecklas. är huvudman för 61 servicekontor spridda över landet. Detta beräknas ge en besparing på . Ett reducerat serviceutbud på grund av avveckling av platser för personliga möten för service och information kommer att påverka möjligheterna att nå nuvarande mål för service och tillgänglighet. För att motverka detta kommer att aktivt arbeta med att utforma sitt serviceutbud så att medborgarna använder mer kostnadseffektiva kanaler. Inom ramen för arbetet med att förverkliga strategiska inriktning pågår ett arbete med att utveckla myndighetens kund- och kanalstrategi. Ett syfte med detta arbete är att erbjuda en kostnadseffektiv och ändamålsenlig service till de försäkrade. service till medborgarna måste ta hänsyn till de olika behov och förutsättningar som olika grupper har. Kund- och kanalstrategin planeras vara klar . De krav som ställs på en anpassning till anslagsnivån och därefter blir en viktig förutsättning för detta arbete. beslutade att avveckla serviceutbudet via servicekontor, lokalkontor och serviceplatser. har sitt remissvar anfört bl.a. följande. För ledning och styrning av verksamheten på servicekontoren finns det en nationell ledningsgrupp med representanter för ledningen i de samverkande myndigheterna. I den nationella ledningsgruppen hanteras övergripande frågor på strategisk nivå med utgångspunkt i de samverkansavtal som parterna träffade . Den aktuella avtalstiden för samarbetet löper ut , och verksamheten i servicekontoren fortgår under den återstående avtalstiden. Redan innan beslutade att dra sig ur servicekontoren hade den framtida kontorsstrukturen diskuterats i den nationella ledningsgruppen. Ledningarna för de samverkande myndigheterna informerades om avsikter först innan beslutet fattades, detta på grund av att flera lösningsalternativ diskuterades in i det sista. har i ett pm anfört bl.a. följande när det gäller konsekvenserna på kort sikt. Beskedet från att kassan avser att dra sig ur servicesamverkan har snabbt fått konsekvenser för verksamheten på servicekontoren. Samverkan ska gälla fram till , men beskedet har skapat oro bland personalen, och redan nu har ca 15 servicehandläggare valt att sluta. Den resursbrist som uppstår leder till att flera kontor får minska öppettiderna och att kontor måste avvecklas . Servicehandläggarnas motivation för sitt arbete kommer att försämras vilket leder till en sämre service. har en stor andel besökare på servicekontoren, och det finns en risk att de inte kan få samma service som . Minskade öppettider, mindre bemanning och eventuellt stängda kontor påverkar också andra delar av verksamhet. Det blir främst en ökad belastning på Skatteupplysningen, som svarar på frågor via telefon, och på webbplats. När det gäller konsekvenserna på anför bl.a. följande. genomfördes ett antal mätningar av ärendefördelningen mellan myndigheterna. Mätningarna visade att ärenden dominerar på de små kontoren, att ärendefördelningen mellan och är jämn på de medelstora kontoren och att ärenden dominerar på de stora kontoren. Med hänsyn till efterfrågan och de sammantaget mindre resurserna kommer inte att kunna behålla samtliga servicekontor, och det finns en risk att servicekontoren inte kommer att finnas kvar på mindre orter eller i glesbygden. bedömer att beslut att lämna samverkan kommer att få betydande ekonomiska konsekvenser både när det gäller nedlagda investeringskostnader och avvecklingskostnader. drar på sig avvecklingskostnader som inte finns med i den planerade budgeten. Investeringskostnaderna för att etablera servicekontoren har varit ansenliga när det gäller personal-, lokal- och utvecklingskostnader. Verksamheten på servicekontoren stöds av integrerade IT-lösningar mellan de samverkande myndigheterna. Det kommer att innebära såväl praktiska problem som kostnader att separera eller avveckla dessa lösningar. utfärdar till personer som är folkbokförda i landet, har fyllt och kan styrka sin identitet. Det är fortfarande en stor efterfrågan på och den som ansöker om måste göra det genom ett personligt besök. Enligt kan det vara svårt att reparera den skada som redan uppstått med anledning av beslut att inte delta i servicesamverkan. Beslutet leder till stora konsekvenser för myndighetens verksamhet men innebär också en skada för all annan frivillig samverkan som finns mellan myndigheterna, framförallt den samverkan som kräver större investeringar. har i ett pm sammanfattningsvis anfört följande. Om samma kvalitet och servicenivå ska erbjudas kommer det lokala mötet att bli betydligt dyrare för . Kostnaden förväntas öka med . Vidare kommer den ökande kostnaden för kvarvarande myndigheter att leda till ett behov att minska det geografiska nätet, vilket innebär att ett antal servicekontor kommer att stänga och flera orter blir utan service. Dessutom finns det goda skäl att anta att kunder blir hårt drabbade då det lokala mötet försvinner, eftersom myndigheten har en stor andel pensionärer som helst träffar myndigheten i ett lokalt möte och många inte använder Internet eller andra kanaler . Enligt är myndigheternas totala gemensamma budget för servicekontoren , varav andel är ca . Kostnadsfördelningen innebär att alla deltagande myndigheter delar de fasta kostnaderna lika och att de rörliga fördelas enligt nyttjandegrad. har nyttjandegraden fördelats enligt följande: , och . För att socialförsäkringarna ska fungera krävs att människor har förtroende för dem. Här har en central roll, och i regeringens regleringsbrev anges att ska ha medborgarnas fulla förtroende och att verksamheten ska präglas av en god service och en hög kvalitet i tillämpningen av socialförsäkringen. Regeringen har dessutom gett i uppdrag att redovisa hur förtroendet ska kunna förbättras. När de allmänna försäkringskassorna och slogs ihop till en statlig myndighet var en av utgångspunkterna att även fortsättningsvis skulle vara representerad lokalt. Som ett led i det arbetet har , tillsammans med och , byggt upp ett antal lokala servicekontor där medborgarna på ett enkelt sätt kan få hjälp med alla de frågor som kan tänkas uppstå när det gäller socialförsäkringar, pensioner och skatter. I årsredovisning kan man läsa rubriken servicekontor ger nöjda kunder. Årsredovisningen visar på mycket goda resultat för servicekontoren. av besökarna ansåg att de fick ett bra bemötande, att de fick svar inom rimlig tid och att de fick den hjälp de behövde. Servicekontoren hade ca 2,7 miljoner besök. anger dessutom att servicekontorens arbetssätt ger ett bra bemötande till alla besökare, men att det är särskilt betydelsefullt för personer med funktionsnedsättningar och personer som inte talar svenska. Av handlingsplan framgår att man har beslutat att servicekontoren, lokalkontoren och serviceplatserna ska läggas ned. Utgångspunkten för beslutet är att besparingar inte får leda till att man inte kan fatta rätt beslut eller betala ut rätt belopp till rätt person eller att kontrollverksamheten åsidosätts. Den åtgärd som då återstår är att lägga ned servicekontoren, trots att det enligt kommer att påverka möjligheterna att nå målen för service och tillgänglighet. En avveckling av servicekontoren drabbar inte bara dem som är försäkrade hos . Eftersom kontoren drivs tillsammans med och tvingas även dessa myndigheter, som framgår av remissvaren, att försämra sin service till medborgarna. Mot bakgrund av vad nu anförts anser utskottet att regeringen ska återkomma med förslag som dels tillgodoser medborgarnas behov av att är tillgänglig lokalt med möjligheter till personliga möten, dels bidrar till en ökad samverkan mellan statliga myndigheter. Vad nu anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Här har vi ett enigt betänkande, ett utskottsinitiativ. Frågan som behandlas är viktig för många. Det visar sig inte minst i form av att alla partier verkar vilja säga några ord i ärendet här i kväll.Bakgrunden till ärendet är den diskussion som har uppstått kring den lokala servic som ger via servicekontor som drivs i samarbete med och utifrån den handlingsplan som har tagit fram för att nå den budgetram som har lagt fast och som också har fått stöd av de rödgröna partierna.Vi vet att det är många som är äldre eller som har språksvårigheter eller funktionsnedsättningar som kan behöva ha extra stöd och personlig hjälp när det gäller att informera sig om och ansöka om de olika ersättningar som ansvarar för.Som medborgarnas företrädare har vi - i ett enigt utskott - sett behovet av att slå vakt om denna viktiga service som många har behov av. Det är därför vi har tagit detta utskottsinitiativ, där vi slår fast att ska ha lokal tillgänglighet och erbjuda möjligheter till personliga möten. Vi understryker också behovet av en ökad samverkan mellan statliga myndigheter.Tillkännagivandet går ut på ett uppdrag till regeringen om att återkomma till med förslag som tillgodoser medborgarnas behov av lokal tillgänglighet och personliga möten med . Det är något som ligger helt i linje med det uppdrag som regeringen gav till Statskontoret om att se över medborgarnas behov av lokalt tillgänglig service.Förslaget ligger också helt i linje med regeringens förvaltningspolitiska proposition, som fattade beslut om , där det som regeringens ståndpunkt fastslås att "den samverkan som inletts mellan myndigheter med behov av lokal närvaro bör utvidgas och fördjupas" och att ett "mål bör vara att grundläggande lokal statlig service kan förmedlas via gemensamma servicekontor eller andra gemensamma kontaktpunkter".Jag vill rikta ett varmt tack till ledamöterna i utskottet för ett konstruktivt samarbete som har lett fram till detta eniga betänkande. Jag yrkar avslutningsvis bifall till förslaget. Jag vill också yrka bifall till förslaget i betänkandet. Men jag ska också inledningsvis erkänna att när beskedet kom från att man ville lägga ned servicekontoren ute i landet, med 2,7 miljoner besök, blev jag först inte förvånad. Jag blev det inte eftersom jag vet att under den borgerliga regeringens tid har tvingats spara åtskilliga gånger och att den nuvarande doktrinen från återkommande har varit att minska inte bara försäkringens administration utan egentligen hela socialförsäkringens omfattning, ja till och med minska hela politikens omfattning.Jag skrev i en debattartikel i det sammanhanget att jag tycker att nedläggningarna av servicekontoren är en utmärkt bild av en politik där staten ska dra sig tillbaka och där man gör det bokstavligt genom att minska sin service till medborgarna ute i landet och lägga ned kontor men där man gör det också genom att minska sjukförsäkringens omfattning, så att människor som drabbas av svåra sjukdomar får klara sig själva, där man gör det genom att minska den statliga arbetsmarknadspolitiken så att personer som är arbetslösa sätts i fas 3 och själva får försöka ta sig tillbaka till arbetsmarknaden utan chans till utbildning eller omställning och där de arbetsmarknadspolitiska insatserna snarare är något som kommuner och Europeiska socialfonden får hantera.Motsvarande har skett inom näringspolitiken, så egentligen var det följdriktigt: en politisk inriktning som säger att staten inte har något ansvar utan att medborgarna själva eller marknaden får ta det.Men så såg jag några signaler om att det ändå fanns några som kritiserade nedläggningen av servicekontor, och för mig som socialdemokrat var det givet. Jag tycker att är en viktig institution, och servicekontoren, där man samverkar mellan , , och , är en oerhört viktig institution - för att människor ska kunna få personlig service, för att åtminstone minska risken för att hamna mellan stolarna och för att inte minst personer med funktionshinder men också pensionärer och många andra ska kunna få någon att tala med när det inte fungerar att ha myndighetskontakter eller sköta sitt ärende genom eller andra hemsidor.Jag tror nämligen att vi ibland underskattar betydelsen av personliga kontakter när det gäller att tillgodose medborgarnas intressen och tillgodose rätten till en fungerande sjukförsäkring. Från vår sida, från Socialdemokraternas sida, var det alltså givet att snabbt agera för att se till att rädda servicekontoren.Tillsammans med de rödgröna partierna tog vi ett utskottsinitiativ. Vi lade ett förslag på utskottets bord som innebär att regeringen måste återkomma för att säkerställa lokal närvaro, personliga möten och ökad samverkan mellan myndigheterna.Det var nog så nödvändigt eftersom vi hade signaler om att i dialog med regeringen inte på något sätt fått någon förståelse för att man inte skulle få några mer medel för att klara sin ekonomi. Det är också väldigt tydligt att regeringen var väl informerad om att ämnade lägga fram ett förslag om att lägga ned servicekontoren. Den upprördhet som de borgerliga ledamöterna, inte minst i utskottet, visade kändes därför som ett spel för galleriet, eller så kändes det som att de faktiskt inte hade fått någon information från sin egen regering om den dialog som hade haft med regeringen under en längre tid.Antingen brister det i informationen mellan de borgerliga riksdagsledamöterna och regeringen, eller så var det ett sätt att ge sken av att man faktiskt inte ville ha en sådan här utveckling. Det var skälet till att vi tog ett utskottsinitiativ. Vi ville veta: menar ni det ni säger? Är ni nu beredda att ta ett gemensamt initiativ för att säkerställa att vi har en försäkringskassa som finns representerad och att vi fortsätter utvecklingen med servicekontor?Jag måste säga att jag blev nöjd och glad över att vi fick ett så positivt bemötande. Måhända att det underlättades av att vi ändå hade haft en majoritet i utskottet, men det är ändå en styrka att ett enigt utskott markerar mot regeringen: är det nog. måste regeringen faktiskt ta sitt politiska ansvar och säkerställa att vi får en väl fungerande försäkringsstruktur i hela landet.Jag tyckte att det var skämtsamt och nästan lite roligt av utskottets ordförande att inleda sitt anförande här i kammaren med att säga att det här är ett utskottsinitiativ som de rödgröna sedan anslöt sig till. Hade vi inte tagit det här initiativet är jag faktiskt dess värre säker på att vi inte hade fått någon sådan här utveckling.Det är viktigt med lokal närvaro, personliga möten och ökad samverkan. Och det är väldigt bra att vi i utskottet gemensamt markerar detta.Jag tycker också att det är viktigt att vi har respekt för sätt att hantera sitt arbete. Jag ska ärligt säga att jag blev besviken och faktiskt mycket upprörd när ledamot valde att kräva generaldirektörs avgång. Jag tycker inte att det ankommer på oss i , särskilt inte i det här utskottet, att gå och kräva avgångar av generaldirektörer eller andra myndighetsföreträdare, särskilt inte om förslagen är föranledda av det som är den sittande regeringens politik och besparingskrav. Jag tror att det är fel sätt att agera. Jag tror att man måste vara medveten om att myndigheten försöker fullfölja det uppdrag den har utifrån de förutsättningar den har.Är det någon som kanske ska avgå eller åtminstone ställas till ansvar är det den sittande regeringen. Socialförsäkringsminister berörde inte med ett ord frågan om servicekontoren. Jag noterar att den enda företrädare som berörde frågan var , som något tagen på sängen i efterhand konstaterade att det rimligtvis inte rimmar med den utveckling vi har enligt statens förvaltningspolitik. Det är en liten eloge till statsråd i det här sammanhanget.Det eniga betänkandet är bra. Det är en viktig markering för oss. Det är en tydlig signal till anställda inom . Men det är också en tydlig signal till , och Arbetsförmedlingen om att vi ser utvecklingen av servicekontor som en viktig del.Men det är naturligtvis en del frågor i närtid som måste besvaras. Vad innebär nu det här? När kommer regeringen att återkomma med förslag om den framtida strukturen som säkerställer lokal närvaro, personliga möten och ökad statlig samverkan? Hur ska man säkerställa att inte fullföljer den organisationsförändring som man annars har föranstaltat om, det vill säga att man ska minska sin närvaro i servicekontoren. Vi fick dess värre sådana signaler vid en hearing i men också via andra kanaler, från , om att beslut innebär att skulle backa tillbaka från sitt deltagande.Det är naturligt och rationellt av att dra sådana slutsatser, eftersom en viktig del och förutsättning för servicekontoren är medverkan. Därför ankommer det nu också på regeringsföreträdarna att svara på den här frågan. Och jag förutsätter att borgerliga ledamöter i utskottet kan svara på frågan: Kan vi nu säkerställa att inte fullföljer förändringar i sin organisation som försvårar möjligheten för servicekontoren?Här har vi ett gemensamt ansvar, men naturligtvis vilar ett särskilt ansvar på er som har bättre och goda kontakter med regeringen i fråga om det här. Framför allt tål det att ta reda på om beslut kommer att förändras. Jag har hört uttalanden från företrädare, men jag har ännu inte sett något annat beslut, det vill säga att man inte ska lägga ned servicekontoren. Det är naturligtvis viktigt nu när vi i så tydligt, genom vårt beslut här, markerar detta.Jag har en fråga till de borgerliga riksdagsledamöter som har möjlighet att svara: Kan ni ge lite besked? Hur blir det nu?