bet · GZ01MJU1 · 2011-12-08 00:00:00 — Utskottet underströk vikten av att regeringen i de årliga resultatredovisningarna till redovisar och bedömer de resultat som uppnås genom statens olika insatser för en hållbar stadsutveckling och att det är viktigt att fortsatt följa denna fråga. godkände vad miljö- och jordbruksutskottet anförde om utskottets uppföljning.39[ Rapport 2010/11:RFR2, bet. 2010/11:MJU1.] 5.2 Regeringens resultatredovisning för hållbara städer I årets budgetproposition redovisar regeringen att Delegationen för hållbara städer beslutade om ekonomiskt stöd till 6 investeringsprojekt och 14 planeringsprojekt. Regeringen redovisar att projekten innehåller olika åtgärder som syftar till att ha en positiv inverkan på bl.a. målet om God bebyggd miljö. Regeringen menar att genom delegationens arbete och det statliga stödet har intresset för och insatser och planering för hållbar stadsutveckling stärkts. Regeringen uppger att ett stort antal kommuner har initierat projekt och insatser kring hållbar samhällsplanering med fokus på minskad klimatpåverkan. Vidare redovisas att satsningar på miljöteknik har genomförts och att regeringen har presenterat en nationell miljöteknikstrategi. Regeringen menar att intresset för de medel som finns inom hållbara städer har varit stort och att ansökningarna har varit av hög kvalitet. Satsningen på hållbara städer fortsätter för att säkerställa kunskapsspridning, uppföljning av projekten och att erfarenheterna ska kunna tas till vara och utvecklas inom forskning och miljöteknikutveckling. Regeringen menar att kommunerna kommer att spela en central roll för att förvalta den kunskapsbas och de exportmöjligheter som utvecklats under satsningen på hållbara städer. 5.3 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar Gruppen konstaterar att satsningen på hållbara städer har lett till ökat intresse för hållbar stadsutveckling. Regeringens resultatredovisning visar att flera projekt har initierats . Med tanke på vikten av hållbar stadsutveckling, det stora intresse som finns för dessa frågor och de resurser som satsas på området är det enligt gruppens uppfattning viktigt att regeringen uppmärksammar och åtgärdar de problem som utskottet har pekat på i samband med förra årets uppföljning av satsningen på hållbara städer.40[ Rapport 2010/11:RFR2, bet. 2010/11:MJU1.] Gruppen vill utifrån de resultat som framkom i förra årets uppföljning bl.a. peka på vikten av långsiktighet, kontinuitet och uthållighet i arbetet med hållbar stadsutveckling. Gruppen konstaterar att satsningen på hållbara städer har förlängts för att säkerställa kunskapsspridning. Detta är positivt och ligger väl i linje med utskottets ställningstagande med anledning av den tidigare nämnda uppföljningen om hållbara städer. Enligt gruppens bedömning är det viktigt att erfarenheterna från satsningen tas till vara och sprids. På lång sikt bör man säkerställa att frågorna ingår som en del i den statliga förvaltningens ordinarie arbete. Eftersom många myndigheter arbetar med hållbar stadsutveckling är det enligt gruppens uppfattning fortsatt angeläget med en tydlig ansvarsfördelning och att målkonflikter och hinder i regelverken uppmärksammas av regeringen i det fortsatta utvecklingsarbetet. har understrukit vikten av att regeringen i de årliga resultatredovisningarna till redovisar och bedömer de resultat som uppnås genom statens olika insatser för en hållbar stadsutveckling och att det är viktigt att fortsatt följa denna fråga. Gruppen noterar att det i årets resultatredovisning endast finns mycket begränsad redovisning och bedömning av uppnådda resultat. Gruppen betonar att det är nödvändigt att regeringen till återrapporterar resultat av satsningen. Gruppen menar dessutom att en utvärdering av satsningens mer långsiktiga effekter bör göras . Det är i det sammanhanget viktigt att tydliggöra vilken myndighet som är mottagare av uppföljningar och utvärderingar. När satsningen är slut bör det även utvärderas om administrationen kring bidragsgivningen har varit effektiv. Mot den bakgrunden vill gruppen i årets uppföljning särskilt lyfta fram följande punkter vad gäller satsningen på hållbara städer. Regeringen uppmärksammar och åtgärdar de problem som utskottet har pekat på i samband med sin uppföljning av satsningen på hållbara städer. Det är viktigt med långsiktighet, kontinuitet och uthållighet i arbetet med hållbar stadsutveckling. Satsningen utvärderas och erfarenheterna från satsningen tas till vara och sprids. Regeringen återrapporterar till vilka resultat som satsningen ger. 6.1 Statens insatser för klimatet har beslutat om miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan: Miljökvalitetsmålet innebär att halten av växthusgaser i atmosfären i enlighet med för klimatförändringen ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet ska uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att det globala målet kan uppnås.41[ Prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6.] beslutade om en ändrad innebörd av miljökvalitetsmålet. Den globala ökningen av medeltemperaturen begränsas till jämfört med den förindustriella nivån. ska verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål. klimatpolitik utformas så att den bidrar till att koncentrationen av växthusgaser i atmosfären på lång sikt stabiliseras på nivån högst 400 miljondelar koldioxidekvivalenter. Möjligheten att uppfylla miljökvalitetsmålet är till avgörande del beroende av internationellt samarbete och insatser i alla länder.42[ Prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28.] har beslutat om ett delmål om utsläpp av växthusgaser för perioden 20082012, och beslutade om ett etappmål om utsläpp av växthusgaser för : Delmål om utsläpp av växthusgaser för perioden 20082012: De svenska utsläppen av växthusgaser ska som ett medelvärde för perioden 20082012 vara lägre än utsläppen . Utsläppen ska räknas som koldioxidekvivalenter och omfatta de sex växthusgaserna enligt Kyotoprotokollet och IPCC:s definitioner. Delmålet ska uppnås utan kompensation för upptag i kolsänkor eller med flexibla mekanismer.43[ Prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10.] Etappmål om utsläpp av växthusgaser för : Utsläppen av växthusgaser i , från verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter, ska minska till 2020 jämfört med 1990.44[ Målet gäller för de verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter, dvs. transporter, bostäder, avfallsanläggningar, jord- och skogsburk och vattenbruk samt delar av industri m.m. För de verksamheter som omfattas av EU:s system bestäms ambitionen för minskningen av utsläpp gemensamt på EU-nivån inom ramen för handelssystemets regler.] Detta innebär att utsläppen av växthusgaser från dessa verksamheter ska vara ca koldioxidekvivalenter lägre jämfört med nivå. Minskningarna ska ske i och i form av investeringar i andra EU-länder eller flexibla mekanismer som Clean Development Mechanism (CDM).45[ Prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28.] När det gäller etappmålet för uppger regeringen i årets budgetproposition att på regeringens uppdrag har genomfört en analys av hur internationella klimatinvesteringar bör fördelas över tiden så att klimatmål kan nås på ett kostnadseffektivt sätt. Myndigheten föreslår att 2013 bör utgöra basår för avsättning av utsläppsminskningar för att nå det nationella målet och att de internationella klimatinsatserna bör öka successivt . Regeringens vision är att inte har några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Genom denna inriktning ska på ett ambitiöst sätt bidra till de globala utsläppsreduktioner som behövs på lång sikt.46[ Prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28.] Av de 17 anslag som ingår i statsbudgetens område Miljöpolitik är dels anslag 1:10 Klimatanpassning, dels anslag 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar särskilt inriktade mot klimatområdet. Anslagens omfattning redovisas i tabellen nedan. Regeringen har även lämnat en skrivelse till angående granskning av klimatinsatser utomlands.47[ Skr. 2010/11:157.] Miljö- och jordbruksutskottet avser att behandla skrivelsen i sitt budgetbetänkande 2011/12:MJU1. Tabell 4 Utgiftsutvecklingen för anslag inom klimatområdet (tusental kronor) 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar Källa: Prop. 2010/11:1 utg.omr. 20 och prop. 2011/12:1 utg.omr. Anslaget för klimatanpassning används för vissa förebyggande och kunskapshöjande insatser för att begränsa samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringar. Anslaget får även användas för de administrativa kostnader som följer med insatserna. I årets budgetproposition redovisar regeringen att klimatanpassningsarbetet fortsätter och utvecklas. Resurser tillförs för fortsatta karteringar och länsstyrelsernas arbete. Regeringen avser även att inrätta ett nationellt för klimatanpassning vid . När det gäller anslaget för internationella klimatinvesteringar, används detta till insatser som syftar till att uppfylla det svenska åtagandet till 2020 och framtida internationella klimatåtaganden genom att delta i, förbereda, genomföra, utvärdera och utveckla projekt och metoder för s.k. gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling samt för att utveckla liknande mekanismer som upprättas inom ramen för . I samma syfte får anslaget användas för förvärv av utsläppsutrymme. Anslaget används också för att utveckla systemet för handel med utsläppsrätter och för att finansiera övervakning i anknytning till internationell utsläppshandel. Anslaget får även användas till att bidra till finansieringen av den internationella transaktionsförteckningen (ITL) för registerhållning av transaktioner av s.k. Kyotoenheter. I årets budgetproposition redovisar regeringen att insatser för internationella klimatinvesteringar pågår över ; under tidigare budgetår har medel fonderats i avvaktan på utbetalning. Med anledning av påpekande och i enlighet med vad som redovisas i regeringens skrivelse48[ Skr. 2010/11:157.] föreslår regeringen att medel som tidigare fonderats i avvaktan på utbetalning inryms i anslagets bemyndigande. Detta innebär, enligt regeringen, även att anslagets nivå justeras till att motsvara beräknade utbetalningar för budgetåret. Beräknad anslagsnivå samt justering av bemyndigande för nya åtaganden motsvarar tidigare beräknade anslagsnivåer och därmed bibehållen ambitionsnivå för insatser för internationella klimatinvesteringar. Fonderade medel återförs till statskassan. För förvaltningsändamål föreslås att överförs till anslaget 1:1 : Förvaltningskostnader under utgiftsområde 21. 6.2 Regeringens resultatredovisning för klimatområdet Regeringen anger att klimatförändringarna hör till vår tids största utmaningar och därmed är den högst prioriterade miljöfrågan. Den primära utgångspunkten i arbetet är att klimatförändringen är ett globalt problem. behövs det länder som går före och visar att det går att minska utsläppen. Regeringen redovisar att globalt förändras tillståndet i miljön i en negativ riktning. De globala utsläppen av växthusgaser fortsätter att öka och den globala årsmedeltemperaturen fortsätter att stiga. Regeringen bedömer att det är mycket svårt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet. De globala utsläppen av växthusgaser måste minska till 2050 jämfört med och vara nära noll vid seklets slut för att miljökvalitetsmålet ska kunna nås. En omställning till fossilbränslesnål energitillförsel och effektivare energianvändning behövs. Delmål om minskade svenska utsläpp 20082012 De svenska utsläppen av växthusgaser har minskat . Den stora minskningen 2009 kan till viss del tillskrivas den globala nedgången i ekonomin. Regeringen bedömer att delmålet för perioden 20082012 kommer att nås med marginal. Tabell 5 Svenska utsläpp av växthusgaser Källa: Prop. 2011/12:1 utg.omr. Etappmål om utsläpp av växthusgaser i Regeringen redovisar att den avser att utveckla återrapporteringen till inom detta område, bl.a. med anledning av rekommendationer, och att ge i uppdrag att lämna förslag om ytterligare förbättringar av rapporteringar. Regeringen bedömer att etappmålet till 2020 ligger inom räckhåll. Dessutom redovisar regeringen bl.a. de insatser som görs genom bl.a. , länsstyrelserna och Lantmäteriet. 6.3 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets uppföljning av resultatredovisningen framgick att minskningen av de svenska utsläppen av växthusgaser fortsätter. Enligt utskottet var detta självfallet glädjande även om det behövs insatser i alla länder för att miljökvalitetsmålet ska kunna nås. Utskottet ansåg att det var positivt att dels det nationella klimatmål som antagits av för perioden 20082012 borde kunna nås, dels att även målet skulle komma att kunna nås med de åtgärder som tidigare hade redovisats av regeringen. Vidare ansåg utskottet att det skulle vara en fördel om regeringens redovisning också innehöll den trend som kan iakttas dvs. om utsläppen bedöms minska i önskad omfattning. Utskottet noterade att regeringen inte relaterade frågan om måluppfyllelse till det svenska överskottet av utsläppsrätter, vilket kan komma att påverka etappmålet för de svenska utsläppen av växthusgaser. Utskottet konstaterade att frågan behandlats av i ett tillkännagivande med anledning av en redogörelse från . Utskottet hade förståelse för att det är svårt att fastställa hur stort det svenska överskottet blir eftersom åtagandeperioden ännu inte är slut. Utskottet utgick dock från att frågan om hur ett eventuellt kommande överskott ska hanteras skulle komma att underställas i enlighet med tillkännagivande till regeringen. Likaså utgick utskottet från att regeringen i sin resultatredovisning till väger in alla aspekter som har betydelse för bedömningar om måluppfyllelse av de miljökvalitetsmål som har fastställt inklusive de etappmål eller delmål som är kopplade till respektive mål. I betänkandet redovisades vidare att utskottet fått veta att det pågick en process på den internationella nivån, inom bl.a. EU, när det gäller hanteringen av överskottet av utsläppsrätter. Enligt utskottets mening var det angeläget att är pådrivande i internationella sammanhang för att minska utsläppen av växthusgaser. Utskottet ansåg att det är väsentligt att frågan om hanteringen av överskottet av utsläppsrätter ingår som en del i internationella klimatarbete. 6.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar Regeringen har i årets resultatredovisning gjort bedömningen att det är mycket svårt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Enligt regeringens bedömning kommer dock delmålet om utsläpp av växthusgaser för 20082012 att nås och etappmålet om utsläpp av växthusgaser 2020 ligger inom räckhåll. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen konstaterar att utskottet i olika sammanhang har uttryckt sin oro över att de globala utsläppen av växthusgaser ökar. har utskottet lyft fram att det är glädjande att de svenska utsläppen minskar. låg de svenska utsläppen års utsläpp. Utifrån vad som har framkommit i årets uppföljning kan gruppen dela de bedömningar som utskottet har gjort. Utsläppssiffror kommer att presenteras . Gruppen framhåller vikten av att utskottet får fortlöpande information för att löpande kunna följa den fortsatta händelseutvecklingen. I årets budgetbetänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse med anledning av granskning av statens köp av utsläppskrediter. I denna del hänvisar gruppen till utskottets behandling. Med anledning av en redogörelse från har gett regeringen till känna att frågan om hur det samlade överskottet av utsläppsrätter ska hanteras bör underställas för beslut.49[ , 2009. 2009/10:MJU21, rskr. 2009/10:223.] Regeringen konstaterade att det faktiska överskottet kan fastställas sedan avräkning skett 2014; regeringen avser att återkomma till i frågan.50[ Prop. 2010/11:1 utg.omr. 20 avsnitt 3.7.] Regeringen uppgav även att man avsåg att återkomma till i frågan.51[ Skr. 2010/11:75.] I den senaste årsredovisningen för staten redovisades förväntade överskott av utsläppsrätter.52[ Skr. 2010/11:101.] Regeringen har ännu inte lämnat förslag om hur överskottet ska hanteras.53[ , e-brev .] Gruppen utgår från att frågan om hur ett eventuellt kommande överskott ska hanteras kommer att underställas i enlighet med tillkännagivande till regeringen. Mot den bakgrunden vill gruppen i årets uppföljning särskilt lyfta fram följande punkter. Det är positivt att regeringen avser att utveckla återrapporteringen till vad gäller utsläpp av växthusgaser. Gruppen utgår från att frågan om hur ett eventuellt kommande överskott ska hanteras kommer att underställas i enlighet med tillkännagivande till regeringen. Underbilaga Handlingsplan för en giftfri vardag Målsättningar och åtgärder Utdrag ur Kemikalieinspektionens handlingsplan . 1 Ökad kunskap om kemiska hälsorisker Till 2014 tar EU:s olika rättsakter, med hög skyddsnivå, hänsyn till hormonstörande effekter, samverkanseffekter samt hälso- och miljörisker med nanomaterial vid riskbedömning och vid beslut om åtgärder. Kemikalieinspektionen ger uppdrag till forskare att göra kunskapssammanställningar inom områden som är viktiga i EU-arbetet och i det internationella arbetet. Det gäller t.ex. inom områdena skador orsakade av kemikalier vid tidig utveckling (t.ex. effekter på nerv-, reproduktions-, immun- och hormonsystemen hos och barn), samverkanseffekter av kemikalier samt växande individers exponeringsförhållanden (år 20112014). Kemikalieinspektionen prioriterar arbetet i och i EU för att i EU:s olika rättsakter få till stånd vetenskapligt baserade kriterier och vägledningsdokument med hög skyddsnivå för hormonstörande ämnen, samverkanseffekter av kemikalier samt hälso- och miljörisker med nanomaterial. Det nordiska samarbetet är viktigt för att undvika dubbelarbete (år 20112014). Åtgärderna beräknas till . Samarbete ska ske med svenska forskare samt andra myndigheter såsom och . 2 Ökad satsning på EU:s kemikalielagstiftning ska vara ett av de ledande medlemsländerna i EU när det gäller att ge underlag till regler som förhindrar att människor i sin vardag utsätts för hälsofarliga kemikalier. Det innebär att Kemikalieinspektionen ska föreslå att totalt cirka tio kemiska ämnen klassificeras som farliga (två tre ämnen), får begränsad användning (två tre ämnen) eller förs upp på kandidatförteckningen för tillståndssystemet (fyra fem ämnen). Kemikalieinspektionen ska också i snitt göra tre ämnesutvärderingar . och Kemikalieinspektionen har gemensamt identifierat vilka kemiska ämnen i kosmetiska och hygieniska produkter som kan medföra risker i människors vardag och har påbörjat åtgärder inom respektive myndighets ansvarsområde. Kemikalieinspektionen prioriterar särskilt arbetet att inom ramen för EU:s kemikalielagstiftning (Reach) ta fram förslag på ämnen som bör föras upp på kandidatförteckningen för tillståndsprövningen eller begränsas (20112014). Kemikalieinspektionen ger i EU förslag på klassificering av ämnen som förekommer i konsumentprodukter. Det gäller särskilt för ämnen som kan orsaka cancer, ge ärftligt genetiska skador, skada fortplantningen eller orsaka allergi (20112014). Kemikalieinspektionen gör ämnesutvärderingar för att säkerställa att farliga ämnen som förekommer i människors vardag utvärderas tidigt i programmet (20122014). Kemikalieinspektionen granskar företagens testplaner och verkar i medlemsstatskommittén för att omfattande kunskap om högvolymämnenas farlighet tas fram (20122014). och Kemikalieinspektionen utökar sitt samarbete för att effektivare kunna åtgärda kemiska risker från ämnen som förekommer i kosmetiska och hygieniska produkter. Exempel på ämnen som kan vara aktuella är fenylkvicksilversalter och triklosan. Samarbetet ska även omfatta frågan om antibiotikaresistens (20112014). Samarbete ska bl.a. ske med , , näringslivet och forskarsamhället. Åtgärderna beräknas till . 3 Minska riskerna från hälsofarliga ämnen i livsmedel och Kemikalieinspektionen har gemensamt identifierat viktiga källor till förorening av livsmedel med farliga kemiska ämnen och har påbörjat åtgärder inom respektive myndighets ansvarsområde. Förutsättningarna ska finnas för att kadmiumhalten i svensk minskar. Detta innebär ett kraftigt sänkt nationellt gränsvärde för kadmium i mineralgödsel och att EU har antagit stränga gränsvärden för kadmium i mineralgödsel. Även andra åtgärder har beslutats på EU-nivå för att minska tillförseln av kadmium till . och Kemikalieinspektionen utökar sitt samarbete för att effektivare kunna bedöma och åtgärda föroreningar i livsmedel. Exempel på områden som samarbetet ska omfatta är: kadmium i livsmedel, resthalter av bekämpningsmedel, biocider som kommer i kontakt med livsmedel, persistenta och bioackumulerande ämnen samt metaller i utrustning som kommer i kontakt med livsmedel. Möjligheten att kunna bedöma kombinationseffekter är en viktig del av detta arbete (20112014). Kemikalieinspektionen identifierar vilka kadmiumkällor som är av betydelse för förorening av med kadmium. Underlag tas fram för eventuella begränsningsförslag i Reach för konstnärsfärger och andra kadmiumkällor som inte täcks av begränsningar (20112013). Regeringen ger i uppdrag att i samråd med Kemikalieinspektionen göra en konsekvensanalys av ett nationellt gränsvärde för kadmium i mineralgödsel där man utgår från den nivå som Kemikalieinspektionen har identifierat som långsiktigt hållbar samt att verka för ett strängt gränsvärde för kadmium i mineralgödsel inom EU:s gödselmedelslagstiftning (20112012). identifierar i samverkan med Kemikalieinspektionen om det inom ansvarsområde finns förutsättningar att vidta ytterligare åtgärder som kan medföra en påtaglig minskning av åkermarkens kadmiumbelastning (20112012). Samarbete ska bl.a. ske med , , , näringslivet och forskarsamhället. Åtgärderna beräknas till . 4 Bättre information om farliga kemiska ämnen i varor Utökade informationskrav införs i relevant EU-lagstiftning. Detta förbättrar informationen till berörda företag och kunder om de miljö- och hälsofarliga ämnen som ingår i material och varor under en varas livscykel, inklusive avfallsledet. Reglerna i Reach som gäller information om särskilt farliga ämnen i varor ska tillämpas på ett sätt som leder till god informationsspridning. Detta ger ökad kunskap om vilka farliga ämnen som finns i vilka varor och ökar därmed kraven på leverantörerna att byta ut ämnena till mindre farliga. Förutsättningar ska finnas för att det på global nivå kan utvecklas informationssystem för farliga kemiska ämnen i varor. Detta innebär bl.a. att det på Strategic Approach to international () högnivåmöte fattas beslut om att gå vidare med att utarbeta ett informationssystem för någon eller några viktiga varugrupper från risksynpunkt, t.ex. leksaker, textilier, elektronik eller byggprodukter. Konsumenternas kunskap är bättre om hur barn kan utsättas för farliga ämnen och hur vi vuxna kan skydda dem. Förskole- och skolpersonal har bättre kunskap för att kunna göra medvetna val så att barn inte i onödan utsätts för farliga kemikalier. verkar i EU och internationellt för att krav införs på information om förekomst av farliga kemiska ämnen i varor. Det innebär arbete inom ramen för SAICM för att få till stånd ett globalt informationssystem för prioriterade varugrupper och fortsatt agerande för att få in informationskrav i produktsäkerhets- och ekodesigndirektiv och olika produktdirektiv om farliga ämnen i vissa varor. Det innebär även att verka för att tillämpningen av reglerna i Reach om information om särskilt farliga ämnen i varor ger möjligheter till bra informationsspridning (20112014). Kemikalieinspektionen genomför kommunikationsinsatser för att sprida kunskap om kunders rätt till information om särskilt farliga ämnen i varor enligt Reach (20122013).