bet · GY01FiU23 · 2011-04-05 00:00:00 — 2010/11:FiU23 2010 Utskottet granskar verksamhet . I likhet med 2008 och 2009 har verksamheten präglats av finanskrisen. Men till skillnad från tidigare, då omslutningen av balansräkning steg dramatiskt till följd av extraordinära åtgärder för att säkerställa bankernas kreditförsörjning, sjönk balansomslutningen kraftigt i takt med att avvecklade alla extraordinära krisåtgärder. Sammantaget sjönk balansräkningens omslutning med , från till . Omslutningen motsvarade av BNP. Det kan jämföras med att omslutningen låg på motsvarande av BNP. Utskottet tillstyrker att riksbanksfullmäktige och direktionen beviljas ansvarsfrihet för sin verksamhet och sin förvaltning 2010. Utskottet föreslår också att fastställer resultat- och balansräkning samt godkänner fullmäktiges förslag till disposition av resultat 2010. Förslaget innebär att levererar in till statsbudgeten. Utskottet behandlar även fem motioner från den allmänna motionstiden om förhållande till euron, avskaffande av tusenkronorssedeln och skatt på valutatransaktioner. Utskottet föreslår att motionerna avslås. kommer utskottet att genomföra den årligt återkommande utvärderingen av penningpolitik. Utskottets utvärdering kommer att redovisas i betänkande 2010/11:FiU24. I betänkandet finns 2 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning lägger redogörelse /11:RR2 till handlingarna. Ansvarsfrihet för fullmäktige i beviljar fullmäktige i ansvarsfrihet för dess verksamhet . Därmed bifaller utskottets förslag. beviljar direktionen i ansvarsfrihet för förvaltningen av . Därmed bifaller utskottets förslag. fastställer resultaträkning och balansräkning för som de finns återgivna i bilaga 2. Därmed bifaller framställning 2010/11:RB1. Disposition av resultat 2010 beslutar att resultat 2010, som före bokslutsdispositioner uppgår till , ska fördelas så att inlevereras till statsbudgeten enligt vinstdelningsprincipen, förs från dispositionsfonden samt förs till resultatutjämningsfonden. Inleveransen till statsbudgeten ska ske senast efter beslut. Därmed bifaller framställning 2010/11:RB2. 2010/11:Ju370 av (FP) yrkande 2. 2010/11:Fi215 av m.fl. (V), 2010/11:Fi216 av m.fl. (MP) och 2010/11:Fi224 av Finn och (båda M) yrkande 2. Reservation 1 (MP, SD, V) 2010/11:Fi273 av m.fl. (MP). Reservation 2 (MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (C), (M), (KD), (SD), (S), (FP), (MP) och (V). Enligt riksbankslagen (1988:1385) ska direktion före lämna en redovisning av det gångna räkenskapsåret till , och fullmäktige. Fullmäktige ska till och lämna förslag till disposition av vinst. ska enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granska årsredovisning och lämna en revisionsberättelse till senast efter att lämnat årsredovisningen. uppgift är att förbereda beslut om ansvarsfrihet för fullmäktige och direktionen för verksamhetsåret fastställande av resultat- och balansräkning hur stor del av årets resultat som ska leverera in till statsbudgeten. Underlagen för utskottets prövning är bl.a. Årsredovisning för riksbank för (framst. 2010/11:RB1), Förslag till disposition av vinst för samt riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse 2010 (framst. 2010/11:RB2), redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2010 (redog. 2010/11:RR2) samt fullmäktiges och direktionens sammanträdesprotokoll. höll utskottet en intern utfrågning med presidiet i fullmäktige om fullmäktiges verksamhet och kontrollfunktion. Utskottet genomför normalt sett utfrågningar med fullmäktiges presidium , en gång och en gång . höll utskottet en offentlig utfrågning med riksbankschefen. Protokollet från utfrågningen bifogas till betänkandet (se bilaga 3). Dessutom bifogas protokollet från den offentliga utfrågningen med riksbankschefen (se bilaga 4). Ingen motion har lämnats med anledning av ärendet. Däremot behandlas i betänkandet fem motioner från allmänna motionstiden om förhållande till euron, avskaffande av tusenkronorssedeln och skatt på valutatransaktioner. Utskottet genomför en utvärdering av den genomförda penningpolitiken . Utvärderingarna redovisas i särskilda betänkanden. Utvärderingen av penningpolitiken 20082010 redovisas i betänkande 2010/11:FiU24. Utskottets förslag i korthet beviljar riksbanksfullmäktige och direktion ansvarsfrihet för sin verksamhet och sin förvaltning 2010 samt fastställer resultat- och balansräkning för . godkänner också fullmäktiges förslag till disposition av resultat 2010. Dispositionen innebär att levererar in till statsbudgeten, att förs från dispositionsfonden och att förs till resultatutjämningsfonden. redogörelse över revisionsberättelsen över årsredovisning läggs till handlingarna. Sammanfattning av verksamhet i punktform Reporäntan höjdes fyra gånger , från till . mycket omfattande extraordinära utlåning i spåret av finanskrisen för att bl.a. säkra bankernas tillgång på likviditet avvecklades . balansräkning krympte med nästan , från till . ökade sin krisberedskap för att på nytt kunna låna ut dollar till de svenska bankerna. Åtgärderna vidtogs i anslutning till den tilltagande finansiella oron över flera länders statsfinansiella utveckling och finansierades genom belåning av obligationsinnehavet i valutareserven. Någon extra dollarutlåning behövde aldrig genomföras, och beredskapen avvecklades successivt . publicerade bl.a. tre penningpolitiska rapporter, tre penningpolitiska uppföljningar, ett underlag för utvärdering av penningpolitiken och två rapporter om den finansiella stabiliteten. Dessutom uppdaterades rapporten i . I samband med uppdateringen beslutade direktionen att ta bort inflationsmålets toleransintervall på ± . publicerade också rapporten och finansiell stabilitet. Rapporten beskriver arbete med finansiell stabilitet och hur analyserar och bedömer tillståndet i det finansiella systemet. lämnade en framställning till med en begäran om tillsättning av en eller flera utredningar för att se över det svenska finansiella systemet. har , precis som , deltagit i den pågående reformeringen av det finansiella regelverket, både nationellt och internationellt, via t.ex. EU och (). tillsatte en utredning om riskerna på den svenska bostadsmarknaden. Syftet med utredningen är belysa relationen mellan bostadsmarknaden och uppgifter och mål. Utredningen ska titta på frågan ur både ett finansiellt stabilitetsperspektiv och ur ett penningpolitiskt perspektiv. Den ska bl.a. belysa vilken roll penningpolitiken spelat för utvecklingen av bopriserna och hur centralbankerna i sin verksamhet ska förhålla sig till tillgångspriser. tillsatte en utredning om det centrala betalningssystemet, . Syftet med utredningen var bl.a. att analysera om skulle fortsätta att tillhandahålla systemet eller om någon annan extern aktör skulle kunna ta över. beslutade direktionen att även i fortsättningen ska tillhandahålla och svara för den funktionella driften. tog ett inriktningsbeslut om att anlita en extern operatör för den tekniska driften av systemet. Arbetet med att utforma en ny sedel- och myntserie inleddes . Efter en framställning beslutade att ge möjlighet att ge ut en 200-kronorssedel och ett 2-kronorsmynt. 50-öresmyntet upphörde att gälla som betalningsmedel . gav ut ett minnesmynt med anledning av kronprinsessan bröllop. påverkades räkenskaper kraftigt av finanskrisen och konjunkturfallet, bl.a. genom stora valutarörelser och extraordinära åtgärder för att säkra bankernas tillgång på likviditet och upprätthålla kreditförsörjningen i den svenska ekonomin. Finanskrisen genomsyrar även räkenskaperna , men då främst genom kronans förstärkning och avveckling av de extraordinära åtgärderna. I RB1 föreslår direktionen att fastställer resultat- och balansräkning enligt förslaget i framställningen. verksamhet gav en vinst före bokslutsdispositioner på . Det är en minskning med nästan jämfört med . Som framgår av tabell 1 förklaras vinstfallet till stor del av en nedskrivning av valutainnehav till följd av kronans förstärkning och lägre ränteintäkter bl.a. på grund av avvecklingen av de extraordinära lånen till banksektorn. Till skillnad sålde inget guld , vilket även det bidrog till vinstnedgången jämfört med . Den starkare kronan (ju starkare kronan blir desto lägre blir värdet på valutareserven i kronor räknat) gav orealiserade valutakursförluster på 7,7 miljarder (vilket tillsammans med en realiserad valutakursvinst på gav en resultateffekt på ). Ränteintäkterna minskade med nästan jämfört med . Räntenettot av extraordinära finanskrisåtgärder stannade på minus , efter att ha gett en räntevinst på sammanlagt . Posten övriga kostnader och intäkter i tabell 1 sjönk med jämfört med . Nedgången förklaras bl.a. av minskade räntekostnader till följd av att banken inte behövde låna tillbaka överskottslikviditet på marknaden i takt med att de extraordinära lånen till bankerna avvecklades. En annan förklaring är att skrivit av en utelöpande skuld av minnesmynt äldre än , vilket registrerats som en intäkt på . Tabell 1 resultat 20002010 kost./intäk. redovisar i årsredovisningen en fördelning av resultatet på olika verksamhetsområden. Som framgår av tabell 2 är penningpolitiken det största verksamhetsområdet räknat efter kostnad, följt av kontanthanteringen och finansiell stabilitet. Den penningpolitiska verksamheten kostade medan hanteringen av sedlar och mynt kostade . Kontanthanteringen gav ett nettoresultat på , vilket kan jämföras med en förlust på . Förbättringen förklaras bl.a. av den ovan beskrivna skuldavskrivningen av äldre minnesmynt. Normalt sett är tillgångsförvaltningen största intäktsmaskin. begränsades dock förvaltningsresultatet till . Det är betydligt lägre än fjolårets resultat på nästan , och nedgången beror på kronförstärkningen och avvecklingen av de extraordinära åtgärderna. Uppehållandet av betalningssystemet kostade 2010 som verksamheten skapade intäkter på . Tabell 2 resultat uppdelat på verksamhetsområden Under inledningen av finanskrisen, , tredubblade sin balansräkning, från 2007 till 2008, för att bistå bankerna med likviditet och motverka finanskrisens effekter. Balansomslutningen ökade ytterligare något , även om situationen på marknaderna och möjligheterna för bankerna att finansiera sig på marknaderna förbättrades successivt . Läget på finansmarknaderna förbättrades ytterligare med undantag för våren och senhösten, då osäkerheten ökade på nytt till följd av oro kring det statsfinansiella läget i ett flertal länder. I samband med oron ökade sin beredskap för att snabbt kunna tillhandahålla dollar till de svenska bankerna om det skulle visa sig bli nödvändigt. Detta gjorde man genom att belåna obligationsinnehavet i valutareserven (se vidare nedan). Den utökade beredskapen avvecklades gradvis , utan att behövt erbjuda bankerna lån i dollar. Trots osäkerheten under vissa delar av året avtog bankernas efterfrågan på successivt . påbörjade därför en avveckling av den extraordinära utlåningen. Lånetiderna förkortades och räntan på lånen höjdes. höll den sista auktionen i det låneprogram som infördes . Tabell 3 extraordinära åtgärder, utestående belopp 20082010 Utlåning i SEK till svenska banker Strukturella transaktioner (t.ex. fasträntelånen) Finjusterade transaktioner (inlåning banker) Summa utlåning i SEK Utlåning i US-dollar till svenska banker Fordringar i utländsk valuta, hemmahörande Skulder i SEK, hemmahörande utanför (FED:s konto i SEK) Skulder i utländsk valuta, hemmahörande utanför Skulder i utländsk valuta, hemmahörande i Swaputlåning till centralbankerna i Utlåning med särskilda villkor (, Upplupen ränta för posterna ovan Summa exklusive förstärkning av valutareserven Skulder i SEK, hemmahörande utanför Skulder i utländsk valuta, hemmahörande i De tre extralån på tillsammans som tillhandahöll förföll till betalning utan att lånen förlängdes. Som framgår av tabell 3 uppgick den extraordinära utlåningen till bankerna till . Det lånet förföll . Sammantaget innebar detta att omslutningen av balansräkning sjönk med 2010, från till . Som framgår av tabell 3 lånade ut dollar till de svenska bankerna . Dollarutlåningen upphörde i takt med att bankernas efterfrågan på dollar från avstannade. avtal med den amerikanska , Federal Reserve, om att få låna (motsvarande ca ) i utbyte mot svenska kronor löpte ut utan att det förlängdes. Tabell 4 Räntenettot av extraordinära åtgärder 20082010 Som framgår av tabell 4 gav den extraordinära utlåningen i svenska kronor till bankerna ett positivt räntenetto till på nästan . I takt med att de extraordinära lånen avvecklades sjönk nettot från till . beslutade att tillfälligt förstärka valutareserven med genom att låna utländsk valuta av . Förstärkningen placerades i utländska statsobligationer och statsskuldväxlar. Som framgår av tabell 4 gav förstärkningen av valutareserven ett negativt räntenetto på (totalt ). Av tabell 4 framgår också att ökade beredskap för att tillhandahålla dollarlån i anslutning till den finansiella oron gav ett negativt räntenetto på . Sammantaget gav samtliga extraordinära åtgärder, dvs. inklusive dollarutlåningen och förstärkningen av valutareserven, ett räntenetto på . vände dock det positiva räntenettot till ett negativt räntenetto på . Tabell 5 Sammandrag av balansräkning 38,5 (31,7) Utelöpande sedlar och mynt 105,4 (110,7) 282,5 (302,3) Skulder till banker (motparter), svenska kronor 5,1 (363,4) Utlåning till banker (motparter), utländsk valuta Upplåning i utländsk valuta, Riksgälden (2009) 83,8 (92,5) Utlåning till banker (motparter), svenska kronor 0,5 (368,8) Övriga skulder, kronor och utländsk valuta 24,3 (25,9) 5,3 (6,0) 0,2 (0,3) 35,1 (37,8) 72,4 (64,0) 0,5 (14,2) 326,9 (708,8) 326,9 (708,8) Siffrorna inom parentes anger värdena . Övriga poster i balansräkningen Som framgår av tabell 5 uppgick det samlade värdet av guld- och valutareserven (dvs. guldtillgångarna, fordringarna på IMF, banktillgodohavanden och värdepapper i utländsk valuta) till , vilket är lägre än . Nedgången förklaras av att kronan stärktes med i genomsnitt mot de valutor som ingår i valutareserven, vilket minskade värdet på tillgångarna i kronor räknat. innehav av guld uppgick till . Till skillnad sålde inget guld . Värdet på guldinnehavet steg dock kraftigt på grund av stigande guldpriser. Räknat i dollar gick guldpriset upp . stärktes kronan mot dollarn med , vilket begränsade prisuppgången i kronor till . Sammantaget innebar detta att värdet på guldinnehav ökade med , från till . av guldtillgångarna sker inom ramen för det s.k. guldavtalet Gold Agreement (CBGA). Avtalet är en överenskommelse mellan centralbanker och har varit i kraft . Avtalet löper , och ett nytt avtal undertecknades . Den egentliga valutareserven i balansräkningen, dvs. valutareserven exklusive guldtillgångarna och fordringarna på IMF, uppgick till lägre än . Tillgångarna är placerade i utländska statspapper och andra statsgaranterade värdepapper samt i form av tillgodohavanden i utländska banker, och de gav en negativ avkastning på ca . Den negativa avkastningen förklaras uteslutande av kronans förstärkning mot de valutor som ingår i valutareserven. Den negativa valutakurseffekten på resultatet uppgick till . Räknar man bort valutakurseffekten blev avkastningen , motsvarande av tillgångarna. Det positiva resultatet exklusive valutakurseffekter förklaras av fallande räntor och därmed stigande obligationsvärden på i stort sett samtliga marknader där tillgångarna i valutareserven är placerade. konstaterar i årsredovisningen att den enskilt största risken i balansräkningen är risken att kronan stiger kraftigt i värde. Det leder till att valutareserven faller i värde, vilket minskar det egna kapitalet. analyserade möjligheterna att minska valutarisken genom att använda standardiserade derivatinstrument. kommer man att utreda om valutarisken kan hanteras genom att ingår bilaterala avtal med lämpliga motparter, enligt årsredovisningen. var tillgångarna i valutareserven placerade i följande valutor: i euro, i US-dollar, i brittiska pund, i australienska dollar, i kanadensiska dollar samt i norska kronor. beslutade IMF att kraftigt utöka tilldelningen av reservvalutan, s.k. Special Drawing Rights (SDR), till sina medlemsländer. IMF:s beslut var ett led i G20-gruppens överenskommelse i om att i spåret av finanskrisen öka den globala tillgången på likviditet och reservvaluta. innehav av SDR steg med 2 002,5 miljoner SDR, vilket vid tillfället motsvarade ca . redovisar innehavet av SDR som en tillgång i valutareserven, men medlen tas också upp som en skuldpost på skuldsidan i balansräkningen. uppgick innehavet av SDR till . sammanlagda fordringar på IMF uppgick till , vilket kan jämföras med . (Mer information om andra åtaganden mot IMF ges i avsnittet Ansvarsförbindelser och avtal utanför balansräkningen nedan.) Värdet på utelöpande sedlar och mynt i samhället minskade med nästan , vilket framgår av balansräkningens skuldsida. Det är som värdet på den utelöpande stocken av sedlar och mynt sjunker, efter att ha ökat stadigt och . Takten i nedgången har tilltagit . minskade värdet , jämfört med en minskning 2009 på . anger i årsredovisningen att nedgången till en del förklaras av att mängden 1 000-kronorssedlar minskat och inte ersatts av andra sedelvalörer samt att betalningarna med kort ökat. Värdet av utelöpande sedlar uppgick till , och värdet på utelöpande mynt uppgick till . En uppdelning av sedelvalörer visar att värdet av utelöpande 1 000-kronorssedlar uppgick till (mot 2009), medan värdet av utelöpande 500-kronorssedlar uppgick till , utelöpande 100-kronorssedlar till , utelöpande 50-kronorssedlar till och utelöpande 20-kronorssedlar till . redovisar ett värderegleringskonto på balansräkningens skuldsida. På kontot redovisas orealiserade vinster och förluster som utgörs av skillnaden mellan anskaffningsvärde och marknadsvärde. Anskaffningsvärdena motsvarar marknadsvärdena . redovisas orealiserade vinster (jämfört med värdet 2003) om sammanlagt till följd av stigande guldpriser (26,), svagare krona (3,) och orealiserade värdeökningar på värdepapper (4,). Värdet på värderegleringskontot var som högst 2008 då det uppgick till . Den orealiserade vinsten av en svagare krona uppgick då till . egna kapital inklusive årets resultat sjönk med till . Årets resultat gav som tidigare redovisats ett tillskott på , medan förra årets utdelning till statsverket gav en minskning på . Ansvarsförbindelser och avtal utanför balansräkningen har olika åtaganden, ansvarsförbindelser och in- och utlåningsavtal etc. som inte räknas in i balansräkning men som redovisas i en not i anslutning till balansräkningen (i den ekonomiska redovisningen betecknas detta som inom linjen förda poster). De större förbindelserna och avtalen i balansräkningen (not 41) redovisas nedan. är tillsammans med ett tiotal andra länder s.k. market maker i SDR (särskilda dragningsrätter). Detta innebär att gentemot IMF har åtagit sig att köpa alternativt sälja SDR mot betalning i amerikanska dollar eller euro inom ett spann på mellan och av sammanlagda nettotilldelning av SDR. Nettotilldelningen uppgick vid utgången av 2010 till 2 249 miljoner SDR, motsvarande ca . Innebörden av åtagandet är t.ex. att ett land som i sin valutareserv har SDR men behöver utländsk valuta för olika betalningar kan begära av att banken växlar landets SDR mot dollar eller euro (inom de angivna gränserna, mellan ca 12 och ). uppgick åtagande i IMF:s lånearrangemang NAB till högst 850 miljoner SDR, motsvarande . beslutade att medge att utökar sitt åtagande i NAB till totalt högst 4,44 miljarder SDR, motsvarande ca (gränsen på högst 4,44 miljarder SDR inkluderar även åtagande i det bilaterala avtalet med , se nedan). har ett bilateralt låneavtal med IMF om att låna ut ett SDR- belopp motsvarande ca (motsvarande ca ). Vid utgången av 2010 var (motsvarande ca ) utlånade inom ramen för detta avtal. Avtalet ska löpande ersättas med det utökade åtagandet i NAB (se ovan). har också ett åtagande genom (). Enligt det avtalet ska efter en eventuell anfordran till BIS betala återstående av det nominella värdet av aktieinnehav i BIS. Åtagandet uppgick vid utgången av 2010 till 65 miljoner SDR, motsvarande ca . Per hade , via ett swapavtal, ett åtagande att låna ut , motsvarande ca , till den lettiska . Avtalet löpte dock ut utan att det förlängdes. hade ett avtal med den amerikanska , Federal Reserve, om en möjlighet att låna (motsvarande ca ) i utbyte mot svenska kronor. Avtalet löpte ut utan att det förlängdes. har ett avtal med () om möjlighet för att låna euro mot svenska kronor. I avtalet finns inga belopp angivna. har också ett avtal med BIS om möjlighet för att låna utländsk valuta. Inga belopp finns angivna i noten. har ett åtagande mot att ställa medel till förfogande för utdelningen av ett pris i ekonomisk vetenskap till minne. Åtagandet uppgick till . Grunden i ekonomi är det s.k. seignoraget, men seignoraget finns inte redovisat som någon enskild post i balans- och resultaträkningarna. Seignoraget motsvarar avkastning på den utelöpande sedel- och myntstocken eller mer korrekt avkastning på de tillgångar som motsvarar den utelöpande sedel- och myntstocken minskat med kostnad för sedel- och mynthanteringen. I en särskild ruta i årsredovisningen (s. 69 i RB1) beräknar dock att seignoraget uppgick till . Det motsvarar en avkastning på , vilket är 2 procentenheters lägre avkastning jämfört med . Riktlinjer för disposition av vinst Sedan 1987 års bokslut har värderat tillgångar och skulder till marknadsvärden, med undantag för guldinnehavet som ända fram fördes upp med samma, mycket låga bokföringsvärde som gällt . Övergången till marknadsvärdering förde med sig att tillgångar i betydligt större utsträckning än tidigare exponerades för valuta- och ränterisker. För att begränsa och stabilisera marknadsvärderingens effekter på resultaten och inleveranserna till staten tog Riksbanksfullmäktige 1988 fram nya riktlinjer för disposition av resultat. Riktlinjerna innebar förenklat att skulle leverera in av resultatet till staten medan resterande skulle användas för att bygga upp det egna kapitalet. Mer detaljerat innebar riktlinjerna följande: Inleveranserna till statsverket ska motsvara av de fem senaste årens genomsnittliga resultat före bokslutsdispositioner. Det inlevererade beloppet ska avrundas till jämnt 100-tal . Till dispositionsfonden ska avsättas av samma underlag. Avsättningar till dispositionsfonden ska dock bara göras om årets vinst är minst lika stor som avsättningen. Om så inte är fallet begränsas avsättningen till som högst årets vinst. Även till resultatutjämningsfonden avsätts av samma underlag samt årets inleveransgrundande resultat minus genomsnittet av de senaste fem årens inleveransgrundande resultat. Den resultatpåverkan som uppkom vid en eventuell uppskrivning eller nedskrivning av kronans värde skulle enligt de ursprungliga riktlinjerna inte påverka det årsgenomsnitt som lades till grund för inleveranserna till statsverket. Vid en av justering av växelkursen som beslutats av fullmäktige skulle i stället dispositionsfonden utnyttjas. Riktlinjerna i denna form gällde fram års bokslut. Efter det att kronan släppts fri modifierade fullmäktige den fjärde punkten, och års bokslut gäller att underlaget för inleveranserna ska utgöras av de fem senaste årens genomsnittliga resultat före bokslutsdispositioner och exklusive valutakurseffekter. Varje förändring av kronkursen påverkar underlaget för inleveranserna. Har kronan fallit i värde blir inleveransen mindre eftersom ett belopp motsvarande effekten av kursfallet då ska reserveras på dispositionsfonden. Har den stärkts blir inleveransen på motsvarande sätt större eftersom kursstegringseffekten då räknas av mot samma fond. bokslut modifierades riktlinjerna ytterligare på grund av att då gick över till att även marknadsvärdera sitt guldinnehav.