bet · GZ01KrU1 · 2011-11-30 00:00:00 — Detta har också uppmärksammats av regeringen som i både 2010 och regleringsbrev för har pekat ut Unga som en verksamhet som ska beviljas statligt stöd, vilket får ses som ett erkännande av denna teaterscens betydelse.5[ erhöll Unga . räknades stödet .] Vidare vill utskottet med anledning av förslagen i motion Kr297 (S) understryka att arrangörsledet i hög grad bidrar till att sprida kulturen i hela landet och att den fria scenkonsten utgör en viktig del av kulturlivet som bidrar till förnyelse och mångfald. Denna uppfattning torde delas av regeringen som föreslagit en höjning av anslaget med . Enligt utskottets uppfattning är nivån på anslaget väl balanserad. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Det innebär att här aktuella motionsförslag om ytterligare höjning av anslaget inte kan tillstyrkas. I avsnitt 3 behandlas ett förslag om att ska bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden än 2012. Under anslaget anvisas medel för Statens musikverks förvaltningskostnader, projektverksamhet inom musikområdet och kostnader för avveckling av Stiftelsen . ska främja ett varierat musikaliskt utbud, präglat av konstnärlig förnyelse och hög kvalitet i hela landet. Myndigheten ska dokumentera, bevara, främja, bygga upp kunskap om och tillgängliggöra teaterns, dansens och musikens kulturarv. Regeringen föreslår att anslaget ska minska med till följd av att omprioriteringar görs till det fria musiklivet. Från anslaget omprioriteras även till för att finansiera för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet. Sammantaget föreslår regeringen att anvisas under anslaget. föreslår i motion Kr330 att anslaget ska öka med . Av motionen framgår det att partiet vill satsa på att bevara och levandegöra det svenska kulturarvet bl.a. genom ett utökat stöd till kulturarvsbevarande institutioner. inledde sin verksamhet och övertog då uppgifter som tidigare legat på Statens musiksamlingar och Stiftelsen . En stor och viktig uppgift för myndigheten framgent är givetvis att främja och tillgängliggöra teaterns, dansens och musikens kulturarv. Utskottet är emellertid inte berett att som föreslås i motion Kr330 (SD) höja anslagsnivån utan ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Motionsförslaget kan således inte tillstyrkas. Litteraturen, läsandet och språket Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter (3:1) Anslaget används för stöd till utgivning och spridning av litteratur och kulturtidskrifter, stöd till insatser för att främja läsning samt ett litteraturpris till minne. Regeringen föreslår att ska anvisas under anslaget . föreslår i motion Kr330 att anslaget ska minska med i förhållande till regeringens förslag. I motion Fi242 menar motionärerna att det är tveksamt om staten på detaljnivå ska peka ut vilka tidningar och böcker som ska stödjas, och de föreslår därför att statsbidraget till kulturtidskrifter ska slopas. Vidare bör med undantag för statsbidraget till böcker på de nationella minoritetsspråken stora besparingar göras på litteraturstödet. I motion Kr319 (SD) föreslår partiet att litteraturstödet till böcker på invandrarspråk ska avvecklas (yrkande 8). Vidare yrkar att de medel som har att fördela till läsfrämjande projekt för barn och unga bör ökas (yrkande 12). I motion Kr286 föreslår att anslaget ska öka med utöver regeringens förslag (yrkande 2). Av ökningen avser stöd till En bok för alla AB som bör ges ett förnyat och breddat uppdrag. Vidare föreslår partiet att litteraturstödet ska höjas med , eftersom det spelar en stor roll för den litterära mångfalden. Inte minst gäller detta för icke-kommersiella genrer som poesi, översatt skönlitteratur, litteratur på de nationella minoritetsspråken, teckenspråket och större invandrarspråk. Även i motion Kr307 föreslår att En bok för alla ska ges ett förnyat och breddat uppdrag (yrkande 16). Motionärerna påminner om att En bok för alla med statligt stöd har bedrivit läsfrämjande insatser och gett ut kvalitetslitteratur till rimliga priser. tillsatte regeringen en kommitté med uppdrag att analysera litteraturens ställning i (Ku 2011:04). Av utredningsdirektiven (dir. 2011:24) framgår att kommittén, som kallar sig , ska analysera bl.a. läsfrämjande insatser och utvecklingen av bokmarknaden. När det gäller bokmarknaden ska bl.a. mångfalden i utgivningen av och tillgängligheten till översatt och på svenska utgiven fack- och skönlitteratur samt litteratur på andra språk analyseras. Både produktions-, distributions- och försäljningsledet bör därvid beaktas. Kommittén ska bedöma om utvecklingen inneburit en minskad bredd när det gäller tillgången för konsumenterna till kvalitetslitteratur inom kulturpolitiskt relevanta genrer. Vidare ska kommittén analysera hur fördelningen av det statliga stödet till utgivning och spridning av litteratur utvecklats , t.ex. vad gäller antal litteraturstödda titlar, genrer och utgivande förlag. Utifrån analysen ska kommittén bedöma om det statliga stödet på ett effektivt sätt bidrar till en utgivning som präglas av mångfald, kvalitet och fördjupning. Om det är motiverat ska kommittén föreslå förändringar av de statliga stödordningarna. Kommittén ska slutredovisa sitt uppdrag . Regeringen aviserade i budgetpropositionen att ska avsättas för insatser som syftar till att stärka bokens ställning och mångfalden på bokmarknaden, t.ex. vad gäller kvalitetslitteratur i översättning från andra språk. Medlen anvisas under anslag 1:2. har i enlighet med sitt uppdrag lämnat följande förslag till regeringen om fördelning av medlen . För att stärka det läsfrämjande arbetet föreslås till nya former för samarbete mellan folkbiblioteken och det civila samhällets organisationer i det läsfrämjande arbetet. För att stödja den fysiska bokhandeln som förmedlare av kvalitetslitteratur föreslås ett riktat stöd på totalt för litterära evenemang i bokhandeln. Ett stöd på föreslås för elektronisk utgivning av tidigare utgivna titlar. Syftet är att främja tillgången till svenskspråkig kvalitetslitteratur. avstyrkte motionsyrkanden som syftade till läsfrämjande insatser från statens sida, däribland förslag som rörde En bok för alla AB.6[ . 2010/11:KrU8.] Utskottet, som inte är berett att förorda att särskilda medel anvisas för En bok för allas verksamhet, vill än en gång påminna om den möjlighet som finns för En bok för alla AB att ansöka om statsbidrag från för läsfrämjande projekt. Som redovisats i det föregående pågår ett utredningsarbete på litteraturområdet, som i hög grad berör de frågor som förs fram i här aktuella motioner. Resultatet av det arbetet bör inte föregripas genom ändringar av nivån på anslaget eller villkoren för bidragsfördelningen. Utskottet är således inte berett att vare sig minska eller öka anslaget i förhållande till regeringens förslag. Inte heller kan utskottet förorda en omfördelning av medel inom anslaget. Här aktuella motionsyrkanden kan inte biträdas. I avsnitt 3 behandlas ett förslag om att ska bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden än 2012. Talboks- och (3:2) Anslaget används för Talboks- och (TPB) förvaltningskostnader och verksamhet. TPB är en statlig myndighet som i samverkan med andra bibliotek ska arbeta för att personer med funktionsnedsättning får tillgång till litteratur som de kan ta del av. TPB svarar även för att högskolestuderande personer med funktionsnedsättning i form av läshandikapp förses med tillgänglig studielitteratur. Anslaget minskas med . Vidare omprioriteras till för att finansiera verksamheten vid för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet. Sammantaget föreslår regeringen att ska anvisas under anslaget . Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Bidrag till nyhetsinformation och litteratur (3:3) Anslaget används för bidrag till nyhetsinformation och litteratur (). Enligt stadgarna har stiftelsen till ändamål att äga och ge ut en nyhetstidning för personer med funktionsnedsättning samt att ge ut lättlästa böcker (LL-böcker). Verksamheten ska bedrivas utan vinstsyfte och inom ramen för det avtal som träffas mellan staten och stiftelsen. Det gällande avtalet löper t.o.m. . Regeringen föreslår att ska anvisas under anslaget . Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. och folkminnen (3:4) Anslaget används till förvaltningskostnader för och folkminnen. Institutet är en central myndighet på språkets område som har till uppgift att bedriva språkvård och på vetenskaplig grund öka, levandegöra och sprida kunskaper om språk, dialekter, folkminnen, namn och språkligt burna kulturarv i . Vidare ska institutet bedriva forskning och delta i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde. Institutets verksamhet bedrivs i , , , och . Från anslaget omprioriteras till för att finansiera verksamheten vid för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet. Sammantaget föreslår regeringen att ska anvisas under anslaget . föreslår i motion Kr330 en ökning av anslaget med . Av motionen framgår det att partiet vill satsa på att bevara och levandegöra det svenska kulturarvet bl.a. genom ett utökat stöd till kulturarvsbevarande institutioner. Utan tvekan är de uppgifter som och folkminnen har på kulturarvsområdet betydelsefulla för medborgarna, inte minst genom att de bidrar till att ge oss perspektiv på vår egen tid. Utskottet är emellertid inte berett att förorda en ökning som föreslås i motion Kr330 (SD) utan ställer sig i stället bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Bildkonst, arkitektur, form och design Anslaget används för Statens konstråds förvaltningskostnader. har till uppgift att verka för att konsten blir ett naturligt och framträdande inslag i samhällsmiljön genom att förvärva god samtidskonst till statens byggnader och andra lokaler för statlig verksamhet, medverka till att konst tillförs även andra gemensamma miljöer än sådana som brukas av staten och sprida kunskap om konstens betydelse för en god samhällsmiljö. Från anslaget omprioriteras till för att finansiera verksamheten vid för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I motion Kr330 föreslår utan någon närmare precisering en ökning av anslaget med utöver regeringens förslag. Utskottet kan inte tillstyrka någon uppräkning av anslaget utan ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning. Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön (4:2) Under anslaget beräknas medel för konstförvärv som beslutas av . Regeringen föreslår att ska anvisas under anslaget . Socialdemokraterna föreslår i motion Kr297 att anslaget ska öka med utöver regeringens förslag. Genom denna ökning skapas fler arbetstillfällen för konstnärer (yrkande 1). I motion Kr330 föreslår att anslaget ska minskas med i förhållande till regeringens förslag. Av motionen framgår att minskningen avser stöd till samtidskultur. Utskottet påminner om att de nationella kulturpolitiska målen bl.a. syftar till att inte enbart kultursektorn utan hela samhället ska präglas av en rikedom av kulturuttryck. Utskottet kan därför inte ansluta sig till förslaget om att minska anslaget som föreslås i motion Kr330 (SD). Utskottet är inte heller berett att förorda en ökning av anslaget som föreslås i motion Kr297 (S). I stället ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. I avsnitt 3 behandlas ett förslag om att ska bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden än 2012. Anslaget används för förvaltningskostnader vid och för bidrag till rikshemslöjdskonsulenternas verksamhet, och projekt inom hemslöjdsområdet. svarar för nämndens medelsförvaltning och personaladministration. Regeringen föreslår att ska anvisas under anslaget . föreslår i motion Kr330 att anslaget ska tillföras utöver regeringens förslag. Av motionen framgår det att partiet vill satsa på att bevara och levandegöra det svenska kulturarvet bl.a. genom ett utökat stöd till kulturarvsbevarande institutioner. Utskottet påminner om att medel till länshemslöjdskonsulenterna numera anvisas under anslag 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet. Utskottet noterar att motionärerna föreslår en mycket kraftig ökning, , av anslaget, vilket förefaller orealistiskt. Utskottet kan inte tillstyrka förslaget utan ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Bidrag till bild- och formområdet (4:4) Under anslaget beräknas medel för bidrag till bild- och formområdet, såsom statsbidrag till kulturella ändamål, statsbidrag till vissa utställare inom bild- och formområdet och konsthantverkskooperativ samt statligt utrustningsbidrag till kollektivverkstäder. Anslaget används även för bidrag till folkparkerna och vissa samlingslokalhållande organisationer för konstförvärv. Regeringen föreslår att anslaget tillförs för att möjliggöra förstärkt stöd till aktörer på bild- och formområdet. Sammantaget föreslår regeringen att anvisas under anslaget . de gröna föreslår i motion Kr320 att Statens kulturråds förvaltningsanslag ska tillföras utöver regeringens förslag. Av motivtexten i motionen framgår att ökningen avser bidraget till utställningsersättning. Eftersom bidragsmedlen för ersättningen anvisas under detta anslag, bör även yrkandet behandlas under detta anslag. I motionen hävdas att konstnärer vittnar om att de inte får ersättning enligt det träffade avtalet om medverkans- och utställningsersättning. Ökningen av anslaget är avsedd att säkerställa att staten blir en normerande kraft i detta sammanhang (yrkande 1). föreslår i motion Kr286 att anslaget ska öka med i förhållande till regeringens förslag. Ökningen är avsedd för att höja utställningsersättningen och stödet till kollektivverkstäder (yrkande 2). godkändes ett nytt ramavtal för konstnärers medverkan och ersättning vid utställning, medverkans- och utställningsavtalet (). På uppdrag av regeringen förhandlades avtalet fram mellan och företrädare för bildkonstorganisationer och gäller för statliga myndigheter, institutioner eller andra arrangörer som erhåller statliga bidrag för sin verksamhet. Avtalet har medfört en generell ökning av ersättningsnivåerna och även att beräkningsgrunderna för all slags bildkonst har moderniserats och ersättningarna breddats till att även gälla konceptuell konst och videokonst. Avtalet fungerar även som en förebild för andra offentliga och privata utställare.7[ Budgetpropositionen utgiftsområde 17 s. Av regleringsbreven framgår att statliga konstinstitutioner, bl.a. och , särskilt ska redovisa för regeringen ersättningar som utbetalats till konstnärer i enlighet med . har tidigare under förevarande anslag fördelat särskilda bidrag för utställningsersättning till bl.a. konstfrämjandeorganisationer, regionala museer, vissa utställare och arrangerande konstföreningar. ges inte längre några sådana särskilda bidrag. I stället inkluderas ersättningen i det ordinarie verksamhetsstödet till utställningsarrangörer, museer och främjandeorganisationer som ansöker om bidrag från . Bidrag till kollektivverkstäder fördelas av i enlighet med föreskrifterna i förordningen (1998:1370) om statligt utrustningsbidrag till kollektivverkstäder. utbetalade för detta ändamål. Utskottet välkomnar den ökning av anslaget som regeringen föreslår och som är avsedd som en förstärkning av stödet till särskilda utställare. Med anledning av vad som framförs i motion Kr320 (MP) om att konstnärer inte alltid får den utställningsersättning som de har rätt till vill utskottet framhålla att tillsatt en referensgrupp som följer upp . Gruppen består av ledamöter från och Riksutställningar samt de konstnärsorganisationer som omfattas av avtalet.8[ Statens kulturråds budgetunderlag för 20122014.] Utskottet är inte berett att förorda en ökning av anslaget i enlighet med yrkandena i här aktuella motioner utan ställer sig i stället bakom regeringens förslag till medelsanvisning. Anslaget används för förvaltningskostnader. Nämnden har till uppgift att besluta om statliga ersättningar och bidrag till bild-, form-, musik-, teater-, dans- och filmkonstnärer. Nämnden ska vidare hålla sig underrättad om konstnärernas ekonomiska och sociala förhållanden samt löpande bevaka trygghetssystemens utformning och tillämpning i förhållande till konstnärlig verksamhet. fördelar även stöd till produktion av kortfilm under anslag 10:1 Filmstöd. Regeringen föreslår att ska anvisas under anslaget . Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Ersättningar och bidrag till konstnärer (5:2) Anslaget används för ersättningar och bidrag inom bild-, form-, musik-, teater-, dans-, ord och filmområdet. är huvudansvarig myndighet för bidragsgivning inom området. Styrelsen för , som är en del av , fördelar bl.a. ersättning till bild- och formkonstnärer för att deras verk i offentliga institutioners ägo visas för allmänheten eller används på annat allmännyttigt sätt (visningsersättning). Den individuella visningsersättningen fördelas av Bildkonst Upphovsrätt i (BUS) på basis av det offentliga innehavet av konstnärens verk. Biblioteksersättning till upphovsmän av litterära verk för användning av deras verk genom de svenska folk- och skolbiblioteken fördelas av . Övriga bidrag till konstnärer fördelas i första hand av . Regeringen föreslår att anslaget ska tillföras för att ska inrätta en struktur för internationellt kulturutbyte på musikområdet. Avsikten är att satsningen ska vara treårig. Därutöver tillförs anslaget för biblioteksersättningen bl.a. till följd av ökad utlåning vid folk- och skolbiblioteken. Sammantaget föreslår regeringen att anvisas under anslaget . de gröna föreslår i motion Kr320 att anslaget ska tillföras sammanlagt utöver regeringens förslag (yrkande 1). Av ökningen avsätts för att göra samtliga stipendier som delar ut skattepliktiga och pensionsgrundande. Vidare föreslår partiet att ska avsättas för att räkna upp biblioteksersättningen till per hemlån av originalverk. Även i motion Kr329 tar de gröna upp biblioteksersättningen. Motionärerna anser att det är viktigt att nivån på biblioteksersättningens storlek upprätthålls och utvecklas för att därmed skapa goda förutsättningar för en levande litteraturproduktion i . Partiet säger sig se tendenser hos regeringen att se på ersättningen som ett statligt bidrag som regeringen själv kan bestämma storleken på. Partiet yrkar därför att genom ett tillkännagivande ska uttala att förhandlingsrätten rörande biblioteksersättningen ska kvarstå (yrkande 9). föreslår i motion Kr286 att anslaget ska tillföras utöver regeringens förslag (yrkande 2). Av beloppet avser en ökning av bidraget till Teater-, Dans- och Musikallianserna, vilket har behandlats ovan under anslag 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Vidare föreslår att ska tillföras anslaget för att kunna höja biblioteksersättningen . Slutligen vill partiet återuppta möjligheten att bevilja statlig inkomstgaranti för konstnärer och avsätter för ändamålet. I motion Kr307 hävdar att regeringen sagt sig se brister i den förhandlingsordning som gäller mellan regeringen och de litterära upphovsmännen och efterlyst någon form av bidragssystem i stället. Motionärerna yrkar därför att ska uttala att biblioteksersättningens förhandlingsordning ska värnas och respekteras (yrkande 15). Vidare yrkas i samma motion att ska uttala att den statliga inkomstgarantin för konstnärer ska återinföras (yrkande 18). uppger i sin årsredovisning att ett- och tvååriga arbetsstipendier, s.k. punktstipendier, är skattefria, medan fleråriga löpande stipendier enligt inkomstskattelagen (1999:1229) är beskattade. På de beskattade stipendierna betalas pensionsavgift. Stipendier kan inte räknas med i den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) som bl.a. är underlag för sjukpenning, sjuklön och föräldrapenning. Orsaken är att stipendiet inte är inkomst av tjänst men därmed inte heller dras in vid sjukdom eller föräldraledighet. Projektbidrag är skattepliktig inkomst för mottagaren. Om bidraget tas ut som lön av mottagaren blir det även pensionsgrundande. Om det används för att avlöna andra medverkande i projektet ska mottagaren betala in skatt och sociala avgifter för dem. Inkomstgarantierna infördes och ersatte därmed bidragsformen konstnärsbelöning som gällt . Innehavare av inkomstgarantierna utsågs av styrelsen för (dramatiker, författare, översättare och kulturjournalister) och (övriga konstnärer). beslutade att godkänna en successiv avveckling av inkomstgarantier för konstnärer och att medel som efter hand frigörs ska överföras till pensiongrundande långtidsstipendier (prop. 2009/10:183, bet. 2009/10:KrU12, rskr. 2009/10:285). Enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (upphovsrättslagen) får ett exemplar av ett litterärt verk fritt spridas vidare sedan det med upphovsmannens samtycke har överlåtits. Detta betyder att bibliotek som har köpt in en bok har rätt att låna ut den; författaren kan inte motsätta sig det och har ingen laglig rätt till ersättning. Detta är en kulturpolitiskt motiverad inskränkning i upphovsrättslagen för att värna allmänhetens tillgång till litteratur genom den fria biblioteksutlåningen. får dock de svenska litterära upphovsmännen i stället en statlig och offentligrättslig ersättning för biblioteksutnyttjandet av deras alster. förmedlar den statliga biblioteksersättningen till upphovsmännen för användningen av deras verk genom de svenska folk- och skolbiblioteken. finns en överenskommelse mellan regeringen och , Föreningen och om rätt till förhandlingar om biblioteksersättningens grundbelopp. Förhandlingar förs mellan parterna. Om parterna inte kan komma överens finns en medlingsmöjlighet. Den totala ersättningen från staten bygger dels på det s.k. grundbelopp som fastställts för varje boklån, dels på statistik över utlåningen från folkbiblioteken. Av budgetpropositionen framgår att medlingsmöjligheten utnyttjades vid förhandlingarna om 2011 års ersättning, dock utan att resultera i ett avtal mellan parterna om grundbeloppets storlek (prop. s. 32). Regeringen har därför i enlighet med den ursprungliga överenskommelsen fastställt grundbeloppet för hemlån av originalverk till och , vilket är en höjning med . Den totala biblioteksersättningen beräknas därmed till , vilket är en höjning med jämfört med fjolåret. avslutades förhandlingarna om biblioteksersättningens grundbelopp . Regeringen har därefter godkänt en överenskommelse med upphovsmännens organisationer som innebär att grundbeloppet höjs med till och och med ytterligare till och . blir den totala biblioteksersättningen , vilket är en höjning med ca jämfört med . Höjningen är delvis en följd av att utlåningen av böcker på biblioteken har ökat . och upphovsmännens organisationer har även enats om att bilda en gemensam arbetsgrupp som bl.a. ska se över förutsättningarna för statistik och underlag som används som grund för biblioteksersättningen. Regeringen avser att återkomma till om biblioteksersättningens storlek.9[ Budgetpropositionen utgiftsområde 17 s. Den tidigare nämnda har bl.a. i uppdrag att överväga om förhandlingsordningen är tidsenlig eller om den kan ersättas med ett annat förfarande som ger de berörda grupperna insyn i för dem viktiga processer (dir. 2011:24). Enligt utskottets uppfattning bör resultatet av kommitténs arbete inte föregripas. Två av yrkanden går ut på att återinföra inkomstgarantierna för konstnärer. I motsats till motionärerna ser utskottet positivt på att dessa garantier nu successivt avvecklas. Det innebär bl.a. att medelsanvändningen under anslaget i fortsättningen kommer att bli mer flexibel och att fler professionella konstnärer kommer att kunna få stöd som är pensionsgrundande.