bet · GY01AU10 · 2011-06-08 00:00:00 — Då har man rundat anställningsskyddet.Vad som förekommer är att det finns en möjlighet för oseriösa arbetsgivare att använda bemanningsföretag för att gå runt reglerna om företrädesrätt och återanställning. Detta leder till ökat godtycke och ökad otrygghet i arbetslivet, och precis som de andra punkterna är det i det här fallet en ändring av maktbalansen till den anställdes nackdel och till arbetsgivarnas fördel.Vi socialdemokrater anser att företrädesrätten till återanställning inte får sättas ur spel när arbetsgivare hyr in personal från bemanningsföretag, och vi vill att lagstiftningen ska ändras för att öka de anställdas och deras fackliga organisationers inflytande när bemanningsföretag anlitas.Sedan har vi konsekvenserna och en sammanfattning av de här olika punkterna. Konsekvensen av den moderatledda regeringens arbetsmarknadspolitik är att det är orättvist, otryggt, ojämställt och ojämlikt. Så kan man sammanfatta konsekvenserna av alla de här punkterna sammantaget. Och detta är bara några delar av den moderata arbetsmarknadspolitiken som vi har tagit upp när man har försökt att sätta anställningsskyddet ur spel.Kombinerar vi det med det som har varit en av huvuddebatterna här, lex , alltså hur man utsätter svenska företag för en osjyst konkurrens, hur man utsätter svenska löntagare för ett lönedumpningsrace, ett race mot botten, med en försämrad arbetslöshetsförsäkring och tar alla de här olika delarna av den moderata arbetsmarknadspolitiken sammantaget inser man att svensk arbetsmarknad befinner sig i ett kritiskt skede.Efter fem år med moderat arbetsmarknadspolitik är någonting som vi skulle ha ansett som fullständigt orimligt faktiskt en verklighet på svensk arbetsmarknad. Vi hittar folk som jobbar för nästan ingenting, bara några enstaka kronor . De kanske har . De kanske jobbar väldigt långa arbetsdagar. De har inget skydd. De har inga möjligheter att vända sig till någon för att få hjälp. De har ingen möjlighet att få sina rättigheter tillgodosedda. Maktbalansen på den svenska arbetsmarknaden har förflyttats på ett sätt som bara kommer att leda utför, vidare i ett eländesrace.Det här kommer sakta men säkert naturligtvis att kräva sin tribut, både bland seriösa svenska företag och bland svenska löntagare, och kommer att sluta med förskräckelse om vi inte ser till att hantera det.Det är oerhört viktigt att hålla i minnet att detta inte i första hand är ett EU-problem eller ett problem som kommer från eller att det är någon annan som har skapat dessa olyckor. Det här är ett svenskt, inhemskt problem - ett problem som kommer av att den moderatledda regeringen och dess arbetsmarknadspolitik på ett oerhört konsekvent sätt vill skapa en låglönearbetsmarknad. På ett oerhört konsekvent sätt vill man sätta de anställda och deras organisationer åt sidan för att förändra maktbalansen på den svenska arbetsmarknaden för att därigenom driva igenom sin vision av samhället, där man har satt rättvisan ur spel, jämlikheten ur spel och jämställdheten ur spel. Man får inte glömma att det är de här konsekvenserna vi sammantaget hittar.Herr talman! Med anledning av detta vill jag yrka bifall till punkterna 2, 4 och 6 i förslaget i betänkandet och även till reservation 8. klagade på att jag hade en något raljerande ton. är det slutraljerat. anklagade mig och mitt parti för att ha rötter i nazismen. Jag har några frågor och några påståenden till instiftades av bland annat Socialdemokraterna och var en förebild för nazismens motsvarighet i . Tvångssteriliseringarna var också något som Socialdemokraterna stod för och höll på med långt in . var nominerad till av en socialdemokratisk riksdagsledamot bröt ut.Det är några fakta i målet.På vilket sätt har rötter i nazismen, ? Det vill jag gärna ha svar på. På vilket sätt är ansvariga för nazismens brott mot mänskligheten?Jag vill också ha ett svar från om han anser att någon riksdagsman från är nazist. Jag får påminna ledamoten om att ämnet för den pågående debatten är arbetsrätt. Jag får påminna även svararen om att den pågående överläggningen gäller arbetsrätt. Jag får återigen påminna om att ämnet för överläggningen är arbetsmarknadsutskottets betänkande 10 om arbetsrätt. Jag tyckte att det blev en lite otäck ton här i kammaren när gick upp och talade. Jag hade inte tänkt begära replik, men det blir lite för många rallarsvingar och faktiskt några rena osanningar.Bland annat påstår att jag skulle ha sagt att det inte spelar någon roll vilka avtal som ska gälla i . Jag ägnade en ganska stor del av mitt anförande åt att tala om vad det är som gäller i och att vi är ganska nöjda med det. Även fick sig en släng av sleven av när han säger att vi har sagt att det inte spelar någon roll vilka löner vi har i . Sedan tillägger han att varav hjärtat är fullt talar munnen. Jag tycker att det visar på vilken syn man har på oss. Det är en ganska otäck syn, tycker jag.Vi är nöjda med det regelverk som råder. Vi tycker att det är väl balanserat mot . Vi är nöjda med att vi har lyckats balansera att man enligt lag ska följa det som står i den så kallade hårda kärnan och att man ska följa svenska kollektivavtal. Det finns också möjligheter för fackföreningsrörelsen att vidta åtgärder om detta inte görs.Men när pratar om en inhemsk politik där vi vill skapa en låglönemarknad och att detta och lönedumpning är den moderata arbetsmarknadspolitiken blir jag skrämd. Var kommer detta ifrån? Han säger att vi skulle sätta rättvisa och jämlikhet ur spel. Jag tycker att man får sansa sig lite grann när man står i riksdags kammare och talar. Hur har vi kunnat tolkas på detta sätt? Då skulle jag vilja göra en utmaning här. Jag skulle vilja utmana på snabbprotokollet när det kommer. Då kommer det att stå så här i replikskiftet med : Varför duger inte utländska kollektivavtal? Det är ett direkt citat av . Jag skulle vilja utmana henne. Vi kan stå här när snabbprotokollet kommer och läsa det tillsammans. Detta är inget som jag bara plockar ur luften, utan det är något som en moderat företrädare för arbetsmarknadsutskottet säger i en debatt om ett betänkande som rör arbetsrätt. Hon säger: Varför duger inte utländska kollektivavtal?Jag använder detta citat som ett exempel på att för det första har en helt annan uppfattning än jag om hur svensk arbetsmarknad ska fungera, för det andra har ganska dålig kunskap om vad betänkandet egentligen handlar om.Katarina frågar: Varifrån kommer detta om att vi för en låglönepolitik? Ja, det är ju bara att lyssna på finansministern, till exempel. Han säger att det är meningen med politiken. Han säger det inte alltid, och han säger det inte så högt. Men på skäller han ut SKL:s ombud för att de inte har hållit nere lönerna för de kommunanställda.Ibland - och det kan jag i och för sig räkna till godo - är man inte så tydlig med detta. Man har till och med fått kritik av sitt eget expertorgan för att man inte tydligt framhåller vad som är meningen med politiken: att skapa en låglönearbetsmarknad. Jag tycker att det finns anledning att ta till sig kritiken. Det kanske är därför har börjat prata lite mer om det. Men oavsett vad man säger leder alla åtgärder i denna riktning. Det är klart att man kan tolka saker hur som helst. Det jag försökte säga var att enligt det regelverk vi har får man vidta fackliga stridsåtgärder. Man får göra väldigt mycket om man inte följer det som gäller enligt svensk lag, och den är balanserad mot . Men vi har därmed inte krävt svenska kollektivavtal. Därmed kan man ha utländska kollektivavtal som är lika goda som de svenska villkoren. Det var det jag ville ha sagt och ingenting annat.Jag tycker fortfarande att det blir en otäck ton här. Plötsligt råkade finansministern komma med i debatten, och han påstods skälla ut SKL:s ombud. Hur ska vi ha det egentligen? Varför kan vi inte tala vanlig klartext? Varför ska orden vara så hårda?Vi vill ha en bra arbetsmarknad. Vi vill att den svenska modellen ska gälla. Hur ska vi behöva upprepa det både här och på andra ställen? Det vill finansministern också. Han bestämmer inte över några löner. Det gör inte heller vi i denna kammare eftersom vi har den svenska modellen med kollektivavtal där man avtalar parterna emellan. Det är så vi vill ha det; en gång för alla säger jag detta.Om det nu är så hemskt i kan man undra varför Socialdemokraterna under sin regeringstid inte har sett till att alla i har samma lön. Varför är det inte lönedumpning när arbetare har sämre löner än ? Det är inte lönedumpning i den socialdemokratiska sfären och den socialdemokratiska världen. Lönedumpning är det tydligen bara när det råkar komma någon som inte är svensk och får en annan lön. Men i har vi också olika löner. Är det att sätta rättvisan och jämlikheten ur spel, ? Det blir svårt att replikera på detta utan hårda ord. Det var hårt av mig att säga att inte förstod ämnet hon diskuterade . Men säger hon att det är lönedumpning när avtal innehåller andra villkor än avtal. Vi diskuterar den svenska modellen här . Hela den svenska modellen är uppbyggd just på kollektivavtal. Ska man kalla det för lönedumpning när man jämför avtal och ser att de har olika innehåll?Katarina säger att det är samma sak som när en lettisk arbetare arbetar på en byggarbetsplats och ska ha byggavtal och ändå har . Hon jämför det med en undersköterskas eller en byggnadsarbetares kollektivavtal. Då har inte förstått någonting. Det är hårda ord. Men det är sanna ord, herr talman.Bekymret är att oavsett orden och deras hårdhet är det politiken som är det verkligt hårda. Det är det som drabbar människor när de utsätts för den typ av arbetsmarknadsexperiment som den moderatledda regeringen håller på med och har hållit på med . Det är hårt. Att ramla ned och slå ihjäl sig är jättehårt; det kan jag garantera är hårt. Att inte kunna försörja sig när man har slitit kanske tio för är hårt. Det är verkligen hårt. Ett sådant hårt samhälle vill jag inte ha. Det står inte vi socialdemokrater för. Vi vill ha ett solidariskt samhälle, det står jag för, och det är inte hårt. Det som föranleder mig att delta i denna debatt är inte minst mitt stora engagemang för arbetsmarknadspolitik och dess följder på arbetsmarknaden men också att jag som representant i riksdag för ganska precis begärde en särskild debatt på arbetsmarknadspolitikens område just om Lavalfrågan. Det som jag befarade i debatten då håller på att inträda och har inträtt på svensk arbetsmarknad. Borgerliga representanter stod och sade till mig att jag överdrev och att det inte var någon fara med detta. Självklart ska svenska kollektivavtal gälla på svensk arbetsmarknad, sade i denna kammare. Men vilka kollektivavtal ska gälla? Detta talades det om i replikskiftet mellan och den moderata företrädaren. Det gjorde tydligen ingenting om den ena byggnadsarbetaren som vi nu talar om mest, och det är där det börjar, har och den andra kanske på ett ackordsjobb i kan tjäna . Det är precis det som är social dumpning. Det är precis det som vi inte ska godkänna. Det är precis det som man har varit överens om inom svensk arbetsrätt och lagstiftning och som parterna har varit överens om. På svensk arbetsmarknad är det parterna som avgör hur det ska vara. Det kom till 1938 i . Det kom inte till av någon tillfällighet utan av det skälet att staten inte ska lägga sig i lönebildningen. Det ska parterna på arbetsmarknaden göra. Staten ska hålla fingrarna ifrån det. I samma debatt kunde man höra säga att vi nog får införa något slags minimilagstiftning i fråga om lönerna, vilket man har i många anglosaxiska stater. Nej, det ska vi inte ha. Eller också kanske man får ha allmängiltiga avtal. Nej, vi ska ha kollektivavtal av svensk modell som innebär att det är parterna på arbetsmarknaden som avgör vilka löner och arbetsvillkor som ska gälla. Frånsett det har vi lagar, de så kallade Åmanlagarna , för att reglera det som man inte tyckte var avtalslämpligt. Det gäller arbetstid och semester. Men många av lagarna är dispositiva därför att det ska finnas möjlighet för parterna på arbetsmarknaden att reglera och justera dem antingen till det bättre eller till och med till det sämre. Jag har själv byggnadsarbetarbakgrund. I vårt avtal hade vi i fråga om lagen om anställningsskydd reducerat anställningsskyddet från därför att vi såg andra viktiga faktorer och därför att byggjobben då vi skrev detta avtal växlade och man bytte från företag till företag därför att jobben fanns. Sedermera har uppfattningen ändrats bland dessa medlemmar därför att de är lika rädda om sina anställningar som alla andra och vill återgå till den sexmånadersregel som finns. Det är det som vi kan kalla godtyckligheten på arbetsmarknaden, och som , och andra har beskrivit här , som vi ska komma ifrån. Det är därför som vi tecknar kollektivavtal, och det är därför som parterna sätter sig ned och kommer överens om vad man vill ha och hur det ska se ut. Då är det ett givande och ett tagande. Det är därför som kollektivavtalen finns. Det är precis så det är. Då sitter man vid förhandlingsbordet och gör upp om detta, och det är det som ska gälla. Varför ska inte detta kollektivavtal gälla? Om jag får en kamrat från , eller något annat land går vi tillsammans och jobbar på arbetsplatsen. Då får han bara , men vi får 190. Det är ett exempel. Varför är det så? Det är klart att det inte ska vara så. Därför är denna debatt oerhört viktig. Jag skulle helst vilja yrka bifall till hela den motion som jag har skrivit tillsammans med några andra, men jag yrkar bifall till reservation 2 och ställer mig bakom och yrkande.