bet · GY01FiU39 · 2011-05-24 00:00:00 — Det finns också effektiva och lämpliga förfaranden för att avgöra tvister mellan utgivare av elektroniska pengar och konsumenter som är användare av elektroniska pengar, om rättigheter och skyldigheter vid tillhandahållande av betaltjänster. beslut enligt den nya lagen får överklagas hos en allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Ett beslut av inspektionen om att förelägga den som bedriver en viss verksamhet att lämna de uppgifter som behövs för att inspektionen ska kunna bedöma om verksamheten är tillståndspliktig får dock inte överklagas. Ett beslut att meddela föreskrifter får heller inte överklagas. får bestämma att ett beslut om förbud, föreläggande eller återkallelse ska gälla . Lagen om elektroniska pengar ska träda i kraft . Redan verksamma pengar och de som medgetts undantag års e-penninglag ska få fortsätta att ge ut elektroniska pengar. Uppgifter ska inom lämnas till så att inspektionen kan pröva om utgivarna uppfyller den nya lagens krav. Det har inte varit möjligt att genomföra direktivet inom den föreskrivna tidsfristen. Ändringarna föreslås träda i kraft med undantag för ändringarna i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. som föreslås träda i kraft . Någon annan lösning än en ny lag är enligt regeringen inte aktuell. Regeringen anser att den föreslagna regleringen överensstämmer med vad som krävs enligt det nya e-penningdirektivet, och de möjligheter som ges för undantag för vissa fall har i allt väsentligt tillvaratagits. De ekonomiska och praktiska konsekvenserna av ett införande av direktivet bedöms av regeringen som mycket begränsade för betalningsanvändarna och de institut som tillhandahåller betaltjänster. Användningen av elektroniska pengar är dessutom minimal. Företag som tillhandahåller betaltjänster inom ramen för en anmälningspliktig verksamhet kan behöva analysera regleringen för att fastställa om de berörs av den och om de i så fall är skyldiga att söka tillstånd som pengar. Detta bör dock enligt regeringens mening vara relativt enkelt. För domstolarna får införandet av direktivet begränsade konsekvenser, och det finns inget behov av resurstillskott med anledning av de nya reglerna. För kan regelarbetet och bedömningen av frågor om förutsättningar för undantag medföra behov av ytterligare arbetskraft för bl.a. regelgivning och tillsyn. Regeringen anser att detta bör kunna finansieras inom befintliga ramar. Förslagen har granskats av Lagrådet, och regeringen har följt Lagrådets förslag förutom när det gäller utformningen av 5 kap. 25 § lagen om elektroniska pengar. Bestämmelsen handlar om vite, och regeringen anser att regeringens skrivning är lämpligare än den skrivning som Lagrådet föreslår. Nya regler för elektroniska pengar Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ny lag om elektroniska pengar samt de förslag till ändringar av andra lagar som föreslås för att genomföra EU-direktivet om rätten att starta och driva affärsverksamhet i pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet (det nya e-penningdirektivet). Enligt utskottet innebär förslagen i denna proposition att direktiv /110/EG om rätten att starta och driva affärsverksamhet i pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet (det nya e-penningdirektivet) genomförs i svensk lagstiftning på ett väl avvägt sätt. Eftersom det gamla e-penningdirektivet snarare har hindrat framväxten av en verklig inre marknad för tjänster på området för elektroniska pengar och utvecklingen av användarvänliga sådana tjänster anser utskottet att det är bra med en ny reglering på området. Det nya regelsystem som införs i EU-länderna innebär att regleringen för pengar harmoniseras med den reglering som gäller för betalningsinstitut. Ett mål med regleringen har varit att göra villkoren lika för alla betaltjänstleverantörer. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:124 Nya regler för elektroniska pengar: antar regeringens förslag till 1. lag om elektroniska pengar, 2. lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173), 3. lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 4. lag om ändring i konkurslagen (1987:672), 5. lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m., 6. lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, 7. lag om ändring i lagen (2000:35) om byte av redovisningsvaluta i finansiella företag, 8. lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål, 9. lag om ändring i lagen (2002:562) om elektronisk handel och andra informationssamhällets tjänster, 10. lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, 11. lag om ändring i lagen (2004:575) om europabolag, 12. lag om ändring i lagen (2006:531) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat, 13. lag om ändring i lagen (2006:595) om europakooperativ, 14. lag om ändring i lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar, 15. lag om ändring i lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, 16. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 17. lag om ändring i lagen (2010:751) om betaltjänster.