bet · GZ01FiU1 · 2011-11-15 00:00:00 — Socialdemokraterna föreslår en höjd ram för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp med till följd av förstärkningar i sjukförsäkringen och rehabiliteringen. Underhållsstödet för barnfamiljer och taket för den tillfälliga föräldrapenningen höjs, vilket förklarar förslaget om en ökad ram för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn med ca . Ramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv föreslås öka med ca till följd av förslag om höjd ersättningsgrad och höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen samt införandet av bristutbildningar och utbildningsvikariat inom vården samt fler OSA-anställningar. Socialdemokraternas förslag om fler platser inom vuxenutbildningen och högskolan medför att ramen för utgiftsområde 15 Studiestöd och utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning föreslås öka med 0,9 respektive . För utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård föreslås en ökad ram med ca , vilket förklaras av förslag om en ny miljöbilspremie och program för investeringar i klimatomställning. Även för utgiftsområde 22 Kommunikationer föreslår Socialdemokraterna en ökad ram med , bl.a. till följd av kapacitetshöjande åtgärder inom järnvägen. För utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner förordar Socialdemokraterna en ca högre ram, vilket till stor del förklaras av lägre kommunalskatteintäkter, till följd av höjt grundavdrag för pensionärer, som neutraliseras genom ökade statsbidrag. föreslår en besparing på utgiftsområde 1 med ca som en följd av förslag om besparingar i . Även för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap vill minska ramen med ca , vilket i huvudsak förklaras av besparingar inom förbandsverksamhet och beredskap samt besparingar inom materiel och anläggningar. För utgiftsområde 7 Internationellt bistånd vill öka anslaget med . Även för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp och 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn föreslår ökade ramar med 0,3, 3,0 respektive . Förslag som gratis tandvård upp till , slopat sjuklöneansvar för företag med upp till 10 anställda samt förbättrad sjuk- och föräldrapenning förklarar de ökade ramarna. För utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning förordar ökade anslag med 2,6, 1,6 respektive , vilket till stor del förklaras av förbättringar i arbetslöshetsförsäkringen, fler arbetsmarknadspolitiska program, ökade studiemedel samt en kvalitetsreform och ökad lärarledd tid. förordar även ökade anslag till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård med ca . Ökningen förklaras bl.a. av en klimatsatsning i utvecklingsländer, en satsning på hållbara städer samt skydd av värdefull natur. För utgiftsområde 22 Kommunikationer vill öka ramen med , vilket i huvudsak förklaras av ökade satsningar på banhållning och trafikavtal. Även har en högre ram än regeringen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, vilket till stor del förklaras av lägre kommunalskatteintäkter, till följd av höjt grundavdrag för pensionärer, som neutraliseras genom ökade statsbidrag. Även föreslår en besparing på utgiftsområde 1 med , vilket främst förklaras av en besparing i . För utgiftsområde 4 Rättsväsendet föreslår en ökad ram med ca , vilket till stor del förklaras av ökade satsningar på kriminalvården. Även för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap föreslås ökade utgiftsramar med ca . Ökningen förklaras i huvudsak av ökade anslag för anskaffning av materiel och anläggningar. För utgiftsområde 7 Internationellt bistånd och 8 Migration föreslås däremot en besparing på ca 4,1 respektive . För utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp och 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn föreslår ökade ramar med 3,3, 0,5 respektive . Ökningen förklaras i huvudsak av ökande anslag till läkemedelsförmåner, en akut- och tillgänglighetsmiljard, satsningar på äldre samt höjd sjuk- och föräldrapenning. För utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet föreslås en besparing på ca , vilket förklaras av minskade anslag för nyanlända invandrare och hemutrustningslån. För utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning förordar ökade ramar med ca 1,0, 0,4 respektive . Ökningen förklaras främst av höjd arbetslöshetsförsäkring, fler utbildningsplatser och ökade anslag för studiemedel. Även för utgiftsområde 22 Kommunikationer föreslår en ökad ram med . Även har en högre ram än regeringen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, vilket till stor del förklaras av lägre kommunalskatteintäkter, till följd av höjt grundavdrag för pensionärer, som neutraliseras genom ökade statsbidrag. Även föreslår en besparing på utgiftsområde 1 med ca , vilket främst förklaras av en besparing i . Även för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap föreslår en minskad ram på , vilket främst förklaras av en besparing på förbandsverksamhet och fredsfrämjande insatser. För utgiftsområde 7 Internationellt bistånd förordar i stället en ökad ram med ca . Också för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn föreslås ökade ramar med ca 5,4, ca 2,5, ca 2,3 samt ca . Ökningen förklaras till stor del av en satsning på mer personal i äldreomsorgen, höjd sjukersättning, höjda pensioner, höjt underhållsstöd samt höjd ersättning i föräldraförsäkringen. För utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning förordar ökade ramar med ca 7,9, ca 3,0 samt ca . De högre ramarna förklaras i huvudsak av förslag om högre ersättning i arbetslöshetsförsäkringen, satsningar på yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning, höjda studiemedel samt fler utbildningsplatser. förordar även en högre ram på utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik med ca , vilket främst förklaras av förslag om investerings- och upprustningsstöd. För utgiftsområde 20 Allmän natur- och miljövård föreslås en ökad ram med ca , vilket i huvudsak förklaras av ett förslag om att inrätta ett klimatprogram samt ökade anslag för internationella klimatinvesteringar. Även för utgiftsområde 21 Energi föreslås att ramen ökas med ca till följd av bl.a. ökade investeringar i det svenska energisystemet. För utgiftsområde 22 Kommunikationer föreslås att ramen ökas med ca , vilket främst förklaras av ökade satsningar på järnvägen. Även för utgiftsområde 24 Näringsliv förordas en ökad ram med ca . Den ökade ramen förklaras till stor del av ett förslag om en innovationspolitisk strategi. För utgiftsområde 25 har även en högre ram än regeringen. Den högre ramen på ca förklaras till stor del av lägre kommunalskatteintäkter som neutraliseras genom ökade statsbidrag samt av förslaget om att värdesäkra statsbidragen. 3.3 Övriga utgifter på statens budget Statliga myndigheter har vissa möjligheter att omfördela sina utgifter över tiden. Medel på ramanslag som inte utnyttjas under ett budgetår kan inom vissa gränser sparas till efterföljande år. Myndigheter har också möjligheter att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag, s.k. anslagskredit. Förskjutningar av detta slag påverkar utgifterna i statens budget och redovisas på budgetens utgiftssida som en beräkningspost kallad Minskning av anslagsbehållningar, som ingår i de takbegränsade utgifterna. Jämfört med regeringens vårproposition har utgiftsprognoserna generellt justerats ned mer än anslagna medel, vilket innebär att posten Minskning av anslagsbehållningar reviderats ned med ca . beräknas posten Minskning av anslagsbehållningar till (punkt 6). Det innebär ett anslagssparande på motsvarande belopp, vilket får till följd att statens utgifter minskar med motsvarande belopp eftersom pengarna inte beräknas bli använda 2012. nettoutlåning utgörs av myndigheternas in- och utlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. De största delposterna utgörs normalt av in- och utbetalningar av premiepensionsmedel, Centrala nettoupplåning för finansiering av studielån samt nettoupplåning för infrastrukturinvesteringar. Inbetalningar av premiepensionsmedel placeras tillfälligt på ett konto i fram till dess att de definitiva pensionsrätterna fastställts och tillgodoförs på pensionsspararnas konton hos . beräknar regeringen nettoutlåning till (punkt 10). Den tillfälligt höga nettoutlåningen på 2011 har således minskat till 2012. Till nettoutlåningen 20112013 bidrar bl.a. lånen till och samt den planerade utlåningen till , utlåningen till infrastrukturinvesteringarna och upphörandet av den tillfälliga placeringen av försäljningsinkomster från . placerade det statliga bolaget tillfälligt likviden från försäljningen av apotek till privata apoteksföretag på ett konto i . upphör den tillfälliga placeringen och likviden betalas i stället in på inkomsttitel. nettoutlåning påverkas av lån till andra länder. möjlighet att låna från den svenska staten löpte ut , men förlängdes efter beslut i t.o.m. . Tillgänglighetsperioden för krediten till löper ut . Regeringen avser att återkomma till med en proposition om kredit till . lånade motsvarande i för att öka valutareserven. Lånet tecknades i euro och dollar. I takt med att lån förfaller och nya lån tecknas uppstår valutakursdifferenser. Då kronan har stärkts sedan lånen tecknades har valutakursvinster uppkommit vid omsättningar av lånet både 2009 och 2010. Även 2011 och 2012 beräknas valutakursvinster uppstå med nära 2011 och 2012, vilket minskar nettoutlåningen. Kassamässig korrigering är en beräkningspost som är nödvändig för att budgetsaldot ska bli identiskt med lånebehovet (med omvänt tecken). En kassamässig korrigering kan uppstå dels om betalning respektive anslagsavräkning sker olika år, dels om det förekommer transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar eller vice versa. beräknar regeringen posten Kassamässig korrigering till (punkt 11). föreslår en minskning av nettoutlåning med . I övrigt har oppositionspartierna inte några förslag till förändringar av övriga utgifter. 3.4 Förslag på skatteområdet Utskottet redovisar i detta avsnitt de förslag på skatteområdet som regeringen och de fyra oppositionspartierna lägger fram i sina respektive budgetalternativ. Vidare redovisas innehållet i de yttranden som rör skatteförslagen. Skatteskala, grundavdrag m.m. Regeringen anför att jobbskatteavdraget är en av de största skatteförändringarna /skattereform. Jobbskatteavdraget innebär att varje löntagare och företagare får behålla en väsentligt större del av sin inkomst från arbete och företagande, och detta gör att det lönar sig mer att träda in på arbetsmarknaden för dem som inte arbetar, men också att det genom sänkt marginalskatt lönar sig mer att arbeta fler timmar för dem som redan arbetar. Jobbskatteavdragets fyra steg har stärkt incitamenten till arbete genom sänkta marginal- och tröskeleffekter, främst för låg- och medelinkomsttagarna. För att minska utanförskapet, öka den varaktiga sysselsättningen och göra det mer attraktivt att utbilda sig och att starta och driva företag vill regeringen ytterligare förstärka jobbskatteavdraget och höja den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt. Regeringen avser även att eller 2014 återkomma med förslag om sänkt skatt för pensionärer under förutsättning att det råder balans i de offentliga finanserna. Regeringen välkomnar tillkännagivande om att jobbskatteavdraget behöver utvärderas och dessutom prövas mot andra reformer som ger liknande effekt (bet. 2010/11:FiU20) och avser att återkomma till i frågan. Socialdemokraterna föreslår i motionerna Fi240 yrkandena 15, 16 och 18 och Sk361 yrkande 2 en nedskalning av jobbskatteavdraget för inkomster från . Jobbskatteavdraget bygger på antagandet att sänkt skatt på arbete ökar viljan hos den enskilde att öka sitt arbetsutbud. Mycket tyder på att denna s.k. substitutionseffekt är liten och dessutom avtagande med avseende på skattereduktionens storlek. Det är mot denna bakgrund som nedskalningen av förvärvsavdraget föreslås. Nedskalningen görs på så vis att inkomster inte ska berättiga till något förvärvsavdrag alls. Förändringen ökar skatteintäkterna med . Vidare föreslås ett höjt grundavdrag för pensionärer. Den föreslagna ändringen innebär en skattesänkning på för årsinkomster . Skattesänkningen minskar varaktigt kommunernas skatteintäkter med , vilket staten fullt ut kompenserar genom motsvarande höjning av statsbidragen. Slutligen vill motionärerna införa en skattekreditering på av bruttoarbetsinkomsten för personer med försörjningsstöd som börjar förvärvsarbeta. Krediteringen ska tidsbegränsas och omfatta bruttoinkomster upp till socialbidragsnormen. Kravet för att få skattekreditering är att man ska ha varit arbetslös och uppburit försörjningsstöd innan man börjar jobba. Tanken är också att försörjningsstödet inte ska reduceras med anledning av skattekrediten. föreslår i motion Fi241 yrkande 3 i denna del och yrkande 21 en avtrappning av jobbskatteavdraget för dem med höga inkomster. Det är inte rimligt, menar motionärerna, att personer med miljoninkomster får jobbskatteavdrag. En nedtrappning av jobbskatteavdraget föreslås på månadsinkomster från . Vid en månadslön på ska avdraget minska med och helt upphöra vid en månadslön på . Vidare föreslås att grundavdraget för pensionärer höjs för att minska klyftan mellan beskattning av pension och arbetsinkomster. anför i motion Fi242 att de vill bevara samtliga fyra steg i jobbskatteavdraget men föreslår att även pensionärer ska kunna få jobbskatteavdrag på sina pensionsinkomster (yrkande 11). Motionärerna föreslår i denna del en inkomstberäkning som innebär att skatten för pensionärer sänks med 2012 och att skatteskillnaden ska utjämnas helt och hållet 2013. föreslår i motion Fi243 yrkande 2 i denna del att jobbskatteavdraget stegvis bör avskaffas till förmån för en rättvis och likformig beskattning. Det krävs enligt motionärerna en viss progressivitet i systemet och därför förordas höjd skatt vid högre inkomster. Förslaget innebär att för inkomster som är högre än görs en avtrappning av jobbskatteavdraget. Vid inkomster ges inget jobbskatteavdrag alls. Vidare föreslås en långsammare uppräkning av skiktgränserna för uttag av statlig inkomstskatt. Motionärerna vill också avsätta för att sänka inkomstskatten för de grupper som inte fått del av regeringens skattesänkningar. anför att jobbskatteavdraget är ett verkningsfullt medel i regeringens arbete för ett minskat utanförskap, en varaktig ökad sysselsättning och för att göra det mer attraktivt med företagande. Utskottet delar regeringens bedömning att en ytterligare förstärkning bör ske när det ekonomiska läget så tillåter. Utskottet ser också positivt på att regeringen avser att eller 2014 återkomma med förslag om ytterligare skattelättnader för pensionärerna under förutsättning att det råder balans i de offentliga finanserna. avstyrker motionärernas förslag. Nedsatt förmånsvärde för vissa miljöbilar Regeringen föreslår att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöbilar förlängs med för bilar som är utrustade med teknik för drift med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla eller med annan gas än gasol. Nedsättningen gäller därmed t.o.m. det beskattningsår som slutar . Den offentligfinansiella kostnaden uppskattas till vid ca 300 laddhybrider. föreslår i motion Fi241 yrkande 23 i denna del att de nedsatta förmånsvärdena ersätts med snålbilstrappa som innebär att förmånsbeskattningen koldioxidrelateras så att den som väljer en förmånsbil med låga koldioxidutsläpp premieras. En komponent som styr mot förnybara bränslen, likt dagens nedsättning för gas- och elbilar, kommer att finnas kvar i systemet. tillstyrker regeringens förslag om att förlänga den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för bilar som är utrustade med teknik för drift med elektricitet och annan gas än gasol och avstyrker förslaget om att ersätta nuvarande system med en snålbilstrappa. Regeringen föreslår att en utländsk arbetstagare som har en lön som överstiger en viss bestämd nivå ska få tillämpa reglerna om expertskatt utan att någon prövning av kvalifikationerna görs. Därmed införs ett objektivt rekvisit som är lätt att konstatera och tolka för den anställde och arbetsgivaren. Vidare föreslås att ordförande och vice ordförande ges behörighet att besluta i ärenden som gäller sådana utländska arbetstagare. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Den offentligfinansiella kostnaden beräknas som ett intäktsbortfall från arbetsgivaravgifter med ca och från inkomstskatt med ca . Sammantaget ger detta en kostnad på ca 2012. Socialdemokraterna föreslår i motion Fi240 yrkande 11 att avslår regeringens förslag om en utökad behörighet för ordförande och vice ordförande. föreslår i motion Fi243 yrkande 2 i denna del att avvisar regeringens sänkning av expertskatten och anför att expertskatten bör avskaffas. anser att det är bra att förutsebarheten ökar vad gäller förutsättningarna för att få skattelättnad och att hanteringen förenklas. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsyrkandena. Höjd beloppsgräns för avdrag för resor Beloppsgränsen för avdrag för resor höjs från till . Regeringen anför att gränsen har varit oförändrad under och att det är dags att höja den. Höjningen beräknas förstärka de offentliga finanserna med ca 2012. tillstyrker regeringens förslag. Socialdemokraterna yrkar i motion Fi240 yrkande 20 och i motion Sk361 yrkande 6 att det maximala beloppet för HUS-avdraget sänks från dagens till . Vidare tas möjligheten att få skattereduktion för arbeten kopplade till fastigheter i utlandet bort. De medel som frigörs kan användas för renovering av flerfamiljshus samt till investeringsstöd för byggande av studentbostäder och hyreslägenheter. föreslår i motion Fi241 yrkande 18 att det befintliga ROT-avdraget utvidgas och energianpassas. ROT-avdraget för småhus inriktas på energieffektiviseringsåtgärder genom att belopp ska avse energibesparande insatser. Även ROT-avdraget för flerfamiljshus kopplas till energieffektiviseringsåtgärder och uppgår till högst per lägenhet. föreslår i motion Fi242 yrkande 4 i denna del och i motion Kr319 yrkande 2 ett ROT-avdrag för restaurering och renovering av kulturhistoriskt värdefulla byggnader som kan utnyttjas av enskilda personer, kommuner, bolag och stiftelser. föreslår i motion Fi243 yrkande 2 i denna del att möjligheten till avdrag för hushållstjänster och ROT-arbete ska avskaffas. Dagens ROT-avdrag som enbart riktar sig till villaägare och bostadsrättsinnehavare bör ersättas med ett upprustningsstöd för flerfamiljshus. Villaägare som genomför energieffektiviseringsåtgärder ska även fortsättningsvis kunna få avdrag för dessa åtgärder. anför att skattereduktionen för HUS-arbete har ökat möjligheterna för grupper med en svag ställning på arbetsmarknaden att få vita arbeten med allt vad det innebär i form av pensionsrätt, sjukpenning etc. Det handlar om en långsiktig och strukturell åtgärd som är nödvändig om man ser allvarligt på svartarbete och dess följder i form av otrygga jobb, brister i försäkringsskydd, obefintligt konsumentskydd etc. Utskottet anser att möjligheten till skattereduktion för utgifter som omfattas av HUS-avdraget har visat sig ha stora fördelar för såväl samhället som för hushållen. Skattereduktionen är riktad till hushållen och avser arbeten som är utförda i bostaden, och utskottet anser inte att ytterligare tjänster ska föras in i systemet. När det gäller frågan om vem som kan få skattereduktion för ROT-arbete anser utskottet att rätten till avdrag bör vara begränsad till den som har underhållsansvaret för bostaden, dvs. ägaren av ett småhus eller ägarlägenhet respektive innehavaren av en bostadsrätt. Någon utvidgning av kretsen avdragsberättigade är således inte aktuell. Utskottet anser inte att det finns skäl att vare sig avskaffa, utöka eller på annat sätt förändra reglerna för HUS-avdrag. Utskottet avstyrker motionsförslagen. Socialdemokraterna begär i motion Fi240 yrkande 21 och motion Sk361 yrkande 7 och 8 att regeringen lägger fram förslag om en skattereduktion för avgift till arbetslöshetsförsäkringen som sätter ett tak på . Möjligheten till avdragsrätt för fackföreningsavgift bör också ses över för balansens skull eftersom kostnader för medlemskap i arbetsgivarorganisation är avdragsgill. föreslår i motionerna Fi243 yrkande 2 i denna del och A308 yrkande 2 i denna del en skattereduktion för medlemsavgifter i a-kassa och för medlemskap i facklig organisation. anför att skattereduktionen för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa finansierat en kraftig sänkning av inkomstskatten för framför allt låg- och medelinkomsttagare. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen bör utgångspunkten för en modern välfärdsstat vara att alla med en fast förankring på arbetsmarknaden ska vara berättigade till en inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning i händelse av arbetslöshet. Formerna för hur detta ska kunna åstadkommas kommer att prövas inom ramen för en parlamentarisk socialförsäkringsutredning som regeringen tillsatte (dir. 2010:48). Kommitténs arbete ska slutredovisas . När utredningen lämnat sitt förslag kommer regeringen att ta ställning till när och hur en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring kan införas. Enligt utskottets mening finns det mot denna bakgrund inte anledning att överväga att återinföra de tidigare skattereduktionerna för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa. Utskottet avstyrker de aktuella motionsförslagen. Särskild löneskatt för pensionärer föreslår i motion Fi243 yrkande 2 i denna del att den särskilda löneskatten för äldre ska återställas eftersom slopandet av denna skatt inte kommer alla till del. Människor med låga löner och förslitande arbetsuppgifter orkar sällan arbeta fram till dagens pensionsålder. anför att kombinationen av de senaste årens förstärkta jobbskatteavdrag och den slopade särskilda löneskatten ger goda förutsättningar för den som fyllt att fortsätta göra en arbetsinsats. Utskottet anser att detta undantag bör behållas och avstyrker motionsförslaget. Förändrade nivåer för socialavgifter m.m. Föräldraförsäkringsavgiften höjs till och arbetsskadeavgiften sänks till . Uttaget av socialavgifter hålls oförändrat genom att den allmänna löneavgiften sänks till . De nya nivåerna gäller fr.o.m. . Den förändrade sammansättningen av avgiftsnivåerna har ingen offentligfinansiell effekt. Vidare föreslås att procentsatsen för förskott av egenavgifterna höjs från till . Den nya procentsatsen gäller fr.o.m. . Procentsatsen har under varit för låg i förhållande till det belopp som slutligen fastställts, vilket gör att pensionssystemet går miste om avkastning på det belopp som överförs med fördröjning. För statsbudgeten blir effekten att ett högre belopp betalas som förskott till AP-fonderna och premiepensionssystemet (ca 140 + ), vilket innebär att staten går miste om ränta på detta belopp. Den offentligfinansiella kostnaden beräknas till . I Socialdemokraternas motion Fi240 yrkandena 3 i denna del, 17 och 19 föreslår motionärerna att arbetsgivaravgifterna sänks för små företag. Arbetsgivaravgiften sänks på lönesummor . De små och medelstora företagen står för nästan hela nettotillskottet av nya jobb i ekonomin. Att få dessa företag att växa är centralt. Nettokostnaden beräknas till . slopas den generalla nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga. Nedsättningen innebär enligt motionärerna dödviktsförluster och resultaten är få, om ens några, sysselsättningseffekter.