bet · GY01AU5 · 2011-03-31 00:00:00 — 2010/11:AU5 Jämställdhet I detta ärende behandlas motioner från allmänna motionstiden som avser allmänna frågor om jämställdhet. Jämställd arbetsmarknad, jämställt arbetsliv, ändringar i diskrimineringslagen m.m. och jämställdhetsarbetets organisering är några av de teman som behandlas. Därutöver behandlas även motioner om mansrollen och mäns jämställdhetsarbete och övriga frågor om jämställdhet. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Företrädarna för Socialdemokraterna, och följer bl.a. upp sina motioner med totalt sju reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2010/11:A239 av (M), 2010/11:A337 av m.fl. (S), 2010/11:A372 av m.fl. (S) och 2010/11:A407 av m.fl. (MP) yrkande 8. Reservation 1 (S, V) Reservation 2 (MP) 2010/11:A247 av (S) och 2010/11:A344 av m.fl. (S). Reservation 3 (S) Unga och ett jämställt arbetsliv 2010/11:A393 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 4 (S, MP, V) Ändringar i diskrimineringslagen m.m. 2010/11:A304 av (S), 2010/11:A402 av m.fl. (MP) yrkandena 13 och 5 samt 2010/11:A415 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Reservation 5 (S, MP, V) 2010/11:A336 av och (båda S) och 2010/11:A416 av m.fl. (V). Reservation 6 (V) Mansrollen och mäns jämställdhetsarbete 2010/11:A401 av (MP). Reservation 7 (MP) Övriga frågor om jämställdhet 2010/11:A235 av (S) och 2010/11:A288 av (FP). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (S), (M), (MP), (SD), (V), (M), (FP) och (KD). I detta betänkande behandlas 19 motionsyrkanden som väcktes under den allmänna motionstiden och som avser allmänna frågor om jämställdhet. Jämställd arbetsmarknad, jämställt arbetsliv, ändringar i diskrimineringslagen m.m. och jämställdhetsarbetets organisering är några av de teman som behandlas. Därutöver behandlas även motioner om mansrollen och mäns jämställdhetsarbete och övriga frågor om jämställdhet. Motionsyrkandena refereras i det följande utan angivande av årtal 2010/11. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlas motionsyrkanden om en jämställd arbetsmarknad. Samtliga yrkanden bör avslås. Jämför reservationerna 1 (S, V) och 2 (MP) . vill i kommittémotion A407 yrkande 8 att en kommission tillsätts som ges i uppdrag att ta fram riktlinjer som syftar till att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. I motionen anförs att arbetsplatser med en jämn könsfördelning bidrar till en bättre arbetsmiljö och att elever redan i bör ges information om olika yrkesval. Partiet föreslår att kommissionens sammansättning ska vara sådan att arbetsmarknadens parter inom såväl privat som offentlig sektor finns representerade. m.fl. (S) begär i motion A337 ett tillkännagivande om kvinnors arbetsmarknad. Motionärerna anför att en rad åtgärder behövs för ett mer jämställt samhälle där kvinnor och män har samma möjligheter att förverkliga sina drömmar. Den könsuppdelade arbetsmarknaden behöver brytas, osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män ska bort och kommunerna behöver resurser för att kunna behålla och utveckla sin personal och kvaliteten i barn- och äldreomsorgen. m.fl. (S) anser i motion A372 att regeringen bör ta initiativ till att arbeta fram en strategi för en mer jämställd arbetsmarknad i skogslänen. Enligt motionärerna måste fler otraditionella yrkesval göras om skogslänen ska klara rekryteringen och kunna säkra en kompetent arbetskraft . Om en kompetent arbetskraft ska rekryteras måste rekryteringsbasen bestå av både kvinnor och män. (M) framför i motion A239 att trots att kommit långt när det gäller jämställdhet så har fortfarande många kvinnor snävare sfärer att röra sig inom. Kvinnor i kommer aldrig att bli jämställda och självständiga om de inte kan leva på sin lön. Det måste bli enklare för kvinnor att starta egna företag och tjäna pengar på verksamheten. Det leder till att kvinnor får en större arbetsmarknad och möjlighet att välja bland fler arbetsgivare. Det leder också till att kvinnor får större möjlighet att påverka sina arbetsuppgifter och arbetsmiljöer, liksom att kvinnors löner höjs. Enligt motionären måste vi nu gå vidare och göra det möjligt för fler kvinnor att starta eget inom vård, skola och omsorg för att bredda kvinnors arbetsmarknad. Enligt utskottets mening bör arbetet för en jämställd arbetsmarknad även fortsättningsvis har hög politisk prioritet. Kvinnor och män bör dela makt och inflytande i alla delar av samhällslivet. Förutom att vara ett värde i sig bidrar jämställdhet till ekonomisk tillväxt genom att både kvinnors och mäns kompetens och skaparkraft tillvaratas och främjas. I arbetar både kvinnor och män i stor utsträckning jämfört med andra länder. Allt fler män tar aktivt föräldraansvar och nyföretagandet bland kvinnor ökar. Men trots att arbetet med jämställdhet pågått under många decennier präglas arbetsmarknaden och näringslivet fortfarande av brist på jämställdhet. Det handlar bl.a. om skillnader i kvinnors och mäns möjligheter att komma in på arbetsmarknaden, att stanna kvar och utvecklas i arbetslivet liksom att kunna kombinera arbete och familjeliv. Bristen på jämställdhet visar sig också genom t.ex. löneskillnader, ojämlika karriärmöjligheter, könsskillnader i sjukskrivningar, ojämn fördelning av föräldraförsäkring och underrepresentation av kvinnor i företagens ledningar. Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan män och kvinnor är dessutom större . uppgick mäns sysselsättningsgrad till medan kvinnors sysselsättningsgrad uppgick till , vilket innebär ett sysselsättningsgap på (SCB:s ). Mot denna bakgrund står utskottet alltjämt bakom regeringens samlade, långsiktiga strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet. Denna strategi beskrivs i En jämställd arbetsmarknad Regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet (skr. 2008/09:198), som utskottet tidigare behandlat (bet. 2009/10:AU6). Bland de över 60 åtgärder som strategin omfattar finns särskilda insatser på som finansieras av jämställdhetsanslaget. Strategin anger övergripande och långsiktiga inriktningar för politiken inom fyra områden: Motverka könsuppdelningen på arbetsmarknaden och i näringslivet Främja jämställda villkor för entreprenörskap Jämställt deltagande i arbetslivet I enlighet med regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet anser utskottet att jämställdhetsarbetet måste genomsyra hela utbildningssystemet från förskolan till högre utbildning för att bryta traditionella könsmönster och minska könsuppdelningen på arbetsmarknaden och i näringslivet. Skolan ska bidra till att motverka stereotypa föreställningar om kön och kompetens. Valen till gymnasieskolan bör vara aktiva och medvetna eftersom de i hög grad styr senare utbildningsval. Varje individ ska ha möjlighet att välja utifrån sitt eget intresse och mötas av respekt för sitt yrkesval oavsett om det är inom ett kvinnodominerat eller mansdominerat yrke. Traditionella yrkesval upprätthåller en könsuppdelad arbetsmarknad. Utskottet noterar att Delegationen för jämställdhet i skolan (Deja) överlämnade sitt slutbetänkande till regeringen . Delegationen har haft till uppgift att analysera könsskillnader i studieresultat, utvärdera metoder för att bryta traditionella könsroller och föreslå lämpliga insatser (dir. 2008:75). Av slutbetänkandet Flickor, pojkar, individer om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan (SOU 2010:99) framgår bl.a. att pojkar och flickor inte får samma förutsättningar att lära sig och trivas i skolan. Flickor presterar bättre än pojkar i skolan, flickor mår sämre än pojkar, flickor utsätts oftare för trakasserier och både pojkar och flickor hindras av traditionella könsroller. I slutbetänkandet lämnas en rad förslag. Bland annat vill delegationen se en systematisk utvärdering av arbetssätt och metoder i skolan på motsvarande sätt som inom vården. I betänkandet presenteras tänkbara orsaker och förklaringar till att flickor presterar bättre än pojkar i skolan. Delegationen bedömer att många pojkar riskerar att mötas av negativa förväntningar och tidigt lära sig att hantera skolmisslyckanden, något som kan ha sin grund dels i föreställningar om att pojkar ofta presterar sämre, dels i pojkarnas genomsnittligt senare biologiska mognad. Utskottet noterar också att Delegation för jämställdhet i högskolan (dir. 2009:7) överlämnat sitt slutbetänkande till regeringen. I slutbetänkandet Svart på vitt om jämställdhet i akademin (SOU 2011:1) konstateras att det finns brister i arbetet för jämställdhet i högskolan när det gäller planmässighet, långsiktighet, samverkan och teoretisk och praktisk kunskapsförankring. I betänkandet dras slutsatsen att inte heller de insatser som gjorts under de tre gett önskvärda resultat. Vidare noterar utskottet att regeringen tillsatte en teknikdelegation som bl.a. hade till uppgift att öka flickors och kvinnors intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och informations- och kommunikationsteknik (dir. 2008:96). I sitt slutbetänkande Vändpunkt ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT (SOU 2010:28) föreslår Teknikdelegationen bl.a. att regeringen fastställer en nationell kompetensstrategi för dessa ämnen, vilken bör syfta till att öka intresset och kunskapsnivåerna inom ämnesområdena. Teknikdelegationen föreslår även ett antal satsningar relaterade till skola, samhälle och högskola. Därutöver noterar utskottet att på regeringens uppdrag planerat och genomfört insatser i syfte att främja jämställdhet. redovisade sitt uppdrag (dnr 2008:3458). De insatser som har genomförts består främst av fortbildning i olika former och erbjudande av utvecklingsmedel till skolor och huvudmän som då fått möjlighet att utveckla jämställdhetsarbetet i olika projekt. Utskottet anser att den redovisning av genomförda insatser och resultat i förhållande till de inriktningar som redovisas i strategin för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet, som regeringen avser att lämna till 2011, bör kunna ligga till grund för utskottets ställningstaganden om fortsatta satsningar på området. Enligt utskottets mening ska kvinnors och mäns potential för entreprenörskap tas till vara så att det skapas bättre möjligheter att starta och driva företag. Företagsfrämjande strukturer behöver utvecklas och anpassas till människors förutsättningar och till nya och växande branscher. Eftersom färre kvinnor än män startar och driver företag behövs särskilda åtgärder för att främja kvinnors företagande. Utskottet noterar att regeringen har gett i uppdrag att dels genomföra och samordna ett treårigt program för att främja kvinnors företagande, dels ta fram handlingsprogram för entreprenörskap och mångfald inom hälso- och sjukvården och omsorgen. Därutöver har fått i uppdrag att driva ett treårigt program för att stärka företagandet bland personer med utländsk bakgrund. I programmet ska varje kön vara representerat med . För perioden 20112014 har fått i uppdrag att samordna och genomföra satsningar på inom ramen för programmet för att främja kvinnors företagande. Av dessa kommer att få användas av olika regioner för innovations- och affärsutvecklingsinsatser. Programmet för kvinnors företagande omfattar totalt . Utskottet noterar även att SCB fått i uppdrag att bygga en databas med uppgifter om företagande och företag ur ett könsperspektiv och att Verket för innovationssystem () fått i uppdrag att finansiera forskning om kvinnors företagande. En strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet har tagits fram för att inspirera unga att vilja starta företag. Regeringen har därutöver utsett 880 kvinnor till ambassadörer för kvinnors företagande. De ska inspirera kvinnor över hela landet att se företagande som ett möjligt karriärval. Utskottet noterar att antalet företag startade av kvinnor har ökat . Utskottet kan sammanfattningsvis dela den bild av den könssegregerade arbetsmarknaden som tecknas i flera motioner. Genom traditionella studie- och yrkesval konserveras en könsuppdelad arbetsmarknad. Utskottet kan konstatera att regeringens satsning på att utveckla och stärka jämställdhet inom olika områden är omfattande. Utskottet noterar att regeringen genomfört en rad insatser för att motverka könsuppdelningen på arbetsmarknaden och i näringslivet och emotser den redovisning av insatserna och deras resultat som regeringen avser att lämna till 2011. Utvärderingen av denna bör kunna ligga till grund för ställningstaganden om fortsatta satsningar på området. Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrks motionerna A239 (M), A337 (S), A372 (S) och A407 yrkande 8 (MP). Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlas motionsyrkanden om ett jämställt arbetsliv. Samtliga yrkanden bör avslås. Jämför reservationerna 3 (S) och 4 (S, MP, V). (S) anför i motion A247 att den borgerliga politiken gynnat män på kvinnors bekostnad. Eftersom kvinnors väg till makt och inflytande i arbetslivet i stor utsträckning går via högskolan, missgynnas kvinnor av Alliansens utbildningspolitik. Ändrade behörighetskrav, färre antagningsmöjligheter, få studentbostäder, otillräckliga bostadsbidrag osv. drabbar kvinnliga studenter extra hårt. Enligt motionären måste det bli enklare att vara småbarnsförälder och student . Högskolan måste byggas ut, och delar av den offentliga sektorn måste stärkas. I motion A393 yrkande 3 begär m.fl. (S) ett tillkännagivande om ett mer jämställt arbetsliv. Motionärerna anför att unga kvinnor och män vill leva sina liv jämställt och ha både rätt, möjligheter och förutsättningar att vara ekonomiskt självständiga och självförsörjande genom sina arbeten. Unga män och kvinnor vill också kunna förena arbetsliv och föräldraskap. Det krävs politiska beslut som gör detta möjligt. m.fl. (S) begär i motion A344 ett tillkännagivande om kvinnors fattigdom. Kvinnor har som grupp väsentligt lägre inkomst än män. Det beror bl.a. på att kvinnor jobbar deltid i större utsträckning än män, tar ut större andel av föräldraförsäkringen och har längre och fler sjukskrivningar. I ett senare skede av livet leder den lägre inkomsten till att kvinnor får lägre pensioner än män. Regeringens samlade ekonomiska politik och dess skatteförändringar har gynnat män som grupp. Ensamstående mammor och kvinnliga pensionärer tillhör dem som drabbats hårdast av regeringens politik. Klyftan mellan mäns och kvinnors inkomster ökar liksom andelen fattiga kvinnor. Ekonomisk jämställdhet är ett av delmålen för den svenska jämställdhetspolitiken. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Utskottet noterar dock att könsuppdelningen på arbetsmarknaden och i näringslivet får konsekvenser för lönerna. Kvinnors löner är i genomsnitt lägre än mäns och har varit så enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar. När skillnader för t.ex. ålder, utbildningsnivå och yrke korrigeras minskar den generella löneskillnaden mellan kvinnor och män till . Medan en stor del av männens arbete är betalt är kvinnors arbete mer jämnt fördelat på betalt yrkesarbete och obetalt hemarbete. Det är i högre grad kvinnor som står för omsorgen om de egna barnen under småbarnsåren och som tar ett större ansvar för äldre och funktionshindrade anhöriga. Uttaget av föräldraledighet skiljer sig också mellan kvinnor och män. Även om antalet föräldralediga män har ökat tas endast en femtedel av ledigheten ut av pappor. Kvinnor deltidsarbetar också, både frivilligt och ofrivilligt, i högre grad än män. Var tredje yrkesarbetande kvinna arbetar deltid jämfört med var tionde man. Mäns deltidsarbete är ofta självvalt medan många kvinnor deltidsarbetar för att det är svårt att få ett heltidsarbete. Kvinnor är därmed deltidsarbetslösa i större utsträckning än män. Ofrivillig deltid drabbar till stor del kvinnor i den offentliga sektorn. Deltidsarbetet ger lägre inkomst, vilket i sin tur påverkar pension och ersättningar i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar. Inte minst mot denna bakgrund ställer sig utskottet bakom regeringens insatser för att stärka arbetslinjen, däribland de reformer som syftar till att göra det mer lönsamt att arbeta. Den som arbetar heltid har större möjlighet än den som arbetar deltid att stärka sin position på arbetsmarknaden, öka sina karriärmöjligheter och få ökad ekonomisk självständighet. Utskottet noterar att regeringen vidtagit åtgärder för att stävja problemet med könsuppdelningen på arbetsmarknaden och i näringslivet och dess konsekvenser för ekonomisk jämställdhet. Som tidigare nämnts i detta betänkande har regeringen tagit fram en strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet (skr. 2008/09:198). För att ytterligare stimulera arbetsutbudet och öka den varaktiga sysselsättningen har jobbskatteavdraget förstärkts inom ramen för ett fjärde steg. Jobbskatteavdraget gör det mer lönsamt för kvinnor och män att arbeta. Eftersom kvinnor i större utsträckning än män är låg- och medelinkomsttagare, bl.a. beroende på att de ofta arbetar deltid, kan jobbskatteavdraget komma att få större relativ betydelse för kvinnor än för män och bidra till ökade ekonomiska drivkrafter för kvinnor att gå från deltids- till heltidsarbete. När det gäller ofrivillig deltidsarbetslöshet kan det nämnas att nystartsjobb inom den offentliga sektorn och tillfälligt nystartsjobb för deltidsarbetslösa har införts för att underlätta för deltidsarbetslösa att hitta ett arbete. Dessutom har möjligheten till nystartsjobb utökats till att inkludera samtliga arbetsgivare i den offentliga sektorn. Därutöver har rätten till arbetslöshetsersättning för personer som arbetar deltid begränsats. Begränsningen i rätten till arbetslöshetsersättning för personer som arbetar deltid innebär att antalet ersättningsdagar, som betalas ut för veckor i vilka personen också har arbetat, är begränsade till maximalt 75. Med de regler som gällde före den nya begränsningen kunde ersättning betalas ut . Flera människor riskerade följaktligen att fastna i långvarig deltidsarbetslöshet. De nya reglerna syftar till att förhindra att personer fastnar i ofrivillig deltidsarbetslöshet. Bland de insatser regeringen beslutat om för att förbättra förutsättningarna för ett jämställt föräldraskap och jämställt deltagande i arbetslivet kan jämställdhetsbonusen nämnas. Bonusen ger föräldrar bättre ekonomiska möjligheter och incitament att fördela föräldraledigheten mer jämställt. Systemet innebär att den förälder som varit hemma längst med föräldrapenning får en skattekreditering om han eller hon arbetar när den andra föräldern tar ut föräldrapenning. Den högsta nivån för jämställdhetsbonusen är per dag, dvs. Bonusen betalas ut till de föräldrar som har gemensam vårdnad om barn. Om föräldrarna delar helt lika på föräldraledigheten kan de få en maximal bonus på per barn. Enligt utskottets mening skapar bonusen förutsättningar för en ökad jämställdhet på arbetsmarknaden genom att stärka motiven för återgång i arbete. Den bidrar därmed också till att öka kvinnors förvärvsfrekvens och motverka löneskillnader. Utskottet noterar att regeringen vidtagit åtgärder för att underlätta föräldraskapet för ensamstående kvinnor och män. Ensamstående föräldralediga föräldrar har möjligheten, när de på grund av sjukdom inte kan vårda barn, att låta någon annan person vårda barnet med tillfällig föräldrapenning (prop. 2008/09:194, bet. 2009/10:SfU4). I detta sammanhang vill utskottet också återknyta till tidigare ställningstaganden (senast i bet. 2009/10:AU6) om betydelsen av att familjer får bättre möjlighet att utifrån sina behov välja den barnomsorg som är lämplig för barnet. Det underlättar för människor att kombinera föräldraskap och förvärvsarbete. Utskottet noterar även att regeringen gett SCB i uppdrag att planera och genomföra en tidsanvändningsundersökning. Undersökningen ska ge kunskaper om svenskt vardagsliv och om hur kvinnor och män fördelar sin tid på olika aktiviteter. Den syftar bl.a. till att beskriva förändringar och ge underlag för utformning av framtida insatser inom jämställdhetspolitiken. Undersökningen beräknas vara färdig 2011. Utvärderingen av denna bör enligt utskottets mening kunna ligga till grund för ställningstaganden om fortsatta satsningar på området. Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrks dels motionerna A247 (S) och A344 (S), dels motion A393 yrkande 3 (S). Ändringar i diskrimineringslagen m.m. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlas motionsyrkanden om ändringar i diskrimineringslagen m.m. Samtliga yrkanden bör avslås. Jämför reservation 5 (S, MP, V). En ny diskrimineringslag och en ny lag om trädde i kraft . Den nya diskrimineringslagen har ersatt jämställdhetslagen och sex andra civilrättsliga lagar, vilket bl.a. medfört att skyddet mot diskriminering i stort sett är lika för de olika diskrimineringsgrunderna kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder och sexuell läggning som två nya diskrimineringsgrunder, ålder och könsöverskridande identitet eller uttryck, har tillkommit. Den nya lagen innebär att skyddet mot diskriminering för samtliga diskrimineringsgrunder, utom ålder, utökas till nya samhällsområden som allmän sammankomst och offentlig tillställning, värnplikt och civilplikt och offentlig anställning. Dessutom utökas förbudet mot diskriminering på grund av kön respektive funktionshinder till att fullt ut gälla inom hälso- och sjukvården och inom . Socialförsäkringen med anslutande bidragssystem och arbetslöshetsförsäkringen är också nya områden för diskrimineringsgrunden funktionshinder. Förbudet mot åldersdiskriminering är dock begränsat till utbildningsverksamhet och arbetslivet i vid mening. Enligt 3 kap. 10 § diskrimineringslagen ska arbetsgivare kartlägga och analysera dels bestämmelser och praxis om löner och andra anställningsvillkor som tillämpas hos arbetsgivaren, dels löneskillnader mellan kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. Syftet är att upptäcka, åtgärda och förhindra osakliga skillnader i lön och andra anställningsvillkor mellan kvinnor och män. Enligt 11 § samma kapitel ska arbetsgivare upprätta en handlingsplan för jämställda löner och där redovisa resultatet av kartläggningen och analysen enligt 10 §. I planen ska anges vilka lönejusteringar och andra åtgärder som behöver vidtas för att uppnå lika lön för arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. Planen ska innehålla en kostnadsberäkning och en tidsplanering utifrån målsättningen att de lönejusteringar som behövs ska genomföras och senast . En redovisning och en utvärdering av hur de planerade åtgärderna genomförts ska tas in i efterföljande handlingsplan. Skyldigheten att upprätta en handlingsplan för jämställda löner gäller inte arbetsgivare som vid det senaste sysselsatte färre än 25 arbetstagare. Enligt 13 § samma kapitel ska arbetsgivare upprätta en plan för sitt jämställdhetsarbete. Planen ska innehålla en översikt över de åtgärder som behövs på arbetsplatsen och en redogörelse för vilka av dessa åtgärder som arbetsgivaren avser att påbörja eller genomföra . Planen ska också innehålla en översiktlig redovisning av den handlingsplan för jämställda löner som arbetsgivaren ska göra enligt 11 §. En redovisning av hur de planerade åtgärderna har genomförts ska tas in i efterföljande plan. Skyldigheten att upprätta en jämställdhetsplan gäller inte arbetsgivare som vid det senaste sysselsatte färre än 25 arbetstagare. En ny myndighet, , har fr.o.m. tillsyn över att lagen följs. ersätter de tidigare ombudsmännen mot diskriminering (DO, JämO, HomO, HO) och utreder bl.a. anmälningar om diskriminering och trakasserier och granskar hur arbetsgivare, högskolor och skolor lever upp till diskrimineringslagens krav på åtgärder för att förebygga diskriminering. framför i kommittémotion A402 yrkande 1 att lönekartläggningar ska genomföras . Man bör återgå till den tidigare jämställdhetslagens krav om att arbetsplatser måste upprätta lönekartläggningar och inte som enligt gällande lagstiftning.