bet · GY01KU22 · 2011-04-15 00:00:00 — Om man tystar i privat verksamhet är det kanske inte så konstigt.Vi från Socialdemokraterna, har reserverat oss och sagt att ska ge regeringen till känna att regeringen i lämpligt sammanhang bör utöka skyddet till att omfatta även anställda i offentligt finansierad privat verksamhet. Jag förstår inte hur det kan vara att gå händelserna i förväg när man redan på partistämman ska fatta ett beslut i den här riktningen. Varför skulle ni inte kunna tillgodose att det här tillkännages för regeringen, när ni ändå är inne på samma tankegång? Jag tycker att det är intressant när man lyfter argumentet att jurister har uttalat sig om att de här avtalen inte kommer att gå före företagshemligheter och liknande. Det är naturligtvis ingenting som vi kan stå och spekulera kring här i riksdag. Något avgörande om hur det verkligen fungerar kommer ju inte förrän det finns ett avgörande i domstol.Jag tycker även att det är intressant att Socialdemokraterna verkar lite splittrade i synen på yttrandefrihet. Man vill gärna utöka meddelarskyddet inom den privata vården som man gärna vill förbjuda och begränsa twittrande och liknande för riksdagsledamöter. Vän av ordning kan undra hur det går ihop. I har vi en lång tradition av tryck- och yttrandefrihet. I själva verket var vi först i världen med en lagstiftning om tryckfrihet när antog den svenska tryckfrihetsförordningen.Tryck- och yttrandefrihet allena ger inte demokrati men är oumbärligt för att granska och begränsa makt. Tryck- och yttrandefrihet handlar dock inte bara om att hålla makten på mattan. Det handlar också om att ge ett skydd för att kunna diskutera, kritisera och främja i princip vad det må vara, allt från religiösa och politiska uppfattningar till vetenskap, konst och livsstilar. Högt i tak främjar idéutvecklingen i vårt samhälle.Debatten om tryck- och yttrandefrihet är på inget sätt en 1700-talsdebatt. Debatten rör en lagstiftning som förändras och frihet som ifrågasätts och måste försvaras. Exempel på att lagstiftningen förändras är de ändringar som gjordes i TF och YGL . Och Alliansen har drivit fram ökad yttrandefrihet genom att vi kunde rösta för ett avskaffande av filmcensuren för vuxna.Apropå ifrågasättande av yttrandefrihet och försvar av densamma har vid en internationell utblick en unik lagstiftning om yttrandefrihet. Variationerna i världen är enorma, men också skillnaderna mellan EU-länderna är stora när det gäller det fria ordet. Det bör vi ha i minne när yttrandefrihet kommer upp i EU-diskussioner.Här hemma publicerades en undersökning gjord på uppdrag av Tidningsutgivarna som visar på tendenser bland riksdagsledamöter till en striktare syn på yttrandefrihet. Spontanitet kan lätt ge upphov till att välja något annat vällovligt syfte på bekostnad av yttrandefriheten. Förhoppningsvis är det det som avspeglas i undersökningen. Att göra ändringar i grundlagen kräver emellertid mycket noggranna överväganden. Frihet är likt luft, det vill säga något som lätt kan tas för givet, men saknas det är det klart besvärande.Överväganden om tryck- och yttrandefrihet görs just nu i den parlamentariska . I betänkandet vi behandlar finns två reservationer, en om meddelarskydd i offentligfinansierad privat verksamhet och en om hets mot folkgrupp. Utskottet föreslår att båda ska avslås med motiveringen att frågorna kan komma att tas upp av . Vi i majoriteten vill invänta kommitténs arbete och resultat.När det gäller frågan om förstärkningar i meddelarskyddet för verksamheter som bedrivs i privat regi med offentliga medel, exempelvis friskolor och vårdverksamhet, är vi i öppna för lagskärpningar. Frågan är dock komplicerad och behöver utredas. Eftersom ärendet ligger inom ramen för arbete menar vi i att det vore välkommet om kommittén har möjlighet att titta på frågan och presentera ett genomtänkt underlag. Därtill uppmanar vi kommuner och landsting att i samband med upphandlingar och entreprenader ställa krav på att personalen får meddelarfrihet i den upphandlade verksamheten och att efterforskningsförbud skrivs in i avtalen.Jag läste här i att kommer att behandla ett förslag till partiets kommunala handlingsprogram som uppmärksammar behovet av mer likvärdiga villkor för meddelarskyddet i offentlig verksamhet och i privat verksamhet som finansieras av skattemedel. har också öppnat för förändringar på området i talarstolen . Det är förstås glädjande om det betyder att tar ett steg åt håll där vi ser behov av förstärkningar av meddelarskyddet.När det gäller frågan om att utvidga bestämmelsen om hets mot folkgrupp så att den också ska omfatta könsidentitet anser vi i att det kan vara en god ordning att låta tänka igenom även denna fråga. Jag och ser fram emot att följa kommitténs arbete, och vi hoppas få tankematerial som kan återkomma till.Med det sagt yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Jag var den person som lade fram förslaget att titta på frågan om meddelarskyddet inom ramen för . har vi hållit på , och vi tittar fortfarande på grundlagsmodeller vad gäller tryck- och yttrandefrihet. Vi har försökt att ta fram tre nya modeller. tidsfrist går ut . Då ska vi titta på hela gamla TF och YGL. Vi vet att vi har ingen tid för det.Jag tittade på en intervju med . Han påtalade att reglerna för meddelarskyddet behöver ses över i fråga om offentlig verksamhet som övergår i privat regi, till exempel friskolor. I intervjun påtalades det att man här i kammaren har sagt nej till sådana förslag i tidigare debatter. Då sade partiledaren för : Man kan tänka om ibland - eller hur? Hur hade det varit om ni hade gjort det och gett regeringen frågan till känna? Då skulle det kunna bli ett tilläggsdirektiv och en längre tidsfrist i - om ni vill att frågan ska lösas där. Det har jag velat . Men det är inte möjligt. Kan ni tänka er att gå med på att ge regeringen frågan till känna? Det är ingen hemlighet att folkpartister och liberaler sätter högt värde på det fria ordet. Vi menar att ett starkt meddelarskydd är viktigt, och vi är beredda att titta närmare på denna fråga.Jag och hoppas att ni inom har möjlighet att titta på frågan och lägga fram ett underlag. Vi är beredda att invänta det arbetet och se vad det ger för resultat. Vi menar att frågan är komplex, och det måste börja tänkas kring frågan. Vi tycker att det är en klok ordning att se vilket arbete kan påbörja. Jag behöver inte säga det en gång till: Den tiden finns inte. Det krävs en insats.Yttrandefrihet är viktigt, men ibland behöver man ta ansvar för sina yttranden. Man kan inte som partiledare säga att det är en viktig fråga, och sedan när det finns en chans att göra någonting inte göra något.Har ni för avsikt att lägga fram ett tilläggsdirektiv till och utöka tidsfristen så att även den frågan kan belysas? Är det er avsikt? Jag kan inte svara på frågan om tilläggsdirektiv. Det är inte jag som avgör det. Vi har i alla fall i detta betänkande sagt att vi skulle välkomna om tittar på frågan. Det tycker jag är ett steg i rätt riktning för att få frågan utredd. Tryck- och yttrandefrihet har och ska ha en stark ställning i svensk lagstiftning. Teknik- och organisationsförändringar har skapat ett behov av översyn av lagstiftningen. avlämnade sitt delbetänkande Ny yttrandefrihetsgrundlag? En viktig del i detta är att skapa ett mer teknikoberoende grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten. Förslaget innehåller tre alternativa modeller till den nuvarande lagstiftningen. Kommittén vill stimulera till en bred diskussion om det framtida skyddet för tryck- och yttrandefriheten. Kommittén kommer att fortsätta sitt arbete. Vi i kommer att aktivt delta i arbetet för att slå vakt om tryck- och yttrandefriheten.Det betänkande vi nu behandlar gäller motioner från den allmänna motionstiden inom området tryck- och yttrandefrihet. Meddelarfriheten och förbud mot repressalier mot dem som i offentlig verksamhet lämnar ut uppgifter har i svensk rätt en stark ställning. Detta gäller också för dem som i privatdriven verksamhet arbetar med myndighetsutövning. När det gäller motionsyrkanden om meddelarfrihet för anställda inom offentligfinansierad privatdriven verksamhet hänvisar vi i till det fortsatta arbete som pågår i . Vi öppnar på detta sätt för att skapa en lagstiftning om meddelarfrihet också i offentligfinansierade privatdrivna verksamheter.Liksom några motionärer har jag vid ett antal tillfällen reagerat mot att uppgifter från sekretessbelagda förundersökningar i brottmål har läckt ut och publicerats i medier. I vissa fall har det varit på ett sådant sätt att det kan bedömas påverka rättsprocessen. Människor kan i en del fall ha känt sig dömda i förväg på grund av dessa läckor. konstaterar att meddelarfriheten i de fallen inte är begränsad - annat än i vissa speciella fall. Det finns ett så kallat rakt skaderekvisit som innebär att meddelarfrihet gäller om det inte visats att syftet med läckan varit att vålla någon form av skada. har nöjt sig med det konstaterandet i betänkandet.Jag vill också kommentera motionen om förstärkt valfrihet när det gäller tv-utbud via kabel. Här har vi redan en lagstiftning på gång genom en proposition om ett tillägg i lagen om elektronisk kommunikation. Den föreslås träda i kraft . Det skulle innebära att en operatör kan förpliktas att mot ersättning ge en annan operatör gemensamt utnyttjande av ledningar i ett kommunikationsnät. Syftet är att skapa den förbättrade valfrihet mellan olika kabelföretag och operatörer som efterlyses i motionen. har avstyrkt motionen eftersom vi ser att syftet är på väg att uppfyllas.Slutligen vill jag yrka bifall till förslaget i betänkande om tryck- och yttrandefrihet. Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande.Tidigare representanter för allianspartierna har motiverat majoritetens ställningstagande ur olika aspekter när det gäller motioner som betänkandet tar upp, exempelvis meddelarskyddet. Det är så långt vi har kommit . Vi får se hur långt vi kommer . Vi vill att frågan ska belysas och bearbetas ytterligare.Jag vill fokusera på en fråga som vi inte har talat så mycket om i den här debatten. Det är motion om en lagändring som innebär att könsidentitet, det vi i dagligt tal kallar för transpersoner, skulle inkluderas i 7 kap. 4 § i tryckfrihetsförordningen om hets mot folkgrupp.Vi i utskottsmajoriteten avslår motionen. De personer som ingår i beteckningen transpersoner är givetvis lika skyddsvärda som alla andra människor. Även om det förekommer hetspropaganda mot transpersoner som grupp är det nu inte visat att sådan hets skulle ha skett på ett sådant sätt och i sådan omfattning att det motiverar ytterligare begränsningar i yttrandefriheten. Förslaget handlar ju om att begränsa yttrandefriheten. Att begränsa yttrandefriheten är en grannlaga uppgift. Skälen måste vara överväldigande för att man ska vilja göra det. Vi har ännu inte kommit så långt att vi ser att det är absolut nödvändigt.En ny diskrimineringslag som trädde i kraft skyddar mot diskriminering på grund av kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. Där inkluderas transpersoner.En viktig skillnad är att diskrimineringslagen handlar om diskriminering av enskilda personer, medan hetslagstiftningen handlar om hets mot grupper, alltså kollektivt bestämda folkgrupper. Vi tror och hoppas att det är möjligt att frågan om hets mot transpersoner kan få belysning genom kommitténs arbete. Det är med den motiveringen som det inte är aktuellt att nu tillmötesgå motionens krav. Jag hörde Skånberg anföra att det är möjligt att det pågår hets mot transpersoner, men att det inte har varit i så många fall och så stor omfattning att det föranleder förändringar i hetslagstiftningen. Då undrar jag hur anser att en grupp ska behöva utsättas för hets innan det kan bli föremål för översyn i lagen. Lika som till exempel hets mot ålder - att man är yngre eller äldre - hets mot handikapp, ett avvikande utseende, funktionsnedsättning eller något annat som gör att en grupp människor utmärker sig. Det är svårt att säga exakt. Det är aldrig acceptabelt att någon diskrimineras eller hetsas mot på grund av ett annorlunda beteende, en funktionsnedsättning eller en vald livsstil. Det är inte något som vi vill se. Det är något som lagen fördömer.När det gäller att det ska föras in så att det begränsar yttrandefriheten har vi gjort avvägningen att problemet inte är så uttalat. Det är ett ökande problem. Det är inte antalet gånger som är avgörande. Det handlar om hur vi ser på olika människor och olika grupper.Hets mot folkgrupp omfattar ganska många olika saker, men inte lika många som diskriminering. Det är ändå inskrivet i diskrimineringslagen och det är vanligt förekommande. Det har varit ganska många våldsamma uttryck när det gäller transpersoner som har blivit utsatta just för att de är transpersoner. Att inte ta med hets mot folkgrupp i tryck- och yttrandefrihetssammanhang legitimerar beteendet - det här är ingen skyddsvärd grupp.Jag vet inte om Skånberg har hört den tidigare diskussionen. sitter med i kommittén och har tydligt uttalat att det inte finns tid att i den kommittén lyfta in ytterligare frågor. Jag undrar om det ändå inte skulle vara relevant med ett tillkännagivande i den här frågan. Att detta inte finns med i hetslagstiftningen skulle motivera hets, sade . Det kan jag inte förstå. Att inte nämner funktionshinder och det faktum att det inte finns med i hetslagstiftningen gör inte att jag kastar tillbaka att det skulle inbjuda till hets mot funktionshindrade. Det är ett skydd som är strängt och radikalt när man begränsar yttrandefriheten. Där är vi inte när det gäller transpersoner, åtminstone inte ännu och vi hoppas att vi aldrig ska behöva komma dithän att ett ökat antal skulle motivera att hetsen blir så svår att den borde lyftas in. Jag vill ta upp två av frågorna i betänkandet om yttrande- och tryckfrihet. Båda frågorna har varit uppe till debatt tidigare, både här i kammaren och i . Frågorna rör hets mot folkgrupp och rätten att välja tv-utbud.Frågan om att utvidga hetslagstiftningen till att även omfatta transpersoner eller personer med könsöverskridande identitet har diskuterats ända sedan lagen trädde i kraft . Den fanns med även i propositionen som föregick beslutet. Lagen om hets mot folkgrupp är, precis som Skånberg säger, en inskränkning i yttrande- och tryckfriheten. Alla inskränkningar som överväger i grundlagar ska vara mycket väl motiverade. Ändringarna ska vara påkallade till skydd för den personliga integriteten eller mänskliga rättigheter. Balansgången är mycket viktig. Yttrandefriheten ska alltid väga mycket tungt. Varför tycker vi, som i alla andra sammanhang värnar om och slåss för yttrandefriheten, att det är motiverat att införa könsöverskridande identitet i lagen? En av orsakerna är att i den nya diskrimineringslagen, som trädde i kraft , finns könsöverskridande identitet som en diskrimineringsgrund.De som är tveksamma till en utvidgning har hävdat också i detta utskott att diskrimineringslagen är riktad mot enskilda individer och hetslagstiftningen mot grupper av människor. Utskottets majoritet säger sig inte ifrågasätta att personer med könsöverskridande identitet drabbas av hot, våld eller andra kränkningar på grund av just denna identitet. Men oftast är det mot en enskild individ och inte mot en grupp. Klimatet i har hårdnat under de som har gått sedan det fattades beslut om lagen. Även transpersoner som grupp råkar ut för hatpropaganda och hatrelaterade brott, och det känns mycket konstigt att inte denna grupp skulle inkluderas i lagen om hets mot folkgrupp.Förra året lyftes frågan in i på initiativ av , som tidigare representerade i utskottet, och mig. Vi tog upp frågan med utredningens ordförande och övriga ledamöter tillsammans med ytterligare frågor - det har här bland annat talats om meddelarskyddet - som vi kände skulle kunna inrymmas inom den utredning som vi höll på med om en ny yttrandefrihetsgrundlag. Vi i utredningen har på oss att bli färdiga. Eventuellt skulle vi kunna tänka oss att få några månaders förlängning. Men de tydliga signaler som vi har fått i detta läge är att det inte finns utrymme för några sidofrågor. Det är riktigt att frågan inte är avfärdad. Men ska vi komma framåt i detta läge och få till stånd en förändring som kan träda i kraft vid nästa val bör göra ett tillkännagivande och ge regeringen i uppdrag att antingen se över frågan enskilt eller ge tilläggsdirektiv till . Jag tycker att utskottets majoritet glider undan frågan. Ni säger att ni är positiva, men ni vill inte ta de steg som krävs för att få till stånd en förändring.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 3. Den andra frågan som jag vill ta upp är rätten att välja tv-utbud. Detta är inte heller någon ny fråga. är du som konsument väldigt låst i ditt tv-utbud om du bor i ett hus med kabel-tv. Hyresvärden tecknar ofta långa avtal som bakas in i hyran, och du som konsument kan inte påverka innehållet i utbudet ett enda dugg. Det är också svårt för små nischkanaler att över huvud taget komma in i kabelnäten eftersom nätägarna köper färdiga paket från ett begränsat antal mediehus som i sig kan betyda fler kanaler men som ändå begränsar ditt inflytande som konsument. Jag tycker att ni i utskottets majoritet kommer med motstridiga uppgifter när ni i ert ställningstagande skriver att det inte finns någon möjlighet att införa lagstiftning på området utöver de regler som redan finns i lagen om elektronisk kommunikation. noterar ni att regeringen i sin proposition Bättre elektroniska kommunikationer föreslår att det ska bli möjligt att besluta om att en operatör ska kunna förpliktas att mot marknadsmässig ersättning tillhandahålla en annan operatör i gemensamt utnyttjande av ledningarna i ett allmänt kommunikationsnät. Är inte detta lagstiftning? Jo, helt klart kommer det att bli en lag när det passerar kammaren. Den kanske är ett steg på vägen. Men lagen fordrar många uppfyllda kriterier för att bli tvingande. Det är en lagstiftning som nog har marknadens bästa för ögonen och inte konsumentens. Vi anser fortfarande att detta bör utredas vidare. Finns det utrymme för denna kommande lagstiftning bör det också finnas utrymme för att införa en samtrafiksskyldighet. Detta skulle stärka konsumenternas möjlighet att välja sitt eget tv-utbud som det skulle stärka den fria åsiktsbildningen och gynna det demokratiska samhället. I samband med att antog den nya radio- och tv-lagen anförde regeringen att man avsåg att ge Myndigheten för radio och tv i uppdrag att följa den fortsatta utvecklingen i kabelnätet. Detta välkomnades av utskottsmajoriteten. Det har gått antog den nya lagen, och ännu har inte ett sådant uppdrag lämnats. Frågan är varför, och frågan är vilket intresse regeringen egentligen har för att öka inflytandet för konsumenterna i kabelnätet. Jag yrkar bifall även till reservation 4. När det gäller att utvidga hetslagstiftningen vill jag fråga om hon också tycker att det skulle vara motiverat att titta på sådant som funktionshinder och ålder, och om hon inte tycker det undrar jag varför. Man kan fundera på om ålder kan vara en grupp. Då skulle vi titta på alla tvååringar, alla fyraåringar och alla sexåringar. Jag ser att det är svårt. När det gäller funktionshindrade kanske man skulle fundera på det eftersom grupper av funktionshindrade kan råka ut för detta. Men vad vi har sett är att just gruppen transpersoner är mycket utsatt jämfört med hur det var . Homosexuella omfattas redan av lagen. Den socialdemokratiska regeringen var också mycket tveksam att införa detta. Men Skånberg måste väl ändå hålla med om att vi har fått ett klimat som är mycket hårdare mot dessa grupper, speciellt grupper som har en annan sexuell läggning och en annan könsidentitet än vad gemene man har? Det är naturligtvis så att varken jag eller vi i majoriteten förnekar att detta har ökat och att det finns hets mot dessa grupper. Men det är en avvägningsfråga. När ska man säga att det nu tyvärr är dags att inskränka yttrandefriheten ytterligare? kan jag inte se att personer med funktionshinder, personer som blir retade för någonting som har att göra med hur de ser ut eller hur de uppför sig eller vad de inte kan göra skulle vara mer utsatta än just gruppen transpersoner. Om det ändras skulle det naturligtvis vara en faktor. Men jag kan inte se att man kan utestänga en grupp som till exempel funktionshindrade eller personer i en viss ålder. Om man börjar ta grupp efter grupp späder man ut hetslagstiftningen så att den till slut blir tandlös när fler och fler grupper omfattas. Min inställning är att man absolut inte ska acceptera någon form av hets mot någon form av grupp. Men frågan är ändå: Har inte just gruppen transpersoner kommit i fokus på ett helt annat sätt?Jag är lite förvånad över att Skånberg inte fullföljer ställningstagande i denna fråga eftersom det faktiskt var han som lyfte in den i . Men sedan har vi konstaterat att det här inte finns utrymme för några sidofrågor. Ska vi få en översyn av denna fråga och även av meddelarskyddet måste regeringen själv ta ett initiativ till att detta är något som man vill titta på eller också måste regeringen få ett tillkännagivande härifrån. Jag beklagar att majoriteten i utskottet inte ställer upp på detta för jag tror att det hade varit klokt att se över detta. Det kanske även hade varit klokt att se över funktionshindrade som grupp också.