bet · GZ01FöU1 · 2011-12-07 00:00:00 — Mot bakgrund av ovanstående förordar utskottet att ett svenskt ramnationsansvar för en nordisk stridsgrupp bör genomföras, tidigast . Det förutsätter att fattar beslut i frågan. Utskottet har erfarit att även företrädare för regeringen delar bedömningen om vilka förutsättningar som bör gälla för medverkan i EU:s stridsgrupper. beslutade (bet. 2010/11:FöU4, rskr. 2010/11:232) att tillkännage för regeringen som sin mening att en parlamentarisk luftförsvarsutredning skulle tillsättas. En luftförsvarsutredning ska enligt utskottet studera tiden . Utredningen ska belysa helheten inom luftförsvaret men inte taktisk flygtransport. Ett beslut om uppgradering och vidareutveckling av JAS 39 är kopplat till initiativ från regeringen till . Ett sådant riksdagsbeslut tillförs som en förutsättning för luftförsvarsutredningen. Regeringen har full initiativrätt på denna punkt. Den uppbyggnad och utveckling som luftförsvaret omfattas av måste utgöra en grund för utredningen, som ska belysa helheten och behoven i framtidens luftförsvar efter 2040. För analys av luftförsvaret för tiden måste bedömning göras av de operativa behoven som då kan tänkas föreligga. Fördjupad analys för tiden kräver en analys av internationell förmågeutveckling. Målen för luftförsvaret inklusive flygstridskrafterna bör definieras. Det bör i sin tur ligga till grund för en bedömning av framtida förmågekrav. Ett sådant arbete bör bl.a. ta sikte på en bedömd utveckling av flygstridskrafter i vårt närområde och eventuella framtida samarbeten avseende stridsflyg i och EU. En viktig uppgift för utredningen är också att göra bedömningar av i teknikutvecklingen. Utskottet föreslår att godkänner att som ramansvarig nation får leda en nordisk stridsgrupp tidigast med de villkor som utskottet närmare anger ovan om EU:s stridsgrupper och under förutsättning att regeringen tar initiativ till en luftförsvarsutredning med de villkor som utskottet också anger ovan om en sådan utredning. Utskottet föreslår att delvis bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 6 punkt 2 och delvis bifaller motionerna från S och MP om EU:s stridsgrupper och luftförsvarsutredningen. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att regeringens förslag godkänns. Regeringen föreslår att specialförbandet inrättas som en organisationsenhet i grundorganisationen och benämns särskilda operationsgruppen (SOG). SOG ska liksom vara lokaliserat till . Regeringen framhåller att Försvarsmaktens specialförband har utvecklats och att de utgörs av ett förband, särskilda operationsgruppen (SOG). SOG är ett självständigt krigsförband. Verksamheten styrs direkt av Högkvarteret. Specialförbandet hanteras som ett högkvartersförband direkt underställt chefen för specialförbanden, som är chefen för . Specialförbandsverksamheten har vuxit. Det är viktigt med bl.a. ett klargjort chefs- och ledningsansvar, inom denna verksamhet på samma sätt som inom andra av Försvarsmaktens verksamheter. Särskilda operationsgruppen bör därför inrättas som en egen organisationsenhet. beslutade om Försvarsmaktens grundorganisation i det försvarspolitiska beslutet (prop. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143. Försvarsmaktens specialförband tillhör K3 i enligt prop. 2004/05:5 Vårt framtida försvar. Försvarsmaktens specialförband har funnits och är ett förband i insatsorganisationen benämnt särskilda operationsgruppen (SOG). I det försvarspolitiska beslutet fastställde Försvarsmaktens nya insatsorganisation. Försvarsmaktens specialförband är ett förband som ingår i denna insatsorganisation. Utskottet kan konstatera att specialförbandsverksamheten har vuxit i omfattning och betydelse . Detta gör det naturligt att specialförbandet också blir en enhet i grundorganisationen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att specialförbandet inrättas som en organisationsenhet i grundorganisationen, benämns särskilda operationsgruppen (SOG) och lokaliseras till . Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med förslag om Försvarsmaktens logistikverksamhet. Utskottet tillstyrker ett motionsyrkande från S och avstyrker regeringens förslag. Jämför reservation 8 (M, FP, C, KD). Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att fatta beslut om organisationstillhörighet m.m. för den verksamhet som bedrivs inom ramen för Försvarsmaktens logistikverksamhet och som blir en följd av de åtgärder som regeringen avser att successivt vidta för att göra besparingar inom försvarets stödverksamhet. Regeringen framhåller att en viktig del av omställningen till det nya insatsförsvaret är att genom effektiviseringar frigöra resurser från stödverksamheten inom försvaret. Effektiviseringar inom delar av Försvarsmakten, och bör därför genomföras. Detta uppnås bl.a. genom att huvuddelen av den inköpsverksamhet som bedrivs inom Försvarsmakten bör föras över till . Därutöver bör verksamhet inom service, förråd och verkstäder föras över från Försvarsmakten till eller till en annan huvudman. Även lednings- och beställarfunktionerna i Försvarsmakten och bör effektiviseras. Även vissa ambitionsminskningar inom forskning och utveckling bör genomföras. Regeringen avser att genomföra dessa förändringar i ett antal steg. Som ett första steg har regeringen föreslagit anslagsöverföringar om och beräknat omföringar om ca . Medlen omförs till följd av redan genomförda och pågående effektiviseringar. Regeringen gör bedömningen att besparingar kan uppnås genom att inköpsdelarna inom bl.a. Försvarsmaktens logistikverksamhet kan föras över till . Verksamheter och kompetenser som är knutna till insatsnära logistik berörs inte. De verksamhetsövergångar som berörs ska påbörjas för att vara genomförda . Regeringen anser i linje med förslag att besparingar kan genomföras inom ytterligare områden och avser som ett andra steg att uppdra åt Försvarsmakten och att redovisa en plan för hur effektiviseringar och rationaliseringar av bl.a. service-, förråds- och verkstadsverksamhet ska kunna genomföras. Denna plan ska medge att ytterligare effektivisering och besparingar kan göras med början . Likaså avser regeringen att uppdra åt myndigheterna att redovisa inom vilka områden ambitionsminskningar för forskning och utveckling bör göras. Möjligheterna till ytterligare utkontraktering och bolagisering av verksamhet ska också prövas. Regeringen avser därutöver, som ett tredje steg, att uppdra åt myndigheterna att redovisa hur lednings- och beställarfunktioner inom ramen för en mer sammanhållen materiel- och logistikförsörjning ska kunna bli effektivare. m.fl. (S) framhåller i motion 2011/12:Fö227 att regeringens redovisning av hur rationaliseringen inom logistikverksamheten ska ske inte ger svar på hur de förväntade besparingarna ska realiseras. Regeringen avser att överlämna ansvaret för att lösa detta till Försvarsmakten och . Regeringen har trots två utredningar inom området ännu inte kunna formulera viktiga ramverk för hur rationaliseringsarbetet ska genomföras. Det saknas tydliga ställningstaganden av regeringen för vilken verksamhet som bör kvarstå i Försvarsmakten, vad som fortsatt ska vara statlig verksamhet och ingå i eller om viss verksamhet kommer att överföras till industrin eller överföras i bolagsform och i förlängningen eventuellt privatiseras. Socialdemokraterna vill i sammanhanget understryka vikten av leveranssäkerhet i logistikverksamheten så att Försvarsmaktens operativa effekt kan säkerställas. Regeringens begäran om bemyndigande att själv få besluta om organisationstillhörighet för logistikverksamheten bör avslås (yrkande 3). Regeringen bör skyndsamt återkomma till med en redogörelse för hur logistikverksamheten ska effektiviseras. Regeringen föreslår att man ska få fatta beslut om organisationstillhörighet m.m. för den verksamhet som bedrivs inom ramen för Försvarsmaktens logistikverksamhet. Försvarsmaktens logistikverksamhet inrättades efter beslut av (prop. 1999/2000:97, bet. 1999/2000:FöU8). Det är Försvarsmaktens största organisationsenhet med ca 3 600 anställda. Som jämförelse kan nämnas att har ca 1 500 anställda. De besparingar som måste ske inom logistikverksamheten är helt avgörande för att Försvarsmaktens nya organisation ska kunna förverkligas. Försvarsmakten har också i sina budgetunderlag planerat in betydande medel för detta som överförs från materielförsörjningens område till förbandsverksamheten. Regeringen överlämnar nu initiativet till myndigheterna att lösa frågorna. Att regeringen skulle överpröva en myndighetskompromiss synes osannolikt. Regeringen begär fribrev för att fortsätta omorganisationen av försvarslogistiken. Vad som blir kvar i Försvarsmakten i militär eller civil form, vad som förs över till (i statlig form) eller vad som kan föras över i bolagsform eller till näringslivet är högst osäkert. Regeringen måste återkomma till med förslag om de olika etapperna i den mycket stora förändring av logistikorganisationen som ska ske. Det finns goda möjligheter för regeringen att återkomma till i propositionsform utan att det kommer att försena organisationsarbetet. Det är regeringens brist på ställningstagande till olika utredningar och remissvar i frågan och förvisandet av fortsatt utredning till myndigheterna som försenat processen. Vad som anförs om Försvarsmaktens logistikverksamhet bör tillkännage för regeringen som sin mening. Regeringens förslag avstyrks och motionsyrkandet tillstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Anslag, bemyndiganden, investeringsplaner m.m., punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: anvisar anslagen under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt Socialdemokraternas förslag i bilaga 2, 2. ak = utskottet och 3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om SOS Alarm. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 6 punkterna 1 och 918 samt motion 2011/12:Fö227 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 4 samt avslår proposition 2011/12:1 utgiftsområde 6 punkt 19 och motionerna 2011/12:Fö232 av m.fl. (V), 2011/12:Fö238 av m.fl. (MP) yrkande 9 och 2011/12:Fö242 av m.fl. (SD). I våra beräkningar av anslagen har en utgångspunkt varit en oförändrad ekonomisk ram för utgiftsområdet jämfört med regeringens förslag. De ekonomiska konsekvenserna av det nya personalförsörjningssystemet är oklara. Det finns ett kostnadstryck inom Försvarsmakten med anledning av denna förändring. Överbefälhavaren har vidare framhållit att Försvarsmaktens budget behöver stärkas efter 2014 om det ska vara möjligt att förnya insatsorganisationens materiel. Det mesta tyder alltså på att Försvarsmaktens nya insatsorganisation är strukturellt underfinansierad. Vi tillför därför i detta läge extra medel till anslaget för förbandsverksamheten jämfört med regeringens förslag. Vi anser också att ytterligare medel kan lösgöras genom rationaliseringar i Högkvarterets organisation. När det gäller antalet soldater i internationella insatser har vi socialdemokrater en uttalad ambition att behålla den nuvarande ambitionsnivå som befunnit sig på . Vi har stött en utbyggd krishanteringsförmåga inom EU. Men vi ser det behov och den brist på resurser som finns i de FN-ledda insatserna. Tyvärr har endast ett fåtal personer ute i FN-missioner . Vi vill se en bättre balans mellan FN-ledda insatser och övriga. I vårt budgetförslag anvisar vi mindre medel än regeringen till internationella insatser. Vi föreslår ett minskat budgetutrymme mot bakgrund av att insatserna i och Kosovo successivt dras ned. Regeringen har för övrigt i de avlämnade propositionerna Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) (prop. 2011/12:29) och Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (KFOR) (prop. 2011/12:33) bekräftat utfasningen av dessa insatser som vi tagit hänsyn till i våra beräkningar. Vi föreslår en satsning på forskning och utveckling när det gäller nanoteknik, sensorer och undervattensteknik. Den svenska kompetensen när det gäller undervattensteknologi är av särskild betydelse. Att upprätthålla den är strategiskt såväl från industriell som säkerhetspolitisk horisont. Vi anvisar därför mer medel än regeringen under materielanslaget. Krisberedskapen är en angelägenhet för hela samhället, inte bara för staten. Vi förordar att det tillsätts en säkerhetsberedning. Även inom detta område finns det utrymme för både rationalisering och effektivisering. I avvaktan på tillsättandet av en särskild säkerhetsberedning anser vi att detta arbete ska inledas. Verksamheten bör utsättas för ett mindre rationaliserings- och omvandlingstryck för att stimulera fram tydligare prioriteringar inom respektive anslagsområde. Vi föreslår därför vissa reduceringar inom krisberedskapsområdet. Det är av fundamental betydelse för hela samhället och alla medborgares trygghet och säkerhet att nödnumret 112 fungerar på ett bra sätt. bör tillkännage för regeringen vad som anförs om SOS Alarm och bifalla det socialdemokratiska yrkandet. bör med ändringar i förhållande till regeringens förslag anvisa anslag enligt Socialdemokraternas förslag i sammanställningen i bilaga 2 i detta betänkande. Anslag, bemyndiganden, investeringsplaner m.m., punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: anvisar anslagen under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslag i bilaga 2, 2. ak = utskottet. Därmed bifaller proposition 2011/12:1 utgiftsområde 6 punkterna 1 och 918 samt motion 2011/12:Fö238 av m.fl. (MP) yrkande 9 och avslår proposition 2011/12:1 utgiftsområde 6 punkt 19 och motionerna 2011/12:Fö227 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 4, 2011/12:Fö232 av m.fl. (V) och 2011/12:Fö242 av m.fl. (SD). Det krävs ökade insatser från samhällets sida för att möta icke-militära hot. Det är inte det militära försvaret som ska ta sig an dessa hot. Det innebär att kostnader bör omfördelas från Försvarsmakten till andra sektorer. Utgångspunkten för är en utgiftsram för försvarsområdet som är lägre än regeringens förslag. Försvarsmakten står inför en rad stora utmaningar, såväl organisatoriska som framtida säkerhetspolitiska utmaningar. Risken för skenande kostnader för både personalförsörjningen och materiel är stora. Regeringens underlag till är undermåligt, och det finns stora risker att soldatlönerna framöver tränger ut materielbudgeten. Förbandsanslaget bör reduceras. Högkvarteret är alldeles för överdimensionerat. Det finns för många officerare i högre tjänstegrader i förhållande till organisationen. Ett försvarets bör inrättas som avvecklar de delar av den nuvarande organisationen som inte behövs. Däremot är de nationella skyddsstyrkorna underfinansierade med tanke på deras numerär och viktiga samhällsskyddande uppgifter. anser att det militära försvaret ska dimensioneras utifrån operativa behov och en realistisk hotbildsanalys. För överskådlig tid är dessa operativa behov deltagande i internationella krishanteringsuppgifter. anser att det är av vikt att ökar sin ambition att delta i fredsfrämjande verksamhet i FN:s regi. Anslaget för fredsfrämjande förbandsinsatser bör därför ökas något. anser att materielanslagen också bör reduceras. Materielförsörjningen bör dimensioneras efter insatsorganisationens behov. har industri- och sysselsättningspolitik fått alltför stort utrymme. När det gäller framtida uppgradering och anskaffning av JAS 39 E/F har regeringen inte redovisat de ekonomiska konsekvenserna för , och någon sådan redovisning finns inte heller i Försvarsmaktens materielplan. JAS 39 bör utredas grundligt. Andra alternativ än E/F-versionen bör finnas med. kan tänka sig att JAS 39 i C/D-version behålls och livstidsförlängs med uppgraderingar. Dessutom bör antalet JAS 39 Gripen-plan reduceras. fyller en viktig funktion i försvaret och tillvaratagandet av säkerhetspolitiska intressen. Det är därför förståeligt att viss teknikutveckling måste ske. är berett att avsätta vissa medel för ändamålet dock mindre än regeringens förslag. Anslaget för internationella materielsamarbeten, industrifrågor och exportstöd bör minskas. Vi vill inte subventionera exportstöd till krigsindustrin med skattemedel. Därför bör myndigheten tilldelas ökade resurser till sin operativa verksamhet. I stora satsning på icke-militära hot föreslår vi att förs över till utgiftsområde 20 till klimatanpassningsåtgärder. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap fyller en viktig funktion i samhället genom sina uppgifter när det gäller skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar. Myndighetens anslag bör successivt ökas. Överföringar bör göras till utgiftsområde 5 för att stärka säkerheten i samhället. Det bör ske till den s.k. fredsmiljonen, som administreras av . Det bör också gå till . Dessutom bör medel föras till samarbetet kring , och . bör med ändringar i förhållande till regeringens förslag anvisa anslag enligt förslag i sammanställningen i bilaga 2 i detta betänkande. Materielprojekt m.m., punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag om materielprojekt, bemyndiganden och investeringsplaner för materiel och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Fö238 av m.fl. (MP) yrkandena 18 och 2011/12:Fö240 av m.fl. (MP) yrkandena 10, 13 och 19 samt avslår proposition 2011/12:1 utgiftsområde 6 punkterna 5, 6 i denna del, 7 och 8 samt motion 2011/12:Fö228 av m.fl. (S) yrkande 15. En stor utgift i den svenska försvarsbudgeten är materielkostnader. Inget annat land i lägger en så stor andel av försvarsbudgeten på materiel som . Materielkostnaderna bör ses över. har uttryckligen begärt bättre redovisning för kring de ekonomiska konsekvenserna av anskaffningen av JAS 39 E/F skulle innebära. Hela det underlag som regeringen presenterar i budgetpropositionen måste anses som undermåligt. När det gäller framtida uppgradering och anskaffning av JAS 39 E/F har regeringen inte redovisat de ekonomiska konsekvenserna för , och någon sådan redovisning finns inte heller med i Försvarsmaktens materielplan. Försvarsministern driver frågan hårt att ska beställa stridsflygplan av typen E/F (även kallat Super JAS) till en kostnad av uppskattningsvis . Det troliga är att slutsumman blir långt mycket högre. Det är i sammanhanget märkligt att , trots att Försvarsmakten inte har kommit fram till vad man vill ha för flygplan, har tagit fram ett flygplan och erbjudit det till ett fast pris. Det plan som erbjuder Försvarsmakten råkar vara identiskt med det plan som hoppas kunna nå framgångar med på en allt tuffare exportmarknad. För och regeringen handlar det nog främst om hägrande exportframgångar och arbetstillfällen. Försvarets behov har hamnat längre ned på listan. Att regeringen också försöker smyga JAS 39 E/F igenom utan att lyfta frågan till en ordentlig debatt visar på hur desperata regeringen och industrin är. Regeringen måste återkomma till med en ny redovisning av beställningsbemyndigandet för JAS 39 E/F. Regeringen får inte fatta något beslut om utveckling, uppgradering eller anskaffning av JAS 39 utan föregående riksdagsbehandling. föreslår vidare att regeringen minskar antalet JAS 39 C/D till 70, en minskning med ungefär 30 flygplan. Detta var Försvarsberedningen enig om . Materielredovisningen uppfyller inte de krav som utskottet har begärt. Regeringen bör återkomma till med ny redovisning om innehållet i beställningsbemyndigandena för materielanslagen, som är på respektive . Hur olika materielprojekt belastar dessa enorma bemyndiganderamar framgår inte alls i budgetpropositionen. Vad som anförs om materielprojekt bör tillkännage för regeringen som sin mening. Regeringens förslag om investeringsplaner för materielprojekt och förslag om uppgradering av JAS 39 och Socialdemokraternas motionsyrkande om industriprojekt bör avslås och motionsyrkanden om materielprojekt bifallas. Objektsramar, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Fö2 av m.fl. (S) yrkande 1, 2011/12:Fö228 av m.fl. (S) yrkande 14 och 2011/12:Fö240 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2011/12:Fö1 av (SD) yrkande 1. finansmakt regleras i regeringsformen. bestämmer hur statens medel ska användas (RF 1 kap. 4 §). Statens medel får inte användas på annat sätt än bestämt (RF 9 kap. 4 §). anvisar anslag till angivna ändamål (RF 9 kap. 3 §). Försvars- och finansutskotten har under en följd av år drivit på och följt upp hur möjligheter att utöva sin finansmakt ska kunna förbättras. Det har bl.a. skett i försvarsutskottets betänkande 1994/95:FöU4 Försvarspolitiken 1995/96 försvarsutskottets betänkande 1996/97:FöU4 Styrning och uppföljning av totalförsvaret försvarsutskottets yttrande 2002/03:FöU1y Ramar för utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet finansutskottets betänkande 2002/03:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning förvarsutskottets yttrande 2002/03:FöU3y Styrning av försvarets fastigheter och anläggningar finansutskottets betänkande 2002/03:FiU14 Styrning av försvarets fastigheter och anläggningar försvarsutskottets yttrande 2003/04:FöU2y Tilläggsbudget för finansutskottets betänkande 2003/04:FiU11 Tilläggsbudget 2 för försvarsutskottets betänkande 2003/04:FöU3 revisorers förslag angående Försvarsmaktens arbetsgivarpolitik och vissa personalfrågor i försvaret försvarsutskottets betänkande 2003/04:FöU5 Försvarsmaktens förbandsutveckling m.m. försvarsutskottets betänkande 2003/04:FöU6 Styrningen av det militära försvaret försvarsutskottets betänkande 2005/06:FöU1 Försvar samt beredskap mot sårbarhet försvarsutskottets betänkande 2005/06:FöU11 Reformerad styrning och förvaltning för försvaret försvarsutskottets betänkande 2006/07:FöU1 Försvar samt beredskap mot sårbarhet försvarsutskottets betänkande 2007/08:FöU1 Försvar samt beredskap mot sårbarhet försvarsutskottets betänkande 2008/09:FöU1 Försvar och samhällets krisberedskap försvarsutskottets betänkande 2008/09:FöU10 Försvarets inriktning försvarsutskottets betänkande 2010/11:FöU1 Försvar och samhällets krisberedskap 2011. har tillkännagivit för regeringen som sin mening vad finansutskottet anför om en utredning för att analysera styr- och finansieringsformerna i försvaret (bet. 2002/03:FiU14, rskr. 2002/03:137) finansutskottet anför om en utredning för att analysera styr- och finansieringsformerna i försvaret (bet. 2003/04:FiU11, rskr. 2003/04:47) försvarsutskottet anför om mål, kostnader, anslag och resultat (bet. 2003/04:FöU6, rskr. 2003/04:194). Objektsramarna som regeringen redovisade för tidigare i budgetpropositionerna gav en tydlig beskrivning av materielprojekten, en ekonomisk ram och en tidsplan. Redogörelsen omfattade också regeringens bedömning av utvecklingen av materielprojekten och en resultatbedömning. Objektsramsredovisningen för upphörde . En objektsramsredovisning för såg t.ex. ut så här i budgetpropositionen (prop. 2004/05:1): Objektsramen omfattar tiden 19972010. Den ekonomiska planeringsramen uppgår till högst . Objektsramen har följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: anskaffning av 18 stycken , anskaffning av underhållssystem och anskaffning av utbildningsanläggning. anskaffas som del i det nordiska (, och ) försvarssamarbetet inom Nordic Standard Helicopter Program (NSHP). kommer att utgöra huvudplattformen för helikopterbataljonerna med mark och sjöoperativa huvuduppgifter. helikopter är NH90, vilken tillverkas av ett industrikonsortium, , med tyska, franska, italienska och holländska medlemmar.