bet · GZ01SoU1 · 2011-12-06 00:00:00 — Utskottet konstaterar att det pågår en utredning som ska kartlägga och analysera hur den nuvarande regleringen, finansieringen, organiseringen och tillsynen av tolktjänster till barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och dövblinda fungerar inom olika samhällsområden. Utskottet välkomnar utredningen och anser inte att den bör föregripas. Motionerna avstyrktes i den mån de inte kunde anses tillgodosedda. Utskottet anser att den föreslagna medelsanvisningen är väl avvägd och tillstyrker den. Utskottet påminner om den pågående utredningen som ska kartlägga och analysera hur den nuvarande regleringen, finansieringen, organiseringen och tillsynen av tolktjänster till barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och dövblinda fungerar inom olika samhällsområden och vidhåller att denna inte bör föregripas. Motion So223 (KD) avstyrks. Utskottet noterar att försöksverksamheten med service- och signalhundar, med syftet att öka antalet sådana hundar i aktiv tjänst, ska förlängas och att tiden för utvärdering förlängs . Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion So511 (S) varför den avstyrks. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning under anslag 4:3 Bilstöd. avslår ett antal motionsyrkanden om bilstöd. Regeringen föreslår att anvisas under anslag 4:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning . Anslaget används för att finansiera bilstöd till personer med funktionsnedsättning som har rätt till stödet. Bidrag kan lämnas i form av grundbidrag, inkomstprövat anskaffningsbidrag och anpassningsbidrag. Antalet personer som har rätt till bilstöd, omfattningen av fordonets anpassningsbehov, prisutvecklingen på marknaden för anpassning av fordon och inkomstutvecklingen är de faktorer som framför allt styr utgifterna. minskade antalet personer som beviljades bilstöd. Däremot ökade kostnaderna. Det beror på att kostnaderna per person var högre än 2009. Förälder till barn med funktionsnedsättning utgjorde knappt hälften av alla som fick stöd. En trolig orsak till detta är att grundbidraget till föräldrar till barn med varaktig funktionsnedsättning dubblerades för inköp av motorfordon . Motioner utan anslagseffekt 2012 I motion So314 av (M) begärs ett tillkännagivande om möjligheten att förkorta förnyelseintervallet för bilstöd för föräldrar till barn med funktionsnedsättningar. Motionären anför att det finns problem med tillämpningen i samband med definitionen av funktionsnedsättning, där man numera () tillämpar en nioårsregel för alla former av bilstöd. Motionären anser att regeringen bör överväga att återjustera denna regel till . bör regeringen överväga att se över om tidsramen ska sänkas ytterligare. I motion So523 av (FP) begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheterna att avskaffa ålderstaket för bilstöd. I motion So576 av och (båda C) begärs ett tillkännagivande om sänkt åldersgräns till och halverat tidsintervall för ansökningar om bilstöd och handikappanpassning av egen bil för unga bilförare samt om förenklat regelverk för ansökningsförfarandet. Bilstöd kan lämnas till en person som på grund av varaktigt funktionshinder har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller anlita allmänna kommunikationsmedel. Sådant stöd kan lämnas även till en förälder till ett barn med en sådan funktionsnedsättning. Bilstöd lämnas till en person som är och som är beroende av motorfordon för sitt arbete m.m., en person som är och som har beviljats sjukersättning eller aktivitetsersättning, en person som fyllt men inte och en person som har barn som inte fyllt . behandlade i sitt betänkande SOU 2005:26 Mobil med bil Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst frågan om tidsgränsen för ett nytt grund- och anskaffningsbidrag. Utredningen fann att den tekniska utvecklingen och en ökad livslängd hos fordon gör att det är rimligt att förlänga den tid som måste gå innan man på nytt kan beviljas grund- och anskaffningsbidrag från sju till . förändrades delar av reglerna för bilstödet. Bland annat förlängdes tiden för ett nytt grund- och anskaffningsbidrag från sju till . Bestämmelserna om bilstöd i förordningen (1988:890) om bilstöd till personer med funktionshinder, förkortad FBF, har arbetats samman med bestämmelserna i lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till personer med funktionshinder, förkortad LBF, och återfinns i 52 kap. socialförsäkringsbalken (2010:110). Ett motionsyrkande om att förkorta förnyelseintervallet för bilstöd behandlades av utskottet i betänkande 2009/10:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. (prop. 2009/10:1, rskr. 2009/10:131). Utskottet uttalade följande (s. 85, ingen reservation): Utskottet kan konstatera att i frågan om ett förkortande av förnyelseintervallet för bilstöd finns bestämmelser i förordningen (1988:890) om bilstöd till personer med funktionshinder. Det är således inte i första hand en fråga för att avgöra längden på förnyelseintervallet. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion När utskottet åter behandlade frågan i betänkande 2010/11:SoU11 Funktionshindersfrågor anförde utskottet att man vidhöll sin bedömning och avstyrkte motionen (s. 37). Utskottet kan konstatera att bestämmelserna om bilstöd, som ändrades , återfinns i socialförsäkringsbalken (2010:110). Utskottet anser att den föreslagna medelsanvisningen är väl avvägd och tillstyrker den. Utskottet anser inte att något initiativ bör tas med anledning av motionerna So314 (M), So523 (FP) och So576 (C) varför dessa avstyrks. 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning under anslag 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken. bifaller även det bemyndigande som regeringen begärt under anslaget. avslår ett antal motionsyrkanden om annan medelsanvisning. Vidare avslår ett antal motionsyrkanden om anhörigstöd och boende för äldre. Jämför reservationerna 15 (S, MP), 16 (V), 17 (S, MP) och 18 (V). Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslag 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken. Ändamålet med anslaget är att genom riktade insatser inom äldreområdet öka de äldres valfrihet, trygghet och självbestämmande inom äldreomsorgen. Medel ges för att stimulera kommuner och landsting att utveckla kvaliteten i äldreomsorgen, att höja kompetensen bland äldreomsorgens personal, att öka antalet platser i särskilt boende och att stimulera fram nya boendeformer för ett tryggt boende för äldre. Medel ges också för att införa förslagen om en nationell värdegrund samt till olika typer av insatser för att öka kunskapen inom äldreområdet. Från anslaget utbetalas även statsbidrag till pensionärs- och anhörigorganisationer samt till kommun- och landstingssektorn i enlighet med överenskommelser med Kommuner och Landsting om evidensbaserad praktik samt prestations- och resultatbaserade statsbidrag. Regeringens satsningar inom äldreområdet fortsätter. I budgetpropositionen (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:SoU1, rskr. 2009/10:131) beslutade om en särskild satsning på äldreomsorg som bl.a. innebär en anslagsförstärkning för ett program för god äldreomsorg där regeringen stöder huvudmännen i ett systematiskt förbättringsarbete för att omsätta kunskaper till praktisk handling. Till följd av den ökar detta anslag 2012 med . Med anledning av ändrade bestämmelser i socialtjänstlagen (2001:453) om personer som vårdar eller stöder närstående aviserades i budgetpropositionen att anslag 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner skulle öka med ca som anslag 5:1 (anslag 4:5) Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken skulle minska med motsvarande belopp. Av medlen ska tilldelas för uppdraget att följa upp bestämmelsen och lämna en rapport till regeringen. Anslag 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 minskar därför med som detta anslag ökar med motsvarande belopp under dessa år. Regeringen prioriterar i denna proposition bl.a. åtgärder för att möta inbromsningen i ekonomin, åtgärder för varaktigt högre tillväxt och sysselsättning och åtgärder för att välfärden ska komma alla till del. För att bidra till detta föreslås att vissa anslag minskas. Detta gäller bl.a. anslag 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken som minskas med . Sammantaget innebär regeringens förslag att anslag 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken ökar med jämfört med . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslag 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132015. Otillräcklig bemanning i särskilda boenden med demensinriktning har i samband med behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:SoU1, rskr. 2010/11:124 och 125) beslutat om ett tillkännagivande att regeringen bör ge i uppdrag att komplettera sina nationella riktlinjer för god vård och omsorg vid demenssjukdom med riktlinjer för bemanning. Eftersom många inom demensvården inte själva kan kalla på personal när behov av hjälp uppstår, anser regeringen att det är viktigt att verksamheten är organiserad så att de behov den enskilde har kan tillgodoses. fick i uppdrag att ta fram vägledning till kommunerna i frågor om organisering av särskilt boende för personer med demenssjukdom t.ex. för bemanning. har i en skrivelse till regeringen redogjort för det fortsatta arbetet. anser att det behövs tydligare reglering om socialnämndens ansvar för bemanning och har påbörjat ett arbete med att ta fram föreskrifter och allmänna råd. räknar med att föreskrifterna ska vara klara . Regeringen stöder och stimulerar huvudmännens långsiktiga arbete med att stärka kompetensen inom äldreomsorgen på olika sätt. Det sker främst genom Omvårdnadslyftet men också genom förstärkt ledarskap till resultat i , utbildning i värdegrundsarbete samt ett uppdrag om ökad geriatrisk och gerontologisk kompetens. har också på regeringens uppdrag tagit fram ett förslag till en nationell ledarskapsutbildning för chefer inom äldreomsorg. har i uppdrag att ta fram underlag till en utbildning i den nationella värdegrunden för lämpliga personalkategorier inom kommunalt och enskilt bedriven äldreomsorg, upphandla en sådan utbildning och se till att utbildningen även tillhandahålls i webbaserad form (). har fått i uppdrag att förbereda, administrera och löpande följa upp den tidsbegränsade satsningen Omvårdnadslyftet . fördelar enligt en prestationsbaserad modell. blir det möjligt att inom Omvårdnadslyftet också genomföra utbildningsinsatser för personal som arbetar med specialiserade uppgifter. Satsningen innebär att det på nationell nivå anges vilka kunskaper som behövs för grundläggande arbete och specialiserade uppgifter inom äldreomsorgen. ändrades en bestämmelse i socialtjänstlagen, vilket innebär att kommuner ska, i stället för bör, erbjuda stöd för att underlätta för de personer som vårdar en närstående som är äldre, har ett funktionshinder eller är långvarigt sjuk, s.k. anhörigstöd (5 kap. 10 § socialtjänstlagen (2001:435). , som informerar om och följer upp den nya bestämmelsen, har lämnat en första redovisning (Stöd till personer som vårdar eller stödjer närstående, 2010). Enligt finns en tydlig äldreprägel i arbete med att erbjuda stöd till anhöriga. Det är vidare svårt att få en bild av hur den nya bestämmelsen tillämpas och hur stödet utvecklas eftersom det saknas statistik. kommer i sitt fortsatta arbete med att stödja utvecklingen av stödet till anhöriga att inrikta sig på funktionshindersverksamheten och individ- och familjeomsorgen och inleda med att skapa en struktur för insamling av uppgifter om anhörigstödet. Myndighetens uppföljningsuppdrag ska slutredovisas . För att stödja arbetet med att tillämpa den nya bestämmelsen fick kommunerna dela på 2009 (och ca 2010). En uppföljning som genomfört visar att medlen mest gått till äldreomsorgen för att utveckla bl.a. anhörigcenter, inrätta anhörigombud, fortsätta med må-bra-aktiviteter, utöka antalet anhörig-grupper och behålla eller utöka anhörigkonsulenttjänsten. Betydelsen av att stödet är individuellt anpassat är inte så framträdande i kommunernas svar. Cirka hälften av kommunerna har använt medel inom funktionshindersverksamheten. I dessa kommuner handlar det om att utveckla stödet specifikt för olika målgrupper eller att erbjuda det stöd som redan erbjuds anhöriga till äldre. Det finns också kommuner som bygger vidare på det stöd som redan finns men anpassar delar av stödet till nya målgrupper. En stor del av stöd utgörs dock inte av behovsprövade insatser. Av rapporten framkommer också att anhöriga sällan ansöker om bistånd för egen del. I stället är det kommunen som uppmärksammat den anhöriges behov när den prövat en ansökan från en närstående. Ett investeringsstöd infördes för att stimulera ny- eller ombyggnad av särskilda boendeformer för service och omvårdnad till äldre personer. utökades det till att även omfatta trygghetsbostäder, dvs. bostäder där det finns personal som på olika sätt kan stödja de boende under vissa angivna tider. Bostäderna är hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller bostadsrätt som innehas av en person som har fyllt . har närmare 4 900 nybyggda och ca 1 500 ombyggda lägenheter beviljats stöd (Årsredovisning 2010, ). Under de första tre kvartalen ökade enligt antalet ansökningar. Trygghetsbostäder utgjorde knappt hälften av de nya ärendena. har antalet nya ärenden minskat. Trygghetsbostäderna har minskat mer än de särskilda boendeformerna. Detta kan enligt delvis bero på att rättsläget temporärt varit oklart kring vissa utformningsfrågor. Genom en särskild satsning omfattande under 20102011 har () i uppdrag att stödja kommunernas planering, nytänkande och utveckling av boende för äldre. Det behövs nya och framsynta idéer om hur boende för äldre både i enpersonshushåll och i tvåpersonshushåll kan utformas. Den vanliga bostadsmiljön behöver tänkas igenom så att det blir möjligt för dem som önskar det att kunna bo kvar och känna sig trygga . HI redovisar i en lägesrapport (Lägesrapport utlysningar regeringsuppdraget Bo bra på äldre dar) att 16 kommuner ansökt om och beviljats sammanlagt till kommunala förstudier. Ytterligare 47 kommuner har ansökt om bidrag i en andra omgång. Motioner med anslagseffekt 2012 I motion So567 av m.fl. (V) (delvis) begärs att för anvisar för en ökad bemanning i äldreomsorgen med prioritet för demensvården. Motionärerna avvisar regeringens aviserade stimulansbidrag om 45 miljoner (se BUP ) med syfte att utöka användningen av LOV i äldreomsorgen, för att i stället göra nämnda satsning. Under anslaget avsätter motionärerna även mer än regeringen för ett kunskapslyft för personalen inom äldreomsorgen. I regeringens aviserade kompetenssatsning om ingår pengar till ett starta-eget-bidrag (se BUP ). I stället för regeringens satsning på ett starta-eget-bidrag avsätter motionärerna till pensionärsorganisationer och till anhörigorganisationer. Motionärerna avvisar även regeringens aviserade satsningar på värdigt liv i äldreomsorgen och värdighetsgarantin, tillsammans (se BUP ), och avsätter i stället på att äldre ska kunna få större inflytande över insatserna inom äldreomsorgen. När det gäller avsätter motionärerna på en förenklad biståndsbedömning. Efter en viss ålder bör man bara behöva anmäla att man vill ha hjälp för att få ett visst antal timmar (jfr Fi243). Att köpa tjänster med RUT-avdrag är framför allt en möjlighet för äldre som har servicebehov, men inte omsorgsbehov. är både tryggare och bättre eftersom personalen har ett ansvar att reagera om de ser att det behövs fler insatser i fortsättningen, t.ex. med hygien, mat eller hjälp till läkarkontakt. Vidare satsar motionärerna på ett matlyft. Motionärerna anser att åter ska laga mat i hemmet när det önskas i stället för att låta maten levereras i låda (jfr Fi243). I det senare fallet kommer maten ibland från ett storkök i kommunen, men ofta är den upphandlad av ett företag och transporterat tvärs över . Det är vidare viktigt med kunskaper om kost och nutrition, om specialkost vid olika sjukdomar. Dietister och kostkonsulenter behövs i äldreomsorgen. Motionärerna avsätter vidare till arbetet med att ta fram modeller för att fler äldre ska kunna få omsorg på sitt eget språk. bör få i uppdrag att i samarbete med invandrarorganisationerna och representanter för de nationella minoritetsspråken se över situationen och ta fram modeller för hur fler äldre kan få omsorg på sitt eget språk (jfr Fi243). Slutligen avsätter motionärerna till införandet av regionala vägledare samt en nationell samordnare för äldre döva och dövblinda. I motion So590 av m.fl. (V) begärs i yrkande 17 ett tillkännagivande om ett system med äldrevägledare för äldre döva och dövblinda, regionalt spridda över hela landet. Ett liknande yrkande finns i motion So489 av m.fl. (V). I motion 590 av m.fl. (V) finns i yrkande 6 en begäran om ett tillkännagivande om att införa ett avgiftstak på för hemtjänst. Anslag för detta ändamål har avsatts av under utgiftsområde 25. Motioner utan anslagseffekt 2012 I motion So590 av m.fl. (V) begärs i yrkande 24 ett tillkännagivande om vikten av att följa vad som händer med anhörigstödet när resurserna är öronmärkta. I yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att i utvärderingen av stimulanspengar särskilt lyfta fram hur kommunerna arbetar med stöd till anhörigvårdare med utländsk bakgrund. I motion So226 av (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av ökad kunskap och forskning om omfattningen av och innehållet i anhörigvården. I motion So328 av och (M) begärs ett tillkännagivande om att se över vilka förbättringar som är nödvändiga för att anhörigstödet ska bli bättre. Motionärerna anser att det är hög tid att uppvärdera de anhörigas insatser i samhället och ge dem det stöd de behöver samt att en fortsatt översyn bör ske för att klarlägga vilka förändringar som är nödvändiga för att stödet till anhöriga ska bli bättre. I motion So443 av och (KD) begärs ett tillkännagivande om stöd till anhörigvårdare. Motionärerna anför att man för att få en bättre anhörigvård måste vidga perspektivet till att se anhörigvården ur vårdarnas perspektiv. Det bör utredas under vilka förutsättningar en anhörig eller annan närstående själv bör kunna ansöka om och beviljas en insats med stöd av 4 kap. 1 § socialtjänstlagen. I motion So590 av m.fl. (V) begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om att investeringsstödet till trygghetsboende ska göras om så att det enbart går till hyresrätter. I yrkande 10 finns en begäran om ett tillkännagivande om att eller någon annan lämplig instans bör få i uppdrag att utvärdera investeringsstödet till Trygghetsboende. I motion So265 av och (S) begärs ett tillkännagivande om äldres boendesituation. Motionärerna anför att det behövs många alternativ för att man ska kunna välja hur man vill bo som blir äldre. Det är viktigt att det finns attraktiva lägenheter i hyresrätt, kooperativ hyresrätt samt bostadsrätt, och det behövs enligt motionärerna en ordentlig analys av hur man kan sätta igång flyttkedjorna för äldre. Motionärerna nämner även seniorboenden, särskilda boenden och trygghetsboenden. I motion So483 av (M) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att se över vilka riktlinjer och målsättningar som behövs för att få ett ökat varierat bostadsbestånd för äldre. Målen för äldrepolitiken är att äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, att äldre ska kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, att äldre ska bemötas med respekt och att äldre ska ha tillgång till god vård och omsorg. Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringens satsningar inom äldreområdet fortsätter och att anslaget ökar med sammantaget . Utskottet noterar vidare att regeringen genom programmet för god äldreomsorg stöder huvudmännen i arbetet med att säkerställa en god vård och omsorg för äldre bl.a. genom god tillgänglighet, självbestämmande, trygghet och inflytande. Medel lämnas också för att införa en nationell värdegrund för äldreomsorgen som innebär att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. Medel ges även till olika insatser för att öka kunskapen inom äldreområdet. Här kan nämnas den tidsbegränsade satsningen Omvårdnadslyftet som pågår och som gör det möjligt att genomföra utbildningsinsatser för personal som arbetar med specialiserade uppgifter. Slutligen noterar utskottet att , på regeringens uppdrag, avser att leverera föreskrifter om bemanningen i särskilda boenden för personer med demenssjukdom. Utskottet anser sammantaget att den föreslagna medelsanvisningen är väl avvägd och tillstyrker den. Därmed avstyrks motionerna So489 (V), So567 (V) i denna del och 590 (V) yrkandena 6 och 17. Utskottet tillstyrker att bemyndigar regeringen att för ramanslag 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132017. ändrades socialtjänstlagen (2001:453) på det viset att kommunerna ska erbjuda stöd för att underlätta för de personer som vårdar en närstående som är långvarigt sjuk eller äldre eller som stöder en närstående som har en funktionsnedsättning. Utskottet noterar att , som följer upp den nya bestämmelsen, har funnit att det saknas statistik om hur bestämmelsen tillämpas och därför i sitt fortsatta arbete med att stödja utvecklingen av stödet till anhöriga kommer att inrikta sig på att bl.a. skapa en struktur för insamling av uppgifter om anhörigstödet. uppdrag ska slutredovisas . I avvaktan på den redovisningen anser utskottet att inte bör ta något initiativ. Motionerna So226 (S), So328 (M), 443 (KD) och So590 (V) yrkande 24 och 25 avstyrks. Utskottet kan konstatera att medel avsätts till ett investeringsstöd för att stimulera ny- eller ombyggnad av särskilda boendeformer för service och omvårdnad till äldre personer samt också till trygghetsbostäder. De senare, som kan innehas med hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller bostadsrätt, överbryggar glappet mellan vanligt boende och det särskilda boendet med heldygnsomsorg och kan alltså skjuta upp behovet av särskilt boende. Därtill har utskottet noterat uppdrag att under 20102011 stödja kommunernas planering, nytänkande och utveckling av boende för äldre. Utskottet ser positivt på allt detta och anser att inte bör ta något initiativ med anledning av motionerna So265 (S), So483 (M) yrkande 1 och So590 (V) yrkande 9 och 10 som avstyrks. 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till medelsanvisning under anslag 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. avslår ett antal motionsyrkanden om annan medelsanvisning. Vidare avslår motionsyrkanden om inrättande av ett nationellt centrum för samt om ekonomiskt bistånd, hatbrottsjourer och vistelsebegreppet. Jämför reservationerna 19 (S, MP, V), 20 (S) och 21 (S, V). Regeringen föreslår att anvisas under anslag 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. . Anslagets ändamål är att finansiera bidrag för utveckling av socialt arbete genom bl.a. satsning på evidensbaserad praktik i , satsning för att påskynda utvecklingen av öppna jämförelser och brukarinflytande, satsning på hemlöshet, nya bestämmelser för att stärka förutsättningarna för och uppföljning av den sociala barn- och ungdomsvården samt andra särskilda tillfälliga åtgärder i samma syfte, reformering av försörjningsstödet, bidrag för att utveckla samverkan med idéburna organisationer, bidrag till statistiska undersökningar, bidrag till organisationer som arbetar för utsatta barn och deras familjer, bidrag till organisationer som arbetar för att motverka våld mot kvinnor och barn samt medel för andra insatser i syfte att motverka våld mot kvinnor.