bet · GZ01AU2 · 2011-12-07 00:00:00 — Han talar om de folkpartistiska hjärtefrågorna, men han administrerar en hjärtlös politik. Jag kommer ihåg när slogs för att man skulle ha trygghet vid sjukdom, när stod upp för en utbyggd barnomsorg, för kvinnors villkor på arbetsmarknaden, för resurser till vård och omsorg och för inkomsttrygghet vid arbetslöshet. Alla de ståndpunkterna har man lämnat. talar man om hjärtefrågor, men det man genomför är en hjärtlös politik.Fru talman! Det jag vill fråga om gäller de erfarna på arbetsmarknaden. Vi har många människor med många års erfarenhet i yrkeslivet - 60, 61, 62, 63, 64, 65, - som jag menar behövs på arbetsmarknaden men som enligt min mening inte utnyttjas i tillräckligt stor utsträckning . Många tvingas bort från arbetslivet . Hälften av 64-åringarna, av 65-åringarna och av 67-åringarna jobbar. I en internationell jämförelse är det mycket bra siffror, men jag skulle önska att de vore högre. Med tanke på den generationsväxling vi står inför på arbetsmarknaden behöver vi den erfarna arbetskraften. Vi har inte råd att rata människor med lång arbetslivserfarenhet.Jag vill därför fråga varför vill göra det lättare att avskeda den som är erfaren på arbetsmarknaden. Jag tyckte att det började bra med det där om en god företrädare för Folkpartiet.Som svar på frågan kan jag säga att vi förstås står för en hjärtevarm politik på så vis att vi vill satsa på att få in så många som möjligt i arbete. Bara det att 143 000 färre är förtidspensionerade är en bra sak som värmer mitt hjärta. Det är också bra att det är fler som är sysselsatta. Det är också ett skäl att känna sig varm om hjärtat.Ytterligare en sak som vi tycker är folkpartistiskt är de satsningar som vi skulle vilja göra på att utveckla karriärmöjligheten för bland andra lärare. Inte minst skulle det vara en god sak för många kvinnor som är akademiker och som skulle kunna få en bättre löneutveckling med en karriärväg inom skolans värld.Det finns ett antal folkpartiförslag som vi driver i regeringen och som vi kommer att fortsätta driva. Eftersom vi har ett gott samarbete får vi också ofta gehör för de frågor som vi vill arbeta med.Den fråga ställer rör mer landsmöte. Vi har pratat om att införa ungdomsavtal. Men jag kan ta upp det lite kort i min replik. Vi ser helt enkelt att det är viktigt att sänka trösklarna för arbetslösa ungdomar när det gäller att komma in i jobb. Vi har sett att har en tanke om att införa ungdomsavtal för en del utbildning i inledningsfasen när man har en anställning. Därför kan man som ung komma in lättare om denna möjlighet finns för en arbetsgivare att anställa.Dessutom pratar man om att göra om lagen om anställningsskydd till att bygga på kompetens i stället för enbart i anställning. Sanningen är att detta skulle gynna många äldre som har en god kompetens efter ett antal anställningsår. Men det skulle också i vissa fall kunna ge yngre medarbetare en möjlighet att vara kvar i arbete om de har den kompetens som företaget behöver för att klara av att överleva i en svår situation. vill ta bort turordningsreglerna i lagen om anställningstrygghet. Det innebär att erfarenhet kommer att ratas på arbetsmarknaden. Det är precis det som lagen om anställningstrygghet och turordningsreglerna säkerställer.Flera har visat att det är just därför, tack vare lagen om anställningsskydd, som har en högre andel av den erfarna arbetskraften kvar i arbete. Det är oerhört värdefullt för människor, men det är också oerhört värdefullt för . Vi har inte råd att rata människor med lång erfarenhet på arbetsmarknaden. Vi vet att det finns gott om fördomar; man tror att den som har passerat 60 inte längre har samma kapacitet eller lika mycket att ge. Många blir ratade redan strax efter 50 på arbetsmarknaden på helt osakliga grunder. Det är ren och skär diskriminering och fördomar.Det och vill göra är att underlätta detta. De ska kunna sätta i system att avskeda den som har mest erfarenhet från arbetsmarknaden när ett företag ska skära ned.Man skulle ju kunna tänka sig att det är kompetensen man vill värna, för det vill jag göra. Jag vill ha mer kompetens på arbetsmarknaden; jag tror att det är en helt avgörande fråga för att ska kunna konkurrera globalt och för att vi ska kunna skapa fler jobb och få fler människor i arbete. Man skulle ju då kunna tänka sig den lite enklare vägen: I stället för att göra det lättare att avskeda de erfarna skulle man kunna satsa på kompetens. Då handlar det om att göra satsningar i utbildningssystemet så att vi får en högre kvalitet i grundskola och gymnasieskola, fler människor som klarar gymnasiet, nya satsningar och nya möjligheter till utbildning. Det är en väg som säger att han vill gå men som han i praktiken säger nej till. Det sista var inte sant, med tanke på de stora satsningar som görs på utbildningssidan av regeringen och av under ledning av . Det är just som vi implementerar den nya gymnasiereformen. Jag tror att den kommer att ge en positiv effekt på utbildningsnivån hos våra ungdomar . Jag är helt övertygad om det.Det är intressant att alltjämt håller sig ifrån budgetdebatten och lägger fokus på landsmöten. Men när det gäller LAS har vi sagt att det inte ska vara något vilda västern. Tvärtom ser vi framför oss att det är parterna som sätter sig ned och resonerar sig fram till en lösning. Från arbetstagarnas och arbetsgivarnas organisationer ska man sätta sig ned och tala om hur man skulle kunna få fram ett turordningslistesystem som bygger på att man har kompetenskriterier som grund. Inom varje bransch skulle man då kunna komma överens om vilka kriterier som ska gälla för respektive arbetsplats och bransch. Detta kommer att vara en modell där fackföreningarna och arbetsgivarna alltjämt har en tät dialog. På så vis kan man lösa det på bästa sätt för arbetsplatsen. Och självfallet kommer många äldre att få stanna kvar av anledningen att de har en bred erfarenhet och en bred kompetens; det vill jag säga.Men vi gör också andra saker för att man ska kunna klara av att ge äldre personer jobb. Bland annat gör vi satsningar på nystartsjobb som har varit framgångsrika. 46 000 personer hade haft ett nystartsjobb. Många av dem är äldre som har varit utanför arbetsmarknaden. Detta är ytterligare en satsning på äldre personer. Vi tycker att det är jätteviktigt att de har en plats på arbetsmarknaden, för vi behöver ha alla människor som vill och kan arbeta i arbete. Det är självklart.Dessutom: Kompetens är jätteviktigt. Vi i skulle vilja ha en modell där man kan avsätta pengar under sin arbetstid i kompetenskonton för att kunna ta ut och utbilda sig och förkovra sig. Det antar jag att stöder. talade en hel del om arbetsmarknaden för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. Det är glädjande att åtminstone tar upp denna grupp.Detta är en problematik som vi i tar på stort allvar. Vi lägger fram ett stort antal förslag på förbättringar av möjligheterna för människor med funktionshinder att komma in på arbetsmarknaden. Vi vill till exempel höja taket i lönebidragen. Det är nämligen den enskilda åtgärd som såväl arbetsgivare som arbetsförmedling och handikapporganisationer menar är den absolut viktigaste för att fler människor med funktionshinder ska kunna komma in och få en lönebidragsanställning.Vi föreslår också att byråkratin för att få sina arbetshjälpmedel ska minskas kraftigt. bollas man mellan olika myndigheter som fattar olika, ibland motsägande, beslut. Jag har träffat ett antal unga funktionshindrade som har haft provanställningar där hjälpmedlen inte har kommit till arbetsplatsen förrän provanställningen är slut. Ingen av dem har naturligtvis fått jobbet.Vi vill att bristande tillgänglighet förs in i diskrimineringslagen så att arbetsplatserna generellt sett måste göras tillgängliga. Det är en avgörande sak för att sänka trösklarna generellt, både bokstavligt och bildligt, för funktionshindrades möjligheter att komma in på arbetsmarknaden.Vi vill förstärka och förbättra förutsättningarna för sociala arbetskooperativ, som också är en väg tillbaka för många personer med olika typer av funktionshinder och så vidare.Kort sagt: Vi har ett antal förslag. Jag hittar ingenting sådant i regeringens politik. De enda förändringar som man har genomfört för funktionshindrade är att det är möjligt att ta emot lönebidrag från staten utan att ha tecknat en ordentlig försäkring för den lönebidragsanställda. Jag undrar: Är det verkligen det enda regeringen har att komma med för att underlätta för funktionshindrade på arbetsmarknaden? Jag nämnde i mitt anförande att vi bland annat har tillfört ytterligare resurser för just lönebidragsanställning och även för Samhall.Jag tror att en sak som är viktig är att man har en dialog med de funktionshindrades organisationer. Det är mycket det som är A och O när man medvetandegör och får fram vad som behövs för att kunna ge möjligheter för arbete när människor är i en sådan situation som man är i när man är funktionshindrad.Här är den nya kampanj som Arbetsförmedlingen nu har startat - Se kraften! - en viktig del. Jag tror att det handlar mycket om att medvetandegöra arbetsgivare och arbetsförmedlare om att det finns en stor potential och en stor möjlighet här. Det finns ett antal människor som kan tillföra en massa saker på en arbetsplats där man har behov av folk. Så visst görs det saker!Men det finns förstås alltid mer att göra. En viktig sak är diskrimineringslagstiftningen, och den arbetas det också med. Det är i mångt och mycket en kostnadsfråga. Hur mycket pengar finns i budgeten, och när kan vi därmed sätta en sådan i sjön?Jag tror att jag och har många gemensamma ingångar. Sedan får vi förstås bland annat se vad kraften! Lönebidragen är en god sak som har haft framgång i många stycken. Många arbetsförmedlare säger också att det är en bra sak att ha som verktyg. Sedan är det alltid en fråga om vad det finns för resurser att avsätta. Men ändock: Resurserna har ökat. Det har avsatts en hel del resurser till lönebidragsanställningar. Men under har man inte utnyttjat dessa resurser. Enligt , arbetsgivare och en lång rad organisationer som vi har varit i kontakt med och som har varit i utskottet och berättat om detta beror det på att taket i lönebidragsstödet är för lågt, vilket innebär att arbetsgivare anser att det blir för dyrt att anställa. För många personer med funktionshinder som har lönebidrag innebär det också att de fastnar på en mycket låg lönenivå. Det är inte heller rimligt att man i praktiken ska bli lönediskriminerad om man får en lönebidragsanställning bara för att man har en funktionsnedsättning. Det har aldrig varit tanken. Därför undrar jag varför man inte väljer att höja taket när det är det som alla inblandade säger är det viktigaste.Jag vill ta upp det som jag inte riktigt hann säga förra gången. Det som man har gjort för att underlätta för fler lönebidragsanställningar, i stället för att från Alliansens sida höja taket, är att gå ut med en förordning som säger att arbetsgivare från och med nu inte behöver ha de försäkringar som finns i kollektivavtalen för att ha rätt att få statligt stöd för att ta emot lönebidragsanställda. Jag tycker att det är oerhört upprörande att människor som har en funktionsnedsättning av staten ska kunna anvisas till arbeten - som staten dessutom subventionerar - där de tvingas arbeta utan försäkringsskydd. Det är allvarligt för vem som helst, men det är allvarligt i synnerhet för människor som har en funktionsnedsättning och redan befinner sig i en situation där de kanske löper större risk att drabbas av olyckor och skador på sin arbetsplats. Jag undrar hur motiverar att det är denna metod som man har använt - det är precis så man motiverar det - för att få fler platser med lönebidrag, alltså att de funktionshindrade ska sänka sina krav på arbetsvillkor. Tanken är förstås inte att man ska sänka sina krav, även om det var så som formulerade detta. Motivet är i stället att ge ökade möjligheter till lönebidragsanställningar.Men jag håller med om att detta är något som är värt att noga följa upp. Om det visar sig att arbetsgivare använder detta för att anställa människor på dåliga villkor var detta inte syftet. Men det är i regel så att de som anställer människor med lönebidrag har en hög och bra ambition att detta ska fungera bra, och de får ofta en mycket god relation med den som är anställd. Men detta är värt att följa upp - det håller jag helt och fullt med om. Lönebidragstaket har vi höjt. Det är alltid en budgetfråga. Hur mycket resurser finns det för att höja taket ytterligare? Men vi har höjt taket. När alliansregeringen tillträdde kände vi att taket var väl lågt. Men de problem som tar upp finns. Det finns därför skäl att se över detta ytterligare . Lönebidragen är nämligen ett viktigt verktyg för att ge fler personer med funktionsnedsättning möjlighet att komma in i arbete.Jag tycker också att det är mycket intressant att följa upp Arbetsförmedlingens arbete med Se kraften! och dialogen med olika arbetsgivare som kan göras medvetna om att dessa människor är en stor potential och en stor resurs som kan tillföra mycket på just deras arbetsplats. Jag fick inte riktigt svar från din allianskollega, , så jag tänkte bolla över frågan till dig. Det gäller restaurangmomsen. Din allianskollega raljerade lite när jag frågade varför man inte satsar de pengar som man lägger på sänkt restaurangmoms på att i stället ge pensionärerna den sänkta inkomstskatt som vi andra har fått. Han raljerade och frågade om pensionärerna skulle handla oss ur krisen.Då kan jag ställa motfrågan: Ska vi äta oss ur krisen? Jag förstår inte riktigt detta. Varför satsar man så mycket pengar på att sänka momsen för restaurangbranschen? Erfarenheter från visar till exempel att bara hälften av restaurangerna verkligen sänker priserna. Sedan uppskattar man att detta ska ge 3 000 nya arbetstillfällen.Men Hans, varför gav ni inte i stället pensionärerna den skattesänkning på den uppskjutna lönen som de behöver? Det är inte så att de hade stoppat pengarna i madrassen. De hade använt dem i detaljhandeln. Det hade skapat arbetstillfällen för ungdomar, förmodligen fler - det vet vi inte och kommer nog aldrig att få reda på.Jag förstår inte er satsning. Du får gärna förklara den för mig. Det är väl så, om man ska vara ärlig, att vår arbetsmarknadspolitik bygger på en helhet. Det är klart att enbart en sänkning av hotell- och restaurangmomsen inte ger hela lösningen på arbetslösheten. Men det är en komponent. Det är klart att det för de företagare inom den branschen som tycker att det blir billigare att anställa ger ett antal fler jobb. Det är ändock ett av de argument man ofta får höra från företagare: Det är för dyrt att anställa. Om man då, som vi har gjort, tittar på arbetsgivaravgifterna inom vissa områden och även sänker momsen inom det här området är det klart att det kan göra att fler använder sig av denna tjänst. Då blir det mer intäkter till restaurangbranschen och hotellbranschen, och då kan de anställa fler.En komponent till är att vi har sänkt skatten på arbete genom jobbskatteavdraget. Det gör i förlängningen att folk har mer pengar att använda sig av, vilka i viss mån förstås kan stimuleras till att gå till hotell- och restaurangbranschen när man får en billigare kostnad där.Man får också titta på att vi har gjort sänkningar av pensionärernas skatt. Vi har gjort sådana sänkningar tidigare . Vi har tittat på hela den biten. finns det också ambitioner att sänka skatten för pensionärerna ytterligare. Man måste se det som en helhet. Det är så vi försöker arbeta. Många olika steg som är bra ger fler arbeten. Fru talman och ! Sanningen är att pensionärerna betalar mer skatt på sin uppskjutna lön än du och jag gör på den ersättning vi får härifrån. Det kanske var ett dåligt exempel, men det gäller även andra löntagare. Det har ni medverkat till.Ni har haft två valmöjligheter. Den ena är att lägga pengarna på att sänka skatterna för pensionärer för att ge dem en drägligare tillvaro. De pengarna kommer de nästan uteslutande att använda för att konsumera i detaljhandeln eller konsumera välfärdstjänster, till exempel sjukvård, hemtjänst eller vad det nu kan vara. Det skapar nya arbetstillfällen, om det nu var det som var målet. Men varför gör ni i stället det andra: en skattesänkning som eventuellt kommer att sänka kostnaderna för lunchmat på restaurang med några kronor, eventuellt kommer att sänka kvällens krognota och kanske kommer att skapa några arbetstillfällen?Det där var inget bra svar, Hans. Ni måste ta och fundera en gång till på det där. Varför ska ni nödvändigtvis diskriminera pensionärerna när det gäller skatterna? Ni måste ta en allvarlig funderare och återkomma om det. Det skulle aldrig falla oss in att diskriminera pensionärerna. Tvärtom tjänar också pensionärerna på att samhällsekonomin är under god kontroll i . Det gör att även pensionärernas villkor blir bättre. Det är också en av ambitionerna med jobbskatteavdraget: Fler ska konsumera mer, vilket i förlängningen ger större inkomster för företag som då kan anställa fler. Det ger i förlängningen också bättre villkor för pensionärerna, för i och med att våra statsfinanser är så pass bra som de är gynnas också pensionärerna när vi kan få en bättre utveckling av vår samhällsekonomi. Det hänger ihop. Bra pensionärsvillkor ekonomiskt och en bra samhällsutveckling ekonomiskt är ihopkopplade medelst det pensionssystem vi har.Dessutom är det viktigt att tänka på att vi undviker att göra en del saker som skulle försvåra anställningar inom arbetsmarknaden, som att vi behåller den lägre arbetsgivaravgiften för ungdomar, vilket är mycket bra. Detta ger ändock en positiv effekt när man överväger att anställa, säger många företagare. Med denna lägre kostnad tar man och anställer. I förlängningen är det också bra för pensionärerna. Samhällsekonomins utveckling är viktig för pensionärerna.Vi har också sänkt skatten för pensionärerna och har ambitionen att fortsätta med skattesänkningar för pensionärerna när budgeten så tillåter. Det är ändå det vi alltid måste ta i beaktande. Vi kan inte bara inrikta oss på en sak åt gången. Vi måste arbeta konstruktivt, seriöst och lugnt för att samhällsekonomin ska utvecklas på ett bra sätt. Det är då vi har råd med reformer, och det är det som är skillnaden mellan och många andra länder ute i . Vi har råd att göra reformer, vidta konstruktiva åtgärder och satsa pengar på olika saker, för vi har en ekonomi i balans. Vilket land är pensionärerna tryggast i, eller ? Sannolikt , för vi har en god samhällsekonomi som ger förutsättningar för att långsiktigt stärka alla grupper i samhället. Dagens debatt handlar om betänkandet AU2. Vi har där mål för arbetsmarknadspolitiken som gäller att insatserna vi gör ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Målet är goda arbetsvillkor och möjligheter till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Till det följer en ekonomisk ram på drygt 70 miljarder som ska arbeta mot de uttryckta målen. Det handlar om insatser för jobb, aktivitet, utbildning och praktik, insatser som gör anställningar billigare och matchningar mellan sökande och lediga platser för att förhindra flaskhalsar och sämre tillväxtförutsättningar.Detta är politikens medel på arbetsmarknadsområdet, att möta den för människor så grundläggande och viktiga frågan om att kunna försörja sig, höra till och få växa med ett arbetes uppgifter och utmaningar.Jobb och möjlighet till egen försörjning är oerhört viktigt för människor men också avgörande för vilken välfärd ett samhälle kan ge. Att det är ordning och reda på statens finanser är förutsättningen för välfärd både och men också för hur det går med jobben.Sverige har tack vare en klok regering och ett sunt regelverk ett gott läge i en orolig omvärld. kan, som en exportberoende nation, aldrig vara säkert, men hanteringen har så här långt lyckats hålla efterfrågan och utbud uppe. SCB-siffrorna visar att 4 635 000 människor mellan var sysselsatta då. Det är en ökning från . De arbetslösa var totalt 345 000, vilket ger ett arbetslöshetstal på . När man rensat statistiken från säsongsskillnader kan man notera en fortsatt ökning av sysselsättningen och en svag minskning av arbetslösheten. Minskningstakten har dock avtagit, och tittar man på antalet arbetade timmar är det ingen ökning längre. Det är två tecken på att ekonomin försiktigt bromsar upp. Även Arbetsförmedlingens senaste information om arbetsmarknadsläget tyder på en avmattning.Tack vare att har så goda offentliga finanser har vi ett betydligt gynnsammare utgångsläge för att möta konjunkturavmattningen och pressa ned arbetslösheten, även om avmattningen skulle bli djupare och mer varaktig än vad som förutses.Det är oerhört jobbigt för var och en som blir uppsagd. För den som varit arbetslös länge riskerar inbromsningen att göra det ännu svårare att få jobb. Därför är det bra att insatserna möter behovet av att både bryta långtidsarbetslösheten och bromsa inflödet till densamma, att jobba med dubbla strategier. Det är en av de viktigaste punkterna i den tydliga inriktningen på stöd till aktivt jobbsökande.Från kritiskt håll påstås att det inte är någon idé att söka jobb om det inte finns jobb. Men IFAU har i en rapport där man studerade en förhållandevis svag arbetsmarknad med låg sökaktivitet fastslagit att arbetslöshetstiden kortades tack vare förstärkta förmedlingsinsatser. Därför är det bra med den inriktning som regeringen presenterar i budgetpropositionen: att utveckla den arbetslöses individuella handlingsplan tillsammans med förstärkta förmedlingsinsatser och uppföljning, som vi avsatt medel till i budgeten. På så sätt stärker vi stödet för sökaktiviteten.Till det kommer redan beslutade åtgärder som fungerar bra och fortsätter att rulla på. Nystartsjobben och instegsjobben, och för den delen den dubbla nedsättningen av arbetsgivaravgifter för unga, är något man har rätt till som långtidsarbetslös. Man har det med sig när man söker jobb. var siffran på nystartsjobb 46 000, och antalet ungdomar upp till är 4 000.Verksamheten på , lönebidragen och det särskilda anställningsstödet finns som ytterligare förstärkning med i ryggen på dem som annars har en svag ställning på arbetsmarknaden. De åtgärderna har vi låtit se över, och det kommer dels en rapport från Statskontoret, dels en utredning som håller i. Vi kommer sedan tillbaka med förslag för att se hur vi kan göra åtgärderna ännu bättre utformade.I jobb- och utvecklingsgarantin har vi lyssnat in kritiken, och vi stärker förmedlingsinsatserna hela vägen. Vi ger möjlighet till snabbare insatser när man med det profileringsverktyg som Arbetsförmedlingen provat fram bedömer att risken är stor för att någon ska hamna i långtidsarbetslöshet. Men också kvaliteten i innehållet, anordnarna och kontrollen av fas 3 höjs. Att öka deltagarnas anställbarhet är grundläggande för insatserna.Att det finns en motsättning på det här området mellan meningsfulla jobb och undanträngningseffekter är ingen nyhet, utan det har alltid funnits just på detta område. Det vi gör i detta betänkande är ytterligare en förskjutning mot meningsfulla jobb med mindre risk för undanträngning. Vi väljer att stärka dem som står långt från arbetsmarknaden ytterligare ett snäpp.Vi tillför alltså resurser till fler förmedlare i fas 3 och fler tidiga programinsatser i de tidiga faserna, och möjligheten till arbetsmarknadsutbildning i fas 3 förlängs. Kontrollen av de kompletterande aktörerna, som är en förutsättning och helt avgörande för att vi ska nå ett gott resultat, skärps.Fru talman! har en hög ungdomsarbetslöshet jämfört med många andra länder. Även om det ibland hävdas att det i statistiken ingår även heltidsstuderande som söker extrajobb är det fortfarande så att ungdomar har svårt att ta sig in på svensk arbetsmarknad.