bet · GZ01FiU14 · 2011-12-09 00:00:00 — 2011/12:FiU14 Utlåtande om EU:s långtidsbudget 20142020 Utlåtande om EU:s långtidsbudget 20142020 lämnade förslag till en ny långtidsbudget för perioden 20142020. Förhandlingar om förslaget till långtidsbudget förväntas pågå . Långtidsbudgeten sätter bindande årliga tak för utgifterna och fördelar utgifterna på olika huvudrubriker. Kommissionens förslag innehåller även förändringar som rör EU-budgetens inkomster, de s.k. egna medlen. Därutöver rör förslagen även dagens system av budgetrabatter. Utskottet anser att det är positivt att kommissionens förslag innebär ökningar på områden som bidrar till tillväxt och har ett tydligt europeiskt mervärde såsom infrastrukturinvesteringar och forskning. Utskottet är också positivt till att vissa minskningar föreslås inom jordbruks- och sammanhållningspolitiken men anser att dessa förändringar är alltför blygsamma. Utskottet är emellertid kritiskt till kommissionens förslag på flera punkter. Utskottet förespråkar en stramare budget och anser att de samlade utgifterna bör frysas realt, till skillnad från kommissionens förslag som innebär en utgiftsökning med . Förslagen beträffande EU-budgetens inkomster innebär att två nya egna medel införs, en skatt på finansiella transaktioner och en ny form av mervärdesskattebaserad avgift. Förslagen innebär dessutom att kompetens på skatteområdet överförs från medlemsstaterna till EU genom att principen om enhällighet vid beslut som rör skatter i vissa delar ersätts med beslut med kvalificerad majoritet. motsätter sig, med stöd av skatteutskottet, dessa förslag. Därutöver föreslår kommissionen även att dagens system av rabatter på EU-avgiften avskaffas och ersätts av en klumpsummerabatt. För del innebär förslaget att rabatt beräknas minska från ca till ca . Utskottet motsätter sig också en sådan förändring. I utlåtandet finns två särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger utlåtandet till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (SD), (M), (M), (V) och (KD). Ärendet och dess beredning Kommissionen presenterade sitt förslag till en ny långtidsbudget för perioden 20142020. Förslaget omfattar årliga utgiftstak som är bindande när respektive årsbudget ska fastställas samt förändringar i utgifternas sammansättning. Förslaget innefattar också ändringar vad gäller EU:s inkomster, s.k. egna medel och därutöver ändringar av dagens system med budgetrabatter. Förslagen består av följande delar: ett meddelande om EU:s budgetram En budget för 2020 (KOM(2011) 500) ett förslag till förordning för en flerårig budgetram för perioden 20142020 (KOM(2011) 398) ett utkast till interinstitutionellt avtal mellan , rådet och kommissionen (KOM(2011) 403) Förslag till rådets beslut och förordningar om systemet för egna medel budgetens inkomstsida (KOM(2011) 510) Förslag till rådets förordning om genomförandebestämmelser för egna medel (KOM(2011) 511) Förslag till rådets förordning om metoder och procedurer för att göra traditionella och BNI-baserade egna medel tillgängliga och om instrument för att möta kontantkraven (KOM(2011) 512). inkom förslag till direktiv från kommissionen om en skatt på finansiella transaktioner. Förslag till rådets direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner och om ändring av 2008/7/EG (KOM(2011) 594). inkom ytterligare dokument i ärendet med preciseringar i fråga om förslagen till nya egna medel. Förslag till rådets förordning om förfaranden för tillhandahållande av egna medel grundade på mervärdesskatt (KOM(2011) 737) Förslag till rådets förordning om förfaranden för tillhandahållande av egna medel grundade på en skatt på finansiella transaktioner (KOM(2011) 738). Dessa initiativ kommer att ligga till grund för förhandlingar dels i rådet, dels mellan rådet och under . Förhandlingar om de olika sakområdena kommer att pågå under det danska ordförandeskapet och förhandlingarna förväntas bli avslutade under ordförandeskap . Förslagen till förordningar, interinstitutionellt avtal och meddelandet bör ses som delar av ett paket. Meddelandet beskriver inriktningen på kommissionens förslag till flerårig budgetram, de politiska överväganden som ligger till grund för förslaget och inriktningen på kommande förslag till förordningar inom de olika politikområdena. Det är detta meddelande, KOM(2011) 500, som utskottets utlåtande formellt sett avser. Förordningen för den fleråriga budgetramen är den rättsligt bindande bestämmelsen för de årliga taken för åtagandebemyndiganden för respektive utgiftsrubrik och för de totala årliga taken för betalningsbemyndigandena. Förslaget innehåller även genomförandebestämmelser och övriga bestämmelser som behövs för att det årliga budgetförfarandet ska fungera väl. Under beredningen har utskottet genomfört överläggningar med företrädare för regeringen. höll finansutskottet överläggningar med EU-minister och statssekreterare , och höll finans- och skatteutskotten gemensamma överläggningar med statssekreterarna , båda från . Parallellt med beredningen har skatteutskottet även genomfört en subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till direktiv om skatt på finansiella transaktioner som utgör en del av de nya egna medel som omfattas av förslaget till långtidsbudget (2011/12:SkU12). yttrade sig dessutom till finansutskottet i frågorna avseende förslagen i kommissionens meddelande som rör budgetens inkomster de s.k. egna medlen (2011/12:SkU3y). yttrande finns i bilaga 2 i betänkandet. Kommissionens förslag till långtidsbudget 20142020 Kommissionens förslag innebär en total nivå för åtagandebemyndiganden på priser för perioden 20142020, motsvarande av EU:s BNI. Betalningsbemyndigandena föreslås uppgå till totalt , motsvarande av EU:s BNI. I budgetramen för 20072013 uppgick motsvarande siffror till 977 respektive omräknat till priser. Kommissionens förslag innehåller även instrument som ligger utanför utgiftstaket i budgetramen. Totalt uppgår dessa instrument till priser, vilket är en ökning från 20072013. Inklusive dessa instrument uppgår budgetramen till , motsvarande av EU:s BNI. Sammantaget innebär förslaget att de totala utgifterna ökar med i fasta priser, vilket motsvarar . Kommissionen föreslår en i stora drag oförändrad utgiftsstruktur, men med vissa förändringar som syftar till att renodla politikområdena och skapa en tydligare koppling till strategin 2020. Antalet rubriker minskas i praktiken från sju till fem. Vissa rubriker har s.k. deltak, vilket innebär en asymmetrisk gräns inom utgiftsrubriken i den meningen att det sätter ett tak för utgifter inom det aktuella området men möjliggör att flytta outnyttjade medel och omfördela resurser som är budgeterade för program och åtgärder inom deltaket till andra program och åtgärder under samma utgiftsrubrik. Kommissionen föreslår följande struktur: Smart tillväxt för alla, deltak: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning Hållbart tillväxt: naturresurser, deltak: Marknadsrelaterade utgifter och direktstöd Administration, deltak: Administrativa kostnader för institutionerna Kommissionen framhåller att budgeten ska inriktas på områden som man bedömer tillför ett stort europeiskt mervärde och anger att EU-budgeten har följande syften: att finansiera politik som hanteras på EU-nivå (t.ex. den gemensamma jordbrukspolitiken) att visa solidaritet mellan alla medlemsstater och stödja de svagaste regionerna att finansiera åtgärder för den inre marknaden och som medlemsstaterna inte kan finansiera själva (alleuropeiska investeringar i infrastruktur) att trygga synergier, stordriftsfördelar och gemensamma lösningar (t.ex. världsledande forskning och innovation, samarbetet om inrikes frågor, migration och rättsliga frågor) att ta itu med gemensamma utmaningar (t.ex. på områden som miljö, klimatförändringar, humanitärt bistånd, demografiska förändringar och kultur). Kommissionen har tillämpat nedanstående principer i utformningen av förslaget till långtidsbudget: Fokus på resultat och på att genomföra 2020-strategin samt på ett begränsat antal viktiga prioriteringar och åtgärder. Förenkling av de allmänna budgetbestämmelserna (budgetförordningen) och de sektorspecifika reglerna. Villkor för att sätta fokus på resultaten, särskilt beträffande sammanhållningspolitiken och jordbrukspolitiken. Samstämmighet mellan EU:s budget och EU:s övergripande ekonomiska politik. Samarbete med den privata sektorn för att möjliggöra fler strategiska investeringar. Viktigare förändringar inom politikområden Kommissionen föreslår en gemensam strategisk ram för forskning, innovation och teknisk utveckling (Horisont 2020) som ska grundas på tre huvudområden: spetskompetens i den vetenskapliga basen, att lösa samhällsproblem samt att skapa industriellt ledarskap och öka konkurrenskraften. Kommissionen föreslår att anslås till det gemensamma strategiska ramverket för perioden 20142020. Denna finansiering kommer att kompletteras av stöd till forskning och innovation inom strukturfonderna. Kommissionen föreslår en ny infrastrukturfond Ett sammankopplat för stöd till investeringar i transport- och energiinfrastruktur samt informations- och kommunikationsinfrastruktur. Fonden ska också kunna användas för innovativa finansieringsinstrument genom nära samarbete med EIB och andra offentliga investeringsbanker. Kommissionen föreslår att anslås till fonden 20142020, vilket kompletteras med ytterligare som öronmärks för transportinvesteringar i Sammanhållningsfonden. Inom sammanhållningspolitiken föreslår kommissionen en ny mellankategori, s.k. övergångsregioner, för regioner med en BNP på av genomsnittet i EU-27. Vidare föreslås att maxtaket för hur mycket stöd en medlemsstat kan få sänks från 3,23,8 till av BNI. Därutöver föreslår kommissionen en tillfällig ökning av EU:s medfinansiering för medlemsländer som tar emot t.ex. betalningsbalansstöd. Vidare avser kommissionen att strama upp villkoren för stöd inom sammanhållningspolitiken. Kommissionen föreslår att anvisas för perioden 20142020. Detta belopp omfattar för konvergensregioner, för övergångsregioner, för konkurrenskraftsregioner, för territoriellt samarbete samt för Sammanhållningsfonden. En särskild budgetpost på föreslås för de ultraperifera och de glest befolkade regionerna. En förändring vad gäller jordbrukspolitiken är att av direktstödet ska villkoras med att det görs miljöanpassningar. En annan förändring som kommissionen föreslår är utjämning av direktstödsnivåerna mellan gamla och nya medlemsstater. Vidare föreslås att medel ska kunna flyttas mellan direkt- och marknadsstöd och landsbygdsutvecklingsstöd. En särskild krismekanism (katastrofreserv för jordbrukssektorn) föreslås, som jordbrukarna ska kunna utnyttja vid exempelvis marknadsstörningar till följd av problem med livsmedelssäkerhet. Kommissionen har också för avsikt att utvidga globaliseringsfonden till att omfatta även jordbrukare. Vidare öronmärks medel för FoU inom jordbrukssektorn. Kommissionen föreslår totalt för utgiftsrubrik 2 för perioden 20142020, varav anslås för direkt- och marknadsstöd i den gemensamma jordbrukspolitiken och för landsbygdsutveckling. Kommissionen föreslår ett integrerat program för utbildning, yrkesutbildning och ungdom som omfattar för perioden 20142020. Stöd till forskning och utveckling ges även inom ramen för strukturfonderna. Kommissionen föreslår totalt för utgiftsrubrik Säkerhet och medborgarskap (rubrik 3) samt totalt för utgiftsrubrik Globala (rubrik 4). De administrativa utgifterna uppgår enligt förslaget till över perioden. Kommissionen anser att åtagandebemyndiganden utöver utgiftstaket i budgetramen får användas om detta är nödvändigt. Syftet enligt kommissionen är att säkra finansiering vid exceptionella och tvingande omständigheter. Kommissionens förslag innebär följande: Katastrofbiståndsreserven, Globaliseringsfonden, Solidaritetsfonden och Flexibilitetsinstrumentet kvarstår. En katastrofreserv för jordbrukssektorn införs. Beloppen för dessa instrument och närmare bestämmelser för deras användning fastställs i det interinstitutionella avtalet. Kommissionen föreslår en höjning av de årliga maximibeloppen för flexibilitetsinstrumentet och reserven för katastrofbistånd. Möjligheten att använda outnyttjade delar av de årliga maximibeloppen under kommande budgetår föreslås bli förlängd och utökad. Vidare föreslår kommissionen att en marginal inrättas, som ska fungera som en sista utväg vid oförutsedda omständigheter. Marginalen får uppgå till högst av EU:s BNI, motsvarande ca . Den ska få utnyttjas utöver utgiftstaken men måste rymmas inom taket för egna medel, vilket uppgår till av BNI. Förordningen fastställer att instrument utanför budgetramen och lånegarantier via EU:s budget måste vara förenliga med taket för egna medel. Kommissionen föreslår att följande instrument ska ligga utanför utgiftstaket i budgetramen och taket för egna medel: Europeiska utvecklingsfonden (ingen förändring jämfört med ) Iter (International Thermonuclear Experimental Reactor) och GMES (Global Monitoring for Environment and Security) (ligger under utgiftstaket) en ny fond för klimat och biologisk mångfald. Budgetens inkomster egna medel Kommissionen anser att dagens system med flera olika korrigeringsmekanismer inte fungerar tillfredsställande. Framför allt anser kommissionen att EU-budgetens inkomster i alltför stor utsträckning består av bidrag från medlemsstaterna och att de särskilda reduktioner som finns behöver ersättas med ett enklare system. Förslaget till beslut om egna medel har tre huvudelement: förenkling av medlemsstaternas bidrag införande av nya kategorier egna medel reformering av korrigeringsmekanismerna. Kommissionen föreslår att de egna medlen från mervärdesskatt i sin nuvarande form ska avskaffas fr.o.m. parallellt med att nya kategorier av egna medel införs. Kommissionen föreslår två nya egna medel som ska införas : en skatt på finansiella transaktioner (FTT) en andel av momsen på varor och tjänster som omfattas av normalskattesats för alla medlemsstater, där uttagssatsen inte ska överstiga av standarduttagssatsen. Enligt kommissionens beräkningar ska den finansiella transaktionsskatten svara för av de egna medlen () och de nya momsbaserade medlen för (29,). Kommissionen uppskattar preliminärt de nya egna medlens andel av budgetens inkomstsida till 2020. Som jämförelse beräknas den BNI-baserade andelen sjunka från 2012 till 2020. Enligt rambestämmelserna i ska beslutet om egna medel inte behöva ändras i samband med varje ny budgetram utan bör snarare fungera som en stabil och bestående grund för hela systemet för egna medel. Rådsbeslut om egna medel tas med enhällighet och måste ratificeras av samtliga medlemsstater. Det aktuella förslaget innehåller emellertid en väsentlig förändring av dagens beslutsordning. Förslaget innebär att det i egnamedelsbeslutet ska anges en högsta tillåtna skattesats för de nya egna medlen medan de specifika skattesatser som ska tillämpas regleras genom förordningen om genomförandebestämmelser. har alla skattesatser och annat som reglerar uttaget av egna medel reglerats i beslutet om egna medel. Konsekvensen av ändringen är att beslut om skattesatser inte längre underställs enhällighet i rådet eller ratificering av alla länder. I stället överlåter man detta beslut till rådet som kan anta bestämmelserna med kvalificerad majoritet efter godkännande beviljas fyra medlemsstater (, , och ) tillfälliga korrigeringar, rabatter i form av reducerad finansiering av korrigering för och den dolda korrigering som utgörs av avdraget från traditionella egna medel för uppbördskostnader (). Kommissionen anser att ett begränsat antal medlemsstater även framöver kan anses bära en orimlig börda vid finansieringen av budgeten i förhållande till deras relativa välstånd. I förslaget ingår därför bestämmelser om korrigeringar till förmån för , , och . Alla befintliga typer av korrigeringar föreslås bli ersatta av en klumpsummerabatt i form av minskad BNI-avgift från . reduktion föreslås uppgå till . I sitt yttrande (2001/12:SkU3y) avvisar skatteutskottet kommissionens förslag till förändringar av EU:s egnamedelssystem. Utskottet anser att det inte finns skäl till substantiella förändringar på inkomstsidan eftersom några övergripande strukturella förändringar på utgiftssidan inte är att vänta. motsätter sig bestämt förslagen om att kompetens på skatteområdet ska överföras till EU-nivån. Kommissionens förslag innebär att beslut om vilka andelar av skatter som ska levereras in till EU ska fattas med kvalificerad majoritet i stället för som med enhällighet. Detta leder enligt skatteutskottets uppfattning till en urholkning av skattesuveränitet. De tillämpningsregler som föreslås för den nya EU-momsen kan också komma att påverka svenska momsregler, vilket även i den delen torde innebära en begränsning av handlingsfrihet på skatteområdet. invänder även mot förslaget om en skatt på finansiella transaktioner av andra skäl. Skatten kommer enligt kommissionens egna beräkningar att resultera i en minskning av BNP i samma storleksordning som intäkterna från skatten. Utskottet anser mot denna bakgrund att det rimligen bör finnas bättre och enklare sätt att beskatta den finansiella sektorn och exemplifierar med det förslag till skatt på finansiell verksamhet som kommissionen själv fört fram. Som exempel på bättre åtgärder för att hantera finansiella risker nämner skatteutskottet stabilitetsfonder och strängare kapitalkrav. I yttrandet reserverade sig Socialdemokraterna, och gemensamt. Reservanterna delar majoritetens uppfattning om att inte införa EU-skatter eller överföra skattekompetens till EU men motsätter sig inte beskattning av finansiella transaktioner generellt. subsidiaritetsprövning av förslaget till skatt på finansiella tranaktioner (FTT) har även genomfört en subsidiaritetsprövning av förslaget till skatt på finansiella transaktioner (2011/12:SkU12). Utskottet ansåg att förslaget i dess nuvarande utformning och med nuvarande uttalade mål inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen och skrev ett motiverat yttrande med denna innebörd. Ett uttalat syfte med förslaget är att skapa en ny inkomstkälla för att gradvis ersätta nationella bidrag till EU:s budget och därigenom minska trycket på de nationella budgetarna. Det är således inte bara en fråga om harmonisering av lagar på ett område där det i och för sig är angeläget med åtgärder, utan om att man vill öka EU:s intäkter inom ramen för EU:s egna medel, ansåg skatteutskottet. I subsidiaritetsprövningen reserverade sig dels Socialdemokraterna, dels och gemensamt. Kommissionen presenterar sina förslag till långtidsbudget i ett flertal dokument. Huvuddragen i långtidsbudgeten inklusive förslagen om EU:s inkomster, nya egna medel, presenteras i meddelande KOM(2011) 500 del I, och de olika kapitlen på budgetens utgiftssida presenteras närmare i del II av samma meddelande. Dessa meddelanden antogs av kommissionen . Förhandlingarna om EU:s långtidsbudget beräknas pågå med startpunkt vid meddelandets avlämnande. Frågor som rör förhandlingspositioner och prioriteringar i diskussionerna i kommer även framgent att aktualiseras i under den pågående processen om EU:s långtidsbudget. Utlåtandet syftar till att klargöra övergripande syn på kommissionens förslag baserat på den inriktning som presenteras i meddelande KOM(2011)500. tar inte ställning till detaljer i förslaget utan uttrycker sin syn på dess huvudsakliga inriktning. Utskottet är medvetet om att förslagen från kommissionen liksom andra omständigheter kan komma att förändras under den relativt långa tid som förhandlingarna om långtidsbudgeten förväntas fortgå. Det finns därför möjligheter att synpunkter på EU:s förslag till långtidsbudget kan komma att utvecklas och preciseras . /08 genomfördes en bred och förutsättningslös översyn av EU:s budget. Med anledning av den översynen skrev finansutskottet ett utlåtande (2007/08:FiU14). Utskottet kan nu konstatera att de synpunkter som då lämnades till största delen är relevanta och aktuella. Utskottet vidhåller i allt väsentligt de synpunkter på EU:s budget som där framfördes. Kommissionens förslag till långtidsbudget innebär en budgetram där åtagandebemyndigandena priser uppgår till för åren 20142020, och betalningsbemyndigandena uppgår till . Dessa belopp motsvarar respektive av EU:s BNI. I budgetramen anges även årliga utgiftstak som är bindande när de årliga budgetarna tas fram och implementeras. Utöver budgetramarna föreslås att ett antal instrument läggs utanför utgiftstaket i budgetramen. Dessa uppgår sammanlagt till . Budgetramen och instrumenten utanför ramen uppgår sammanlagt till , vilket motsvarar av EU:s BNI. Detta innebär en ökning jämfört med den förra budgetperioden, 20072013, med i fasta priser, motsvarande . I meddelandet refererar kommissionen till uttalanden av och angående storleken på den fleråriga budgetramen. skrev i sin resolution att är därför av den bestämda uppfattningen att en frysning av nästa fleråriga budgetram nivå, vilket vissa medlemsstater har krävt, inte är ett genomförbart alternativ. Parlamentet påpekar att även med en ökning av resursnivån för nästa fleråriga budgetram jämfört med nivå kan bara ett begränsat bidrag lämnas för att unionens avtalade mål och åtaganden ska kunna uppnås och för att principen om solidaritet inom unionen ska kunna respekteras. Parlamentet är därför övertygat om att åtminstone fem procents ökning av resurserna är nödvändiga för nästa fleråriga budgetram. Kommissionen hänvisar också till slutsatserna från Europeiska rådets möte i vilka det framförs att Stats- och regeringscheferna betonade att det som budgetdisciplinen i Europeiska unionen förstärks är av stor vikt att Europeiska unionens budget och den kommande fleråriga budgetramen återspeglar medlemsstaternas strävan efter konsolidering i avsikt att få underskottet och skulden att utvecklas i en mer hållbar riktning. kommer vid sitt nästa möte att diskutera hur man ska se till att utgifter på europeisk nivå på lämpligt sätt bidrar till detta arbete, som de olika institutionernas roll och behovet av att uppnå de europeiska målen respekteras. betonade således, till skillnad från , att den strävan efter konsolidering som finns i medlemsstaterna bör återspeglas i EU:s budget. Utskottet anser att medlemsländernas konsolideringsansträngningar inte får motverkas genom en expansiv budget på EU-nivå. Budgetkonsolideringen måste kombineras med åtgärder som skapar tillväxt och sysselsättning men detta kan, och måste, enligt utskottets mening ske utan att budgetens omslutning ökar. En hållbar utveckling av de offentliga finanserna måste ges högsta prioritet. Utskottet anser att det är positivt att kommissionens förslag, räknat över hela perioden, innebär ökningar på områden som bidrar till tillväxt och har ett tydligt europeiskt mervärde. Förslaget till långtidsbudget innebär ökade resurser till exempelvis infrastrukturinvesteringar och FoU och vissa minskningar inom jordbruks- och sammanhållningspolitiken. Dessa förändringar går i rätt riktning, anser utskottet, men de är otillräckliga och förändringstakten är alltför blygsam. I sitt utlåtande framhöll utskottet att det fanns ett stort behov av omprioriteringar och moderniseringar inom EU:s budget. var utskottet tydligt med att sådana omprioriteringar skulle göras utan att de samlade utgifterna ökde. Detta ligger helt i linje med den budgetrestriktiva linje som regeringen, med oreserverade stöd, driver i förhandlingarna om EU:s budget. Utskottet förordar att de samlade utgifterna i EU:s budget, inklusive de delar som föreslås ligga utanför budgetramen, fryses realt på nuvarande nivå.