bet · GZ01NU6 · 2011-11-15 00:00:00 — I elcertifikatssystem med (ER 2010:28 s. 37) anges det att vissa skillnader mellan länderna kan påverka konkurrensförutsättningarna. Fördelningen av kostnaden för nätförstärkning skiljer sig t.ex. åt i och i . En norsk producent betalar inte för den förstärkning som behövs i det maskade elnätet7[ Ledningarna är ihopkopplade på flera ställen så att elen har flera vägar att gå. ], medan en svensk producent betalar den kundspecifika kostnaden för detta. uppgick den sammanlagda elcertifikatsberättigade elproduktionen i till . var produktionen i vattenkraftsanläggningar som godkänts inom elcertifikatssystemet (publikation Elcertifikatssystemet 2011 s. 25 och 29). Vattenkraftsanläggningar är enligt lag berättigade att bli tilldelade elcertifikat i följande omfattning: småskalig vattenkraft som var i drift vid utgången av och som då hade en installerad effekt som inte var högre än 1 500 kW per produktionsenhet återupptagen drift i anläggningar som tagits ur drift före och som därefter tagits i drift efter utgången av 2002 nya anläggningar (anläggningar som tagits i drift första gången efter utgången av 2002) ökad produktionskapacitet i befintliga anläggningar (gäller produktionskapacitet som ökat efter utgången av ). Därutöver får , i det enskilda fallet, medge innehavaren av en produktionsanläggning rätt att bli tilldelad elcertifikat om denne på grund av myndighetsbeslut eller föreskrifter i annan lag eller förordning kan få en långsiktigt lönsam produktion eller om denne efter omfattande ombyggnader eller andra stora investeringar kan få en långsiktigt lönsam produktion och den installerade effekten är högst 15 MW. De vattenkraftsanläggningar som godkänts inom elcertifikatssystemet domineras av småskalig vattenkraft. tilldelades 597 företag elcertifikat från 1 164 vattenkraftsanläggningar (Elcertifikatssystemet 2011 s. 29). I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) konstaterar regeringen att vattenkraft är en mycket värdefull tillgång för produktion av förnybar el och att den spelar en central roll i elförsörjning och för att nå EU-målet om förnybar energi till 2020. Den har dessutom viktiga egenskaper då den, till skillnad från annan elproduktion, är både lagrings- och reglerbar. Detta är mycket viktiga egenskaper, inte minst då en allt större mängd el bedöms komma från vindkraft. Det är därför viktigt, enligt regeringens mening, att främja en god produktionskapacitet i vattenkraftverken. tog (bet. 2008/09:NU15) ställning till motionsyrkanden om att begränsa möjligheten till tilldelning av elcertifikat vid vattenkraftsproduktion. Utskottet framhöll i sitt ställningstagande bl.a. att en bibehållen hög produktion av vattenkraft är en viktig del i arbetet med att motverka klimatförändringar och en nödvändig förutsättning för att uppnå de mål för förnybar energi som ställts upp inom EU. Utskottet hänvisade vidare till vad det i tidigare sammanhang gett uttryck för om att de stora möjligheter som finns att effektivisera befintliga vattenkraftverk och bygga ut sådan vattenkraft som ingår i elcertifikatssystemet bör tillvaratas. Utskottet betonade att de fyra outbyggda älvarna och andra i skyddade vattenområden ska bevaras och underströk att all eventuell utbyggnad av vattenkraften måste prövas enligt gällande lagar. Genom miljöprövningar kan de uppställda miljöpolitiska målsättningarna upprätthållas och skyddsvärda vattendrag bevaras, anförde utskottet. När det gäller småskalig vattenkraft erinrade utskottet om att en av elcertifikatssystemets grundprinciper är att olika förnybara energikällor ska konkurrera med varandra så att den mest kostnadseffektiva elproduktionen byggs först och att därför korrigerade det beslut om att utesluta den småskaliga vattenkraften från systemet med elcertifikat som tidigare hade tagits . Utskottet delade inte den uppfattning som framförts i motionerna om att all vattenkraft ska undantas eller att den småskaliga vattenkraften ska undantas från systemet med elcertifikat. Tre avvikande uppfattningar redovisades i tre reservationer (S; V; MP). har även vid senare tillfällen behandlat motioner om att den småskaliga vattenkraften bör undantas från systemet med elcertifikat. Utskottet tog senast (bet. 2010/11:NU12) ställning till en sådan motion. En avvikande uppfattning redovisades i en reservation (MP, V). Regeringens insatser för vandrande fiskar I en särskild skrivelse (skr. 2010/11:163) som avlämnades till redovisar regeringen de insatser och särskilda satsningar som har gjorts för att förbättra situationen för vandrande fiskar i sjöar och vattendrag. Till dessa satsningar hör bl.a. skapandet av vandringsvägar för fisk. Skrivelsen behandlas i av civilutskottet (bet. 2011/12:CU5). Uppdrag att utreda särredovisning av elcertifikatskostnaden Regeringen gav [ Regeringsbeslut , N2011/5641/E.] i uppdrag att utreda förutsättningarna för ett krav på särredovisning av elcertifikatskostnaden på elkonsumenters fakturor och om det kan vara en lämplig åtgärd för att öka konsumenternas kunskap och medvetenhet om elcertifikatssystemet och om deras bidrag till detta system. Enligt uppdraget ska bl.a. beakta erfarenheterna av det krav på särredovisning av elcertifikatskostnaden som gällde och som därefter togs bort. Vid genomförandet av uppdraget ska samråda med . Uppdraget ska redovisas . Utskottet tar först ställning till motionsyrkandena om avslag på propositionen. Därefter behandlar utskottet motionsyrkandena under rubrikerna Vattenkraften i elcertifikatssystemet, Miljökrav för elcertifikat för vattenkraft samt Särredovisning av elcertifikatskostnaden. Avslutningsvis behandlas regeringens lagförslag och avtal om en gemensam elcertifikatsmarknad. Mot regeringens förslag har två motioner väckts om att propositionen ska avslås. Gemensamt för de båda motionerna är att motionärerna anser att målet för elcertifikatssystemet ska utvidgas till ny förnybar el till 2020. I en annan motion har det framförts att elcertifikaten behöver utökas. Regeringens förslag innebär inte något annat mål för förnybar elproduktion i elcertifikatssystemet än det som antog så sent som , och det innehåller inte heller förslag om någon ändring i kvotkurvan. Enligt utskottets bedömning bör målet inte ändras . Målnivån i elcertifikatssystemet på ny förnybar el till 2020 är väl avvägd för att nå såväl förnybartdirektivets mål som det nationella målet för andelen förnybar energi. Avtalet mellan och är utformat med hänsyn till det nuvarande svenska målet för förnybar elproduktion och den svenska kvotkurvans utformning. Det finns med det satta målet enligt utskottets mening goda förutsättningar för en utbyggnad av förnybar elproduktion. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:N3 (V, MP), 2011/12:N4 (S) samt 2011/12:N321 (S) i berörda delar. Utbyggnadsmöjligheterna för förnybar elproduktion har utvärderats i dialog mellan och som ett led i förberedelsearbetet inför etableringen av en gemensam elcertifikatsmarknad. Den gemensamma uppfattningen är att fördelningen i produktionsslag mellan länderna vid ett gemensamt system bedöms ge utökad vattenkraft i framför allt och utökad biobränslekraft i framför allt . Förutsättningarna för utökad vindkraftsproduktion bedöms vara ungefär lika i de båda länderna. Enligt utskottets uppfattning bör det därför finnas goda möjligheter för en utbyggnad av förnybar elproduktion i båda länderna. Som utskottet tidigare framhållit bör de möjligheter som finns att effektivisera befintliga vattenkraftverk och att bygga ut sådan vattenkraft som ingår i elcertifikatssystemet tas till vara. vill utskottet även betona att all eventuell utbyggnad av vattenkraften naturligtvis ska prövas enligt gällande lagar. Genom miljöprövningar kan de uppställda miljöpolitiska målsättningarna upprätthållas och skyddsvärda vattendrag bevaras. Enligt utskottets mening bör vattenkraften inte undantas från systemet med elcertifikat. En av elcertifikatssystemets grundprinciper är att olika förnybara energikällor ska konkurrera med varandra så att den mest kostnadseffektiva elproduktionen byggs först. När det gäller tidpunkterna för kontrollstationerna för elcertifikatssystemet gör utskottet samma bedömning som regeringen, dvs. att nästa kontrollstation bör genomföras som planerat senast vid utgången av 2015 och att kontrollstationer därefter bör äga rum om inte och kommer överens om något annat. Det är väsentligt att certifikatsystemet är stabilt och förutsägbart med regelbundna översyner som marknaden känner till. Utskottet avstyrker sålunda motion 2011/12:N3 (V, MP) i berörd del. Miljökrav för elcertifikat för vattenkraft När det gäller den småskaliga vattenkraften är det viktigt att de möjligheter som finns att effektivisera befintliga vattenkraftverk tas till vara, och det kan fortsatt finnas ett stödbehov för befintliga småskaliga anläggningar som medför att kraven för dessa inte bör skärpas. Såsom utskottet framhållit i ställningstagandet under rubriken i elcertifikatssystemet ska all eventuell utbyggnad av vattenkraften prövas enligt gällande lagar. I likhet med vad som anförs i propositionen anser utskottet att miljökrav bör ställas inom ramen för miljölagstiftningen och att det är olämpligt att nu föra in sådana bestämmelser i den nya lagen om elcertifikat. Tillsynen av att miljökraven för vattenverksamhet uppfylls ska utövas av de myndigheter som ansvarar för sådan tillsyn enligt miljölagstiftningen. I propositionen redogörs det dessutom för att det pågår ett utredningsarbete inom när det gäller behovet av åtgärder i vatten som är påverkade av vattenkraft. Utskottet avstyrker bifall till motionerna 2011/12:N372 (S) och 2011/12:N419 (MP), varav den förstnämnda i berörd del. fick i uppdrag att utreda om ett återinfört krav på särredovisning av elcertifikatskostnaden på elkonsumenternas faktura kan vara en lämplig åtgärd för att bl.a. öka elkonsumenternas kunskap och medvetenhet om elcertifikatssystemet. Utskottet anser att det nu saknas anledning att föregripa den utredningen och avstyrker därför motion 2011/12:N403 (SD). Regeringens lagförslag och avtal om en gemensam elcertifikatsmarknad I propositionen föreslås en ny lag om elcertifikat och följdändringar i fyra andra lagar. Förslaget innebär bl.a. att det blir möjligt att ha en gemensam elcertifikatsmarknad med andra länder. Vidare föreslår regeringen att ska godkänna ett avtal om en gemensam marknad för elcertifikat mellan och . En internationell handel bidrar till en bättre fungerande marknad med högre likviditet och ökad omsättning. Utskottet har som framgår av tidigare avsnitt bedömt att det saknas anledning att avslå propositionen eller att göra några tillkännagivanden med anledning av motionerna. Utskottet anser att regeringens lagförslag bör genomföras av de skäl som regeringen anfört och att ska godkänna avtalet mellan och . Dock bör de redaktionella ändringar av 2 kap. 12 §, 4 kap. 8 §, 5 kap. 11 § samt 8 kap. 1 § i regeringens förslag till lag om elcertifikat göras som framgår av utskottets lagförslag i bilaga 3. Därutöver bör ett tillägg göras i 6 kap. 8 § så att även en avgift för kontoföring eller för registrering av överlåtelser av elcertifikat omfattas av paragrafens bestämmelser om att vissa uppräknade avgifter som inte har betalats efter betalningsuppmaning ska lämnas till indrivning och så att verkställighet enligt utsökningsbalken får ske vid en sådan indrivning. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Avslag på propositionen, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N3 av och (V, MP) yrkande 1, 2011/12:N4 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:N321 av och (båda S) yrkande 2 och 2011/12:N3 av och (V, MP) yrkande 3. För att uppnå en långsiktigt hållbar energiförsörjning i krävs en snabb utbyggnad av den förnybara energiproduktionen tillsammans med kraftfulla satsningar på energieffektivisering. I ett större elcertifikatssystem är det lättare att ta till vara den förnybara energin, och i grunden ställer vi oss därför positiva till att införa sådana gemensamma system med andra länder. Vi anser emellertid att utformningen av avtalet om ett gemensamt elcertifikatssystem med innebär att låser fast sig vid målet om ny förnybar el . Möjligheterna att bygga ut ny förnybar energi i är enligt vår mening större än de till 2020 som har beslutat om. Eftersom målen för en gemensam elcertifikatsmarknad är mer svårjusterade är det viktigt att målen tar höjd för en önskvärd utveckling vid införandet av systemet. Vi vill att målet för elcertifikatssystemet ska utvidgas till ny förnybar el till 2020 och att regeringen återkommer till med ett nytt lagförslag som innehåller förslag till nya kvoter i elcertifikatssystemet som baseras på detta mål. På så sätt förstärks också elcertifikaten, vilket förespråkas i motion 2011/12:N321 (S). Med hänvisning till det anförda tillstyrks helt eller delvis motionerna 2011/12:N3 (V, MP), 2011/12:N4 (S) samt 2011/12:N321 (S) i berörda delar. Av det sagda framgår att vi avstyrker propositionen. Vattenkraften i elcertifikatssystemet, punkt 2 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N3 av och (V, MP) yrkande 2. Syftet med elcertifikaten är att ge förutsättningar för en utbyggnad av förnybara energikällor som ännu inte är ekonomiskt lönsamma men som det är samhällsekonomiskt klokt att stödja för att få igång en marknad. På en gemensam elcertifikatsmarknad med riskerar enligt vår uppfattning en stor volym norsk vattenkraft att absorbera huvuddelen av de elcertifikat som finns för att nå den gemensamma ambitionsnivån. Det strider mot elcertifikatssystemets grundprincip att ge stöd till ett energislag som vattenkraften som redan är ekonomiskt lönsam. Huvuddelen av den norska vattenkraften kan byggas utan stöd. En stor del av den norska vattenkraftsutbyggnaden kommer därför att översubventioneras, vilket innebär onödiga kostnader för elkonsumenterna. Dessutom riskerar en storskalig vattenkraftsutbyggnad att medföra att utbyggnaden av andra förnybara energikällor omöjliggörs eftersom dessa har högre produktionskostnader än de för vattenkraft. Vidare anser vi att man även måste ta hänsyn till vattenkraftens påverkan på den lokala miljön och den biologiska mångfalden. Vi menar att det är kontraproduktivt att statligt stöd ges till utbyggnad av ett energislag som gör det svårare att nå andra miljömål. Propositionen utgör ett lämpligt tillfälle att revidera vattenkraftens roll i systemet. Det är rimligt att utifrån dagens kunskap upphöra med att ge stöd till ny vattenkraft som ger allvarliga konsekvenser för den biologiska mångfalden. Med anledning av dessa uppräknade faktorer anser vi att vattenkraften ska uteslutas ur elcertifikatssystemet. Konkurrensvillkoren och andra osäkerhetsfaktorer bör klargöras innan en ny lag godtas. Avtalet ska vara konkurrensneutralt. har förmånligare villkor för nätanslutning än vad har, och detta har inte beaktats i avtalet. Det stärker enligt vår uppfattning farhågorna att merparten av investeringarna kommer att göras i . Sammantaget kommer detta leda till att försörjningstryggheten i det svenska elsystemet kommer att minska och att merparten av den förnybara elproduktionen kommer att ske i . Det behövs dessutom enligt vår mening tätare kontrollstationer än vad regeringen föreslår för att se över om kvotkurvan behöver justeras och om utbyggnaden av överföringskapaciteten sker i takt med en ökad elproduktion. Regeringen bör återkomma till med ett förslag där dessa synpunkter beaktas. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motion 2011/12:N3 (V, MP) i berörd del. Miljökrav för elcertifikat för vattenkraft, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N372 av (S) yrkande 2 och 2011/12:N419 av (MP). Utbyggnad av vattenkraften ska prövas enligt gällande lagar, och miljökrav bör ställas inom ramen för miljölagstiftningen. Tillsynen av att miljökraven för vattenverksamhet uppfylls ska utövas av de myndigheter som ansvarar för sådan tillsyn enligt miljölagstiftningen. I propositionen redogörs det dessutom för att det pågår ett utredningsarbete inom när det gäller behovet av åtgärder i vatten som är påverkade av vattenkraft. Mot denna bakgrund saknas det enligt vår mening skäl att bifalla motion 2011/12:N419 (MP). När det gäller den småskaliga vattenkraften är det viktigt att de möjligheter som finns att effektivisera befintliga vattenkraftverk tas till vara, och det kan även fortsatt finnas ett stödbehov för befintliga småskaliga anläggningar. Vi anser emellertid att produktionsökningar i befintliga småskaliga vattenkraftverk borde vara berättigade till elcertifikat om projekten inte har någon negativ påverkan på miljön. För att den småskaliga vattenkraften ska kunna betraktas som miljövänlig anser vi att det bör ställas krav på att de som producerar elen och får ta del av elcertifikaten också tar sitt ansvar för miljön. Till exempel skulle krav kunna ställas på att en fungerande s.k. faunapassage anläggs vid de småskaliga vattenkraftverk som blir elcertifikatsberättigande. Vad vi anfört bör ges regeringen till känna. Med det sagda tillstyrker vi motion 2011/12:N372 (S) i berörd del och avstyrker motion 2011/12:N419 (MP). Miljökrav för elcertifikat för vattenkraft, punkt 3 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:N419 av (MP) och 2011/12:N372 av (S) yrkande 2. Liksom motionären i motion 2011/12:N419 (MP) anser vi att det inte är rimligt att stöd ges genom elcertifikatssystemet till vattenverksamheter som inte uppfyller grundläggande miljökrav. Om vattenkraften inte utesluts ur elcertifikatssystemet, anser vi att endast sådan vattenkraft som drivs med tillstånd som inkluderar moderna miljökrav bör vara berättigad till elcertifikatsstödet. Kraftverken ska alltså ha miljötillstånd som omfattar hela verksamheten enligt . Vi anser inte att produktionsökningar i befintliga småskaliga vattenkraftverk bör vara berättigade till elcertifikat bara för att de som producerar elen vidtar vissa miljöfrämjande åtgärder i form av t.ex. anläggande av en s.k. faunapassage. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som beaktar vad vi anfört. Med det sagda tillstyrks motion 2011/12:N419 (MP) och avstyrks motion 2011/12:N372 (S) i berörd del. Regeringens lagförslag och avtal om en gemensam elcertifikatsmarknad, punkt 5 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP) anför: Vi har yrkat avslag på propositionen och reservationsvis anfört våra skäl för detta. Med hänvisning till våra tidigare ställningstaganden i betänkandet har vi valt att inte delta i utskottets beslut under punkten om regeringens lagförslag och avtal om en gemensam elcertifikatsmarknad. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2010/11:155 En ny lag om elcertifikat enklare regler och en gemensam elcertifikatsmarknad: antar regeringens förslag till lag om elcertifikat. antar regeringens förslag till lag om ändring i utsökningsbalken. antar regeringens förslag till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979). antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). godkänner avtal mellan och om en gemensam marknad för elcertifikat. 2011/12:N3 av och (V, MP): avslår proposition 2010/11:155 En ny lag om elcertifikat enklare regler och en gemensam elcertifikatsmarknad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utesluta vattenkraften ur elcertifikatssystemet och klargöra konkurrensvillkoren och andra osäkerhetsfaktorer innan lagändringen godtas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att certifikatsystemet bör baseras på ett mål om ny förnybar el till 2020 och till 2030. 2011/12:N4 av m.fl. (S): avslår regeringens proposition 2010/11:155 En ny lag om elcertifikat enklare regler och en gemensam elcertifikatsmarknad. begär att regeringen återkommer med en ny proposition om ett gemensamt elcertifikatssystem som innebär mål om förnybar el . Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:N321 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utökning av elcertifikaten. 2011/12:N372 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att elcertifikat för småskalig vattenkraft bör ta hänsyn till behovet av en fungerande faunapassage. 2011/12:N403 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om separat redovisning av avgift för elcertifikat. 2011/12:N419 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att eventuella elcertifikat för vattenkraft endast ska få gå till vattenkraft som drivs med tillstånd som omfattar hela verksamheten i enlighet med . Ändringar i regeringens förslag till lag om elcertifikat Efter skriftlig ansökan från innehavaren av anläggningen ska tillsynsmyndigheten lämna förhandsbesked om möjligheten att få en anläggning godkänd för 1. tilldelning för återupptagen drift efter ombyggnad enligt 5 § första stycket 3, 2. tilldelning enligt 6 § första stycket 2, 3. tilldelning för produktionsökning enligt 8 §, eller 4. ny tilldelning efter ombyggnad enligt 9 §. Efter skriftlig ansökan från innehavaren av anläggningen ska tillsynsmyndigheten lämna förhandsbesked om möjligheten att få en anläggning godkänd för 1. tilldelning för återupptagen drift efter ombyggnad enligt 5 § första stycket 3, 2. tilldelning enligt 6 § andra stycket, 3. tilldelning för produktionsökning enligt 8 §, eller 4. ny tilldelning efter ombyggnad enligt 9 §. Ett förhandsbesked får förenas med villkor och är bindande vid en senare prövning av godkännande. Den som är kvotpliktig enligt 1 § första stycket 1, 2 eller 3 ska skriftligen göra en anmälan om detta till tillsynsmyndigheten. Anmälan ska göras senast efter det att kvotplikten upphörde. ska avregistrera den som anmälan avser. Om tillsynsmyndigheten har anledning att anta någons kvotplikt har upphört utan att den registrerade har gjort en anmälan som avses i första stycket, ska myndigheten avregistrera denne. Innan avregistrering sker, ska den som berörs av åtgärden få tillfälle att yttra sig. Om tillsynsmyndigheten har anledning att anta att någons kvotplikt har upphört utan att den registrerade har gjort en anmälan som avses i första stycket, ska myndigheten avregistrera denne. Innan avregistrering sker, ska den som berörs av åtgärden få tillfälle att yttra sig. Ett beslut om avregistrering gäller . Innehavaren av en anläggning samt elleverantörer ska på tillsynsmyndighetens begäran lämna de statistikuppgifter som myndigheten behöver. Om begärda uppgifter inte lämnas får tillsynsmyndigheten förelägga den uppgiftsskyldige att lämna uppgifterna. En föreläggande får förenas med vite. Om begärda uppgifter inte lämnas får tillsynsmyndigheten förelägga den uppgiftsskyldige att lämna uppgifterna. Ett föreläggande får förenas med vite. Om en kvotpliktsavgift, sanktionsavgift eller förseningsavgift inte har betalats efter betalningsuppmaning, ska avgiften lämnas för indrivning. Vid indrivning får verkställighet enligt utsökningsbalken ske.