bet · GY01UbU6 · 2011-02-09 00:00:00 — 2010/11:UbU6 Förskolan m.m. Utskottet behandlar i detta betänkande ett fyrtiotal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om bl.a. ökad kvalitet i förskolan, sänkta avgiftsnivåer, vårdnadsbidragets effekter, undervisning i särskilda ämnen, barnomsorg på obekväm arbetstid, fortbildning för personalen i förskolan samt arbetsmiljölagens tillämpning för barn och elever i förskola och på fritidshem. Utskottet anser att regeringen bör återkomma till med förslag om hur arbetsmiljön för barn och elever i förskolor och på fritidshem ska förbättras. Utskottet bifaller ett motionsyrkande med denna innebörd och avslår övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns reservationer från Socialdemokraterna, samt ett särskilt yttrande från Socialdemokraterna, och . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ökad kvalitet i förskolan avslår motionerna 2010/11:Ub212, 2010/11:Ub393 och 2010/11:Ub481 yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (S) Förskolan som en del i ett livslångt lärande avslår motion 2010/11:Ub481 yrkande 3. Reservation 2 (S, SD) avslår motionerna 2010/11:Ub213, 2010/11:Ub233 och 2010/11:Ub481 yrkande 5. Reservation 3 (S, V) avslår motionerna 2010/11:So543 yrkande 20, 2010/11:Ub211, 2010/11:Ub394 och 2010/11:Ub432. Reservation 4 (S) Reservation 5 (MP, V) Utökad rätt till förskola avslår motionerna 2010/11:Ub253, 2010/11:Ub358 och 2010/11:Ub467 yrkandena 2 och 3. Barnomsorg på obekväm arbetstid avslår motionerna 2010/11:So543 yrkande 25, 2010/11:Ub218, 2010/11:Ub219, 2010/11:Ub256, 2010/11:Ub260, 2010/11:Ub333, 2010/11:Ub366, 2010/11:Ub368, 2010/11:Ub392, 2010/11:Ub405, 2010/11:Ub406, 2010/11:Ub411, 2010/11:Ub458, 2010/11:Ub467 yrkande 1 och 2010/11:Ub489. Reservation 6 (S) Reservation 7 (MP, V) Förbättrad arbetsmiljö för barn och elever i förskola och på fritidshem tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag om hur arbetsmiljön för barn och elever i förskolor och på fritidshem ska förbättras. Därmed bifaller motion 2010/11:Ub285 yrkande 1. avslår motion 2010/11:So543 yrkande 19. Reservation 8 (MP) avslår motionerna 2010/11:Ub220, 2010/11:Ub346 yrkandena 13, 2010/11:Ub450 och 2010/11:Ub481 yrkande 4. Reservation 9 (S) avslår motionerna 2010/11:Ub234 och 2010/11:Ub286. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), i (C), (S), (FP), (SD), (V), (M), (S), (MP) och (KD). Förskolans syfte och uppdrag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ökad kvalitet i förskolan, om vårdnadsbidragets effekter på kvaliteten i förskolan samt om modersmål och andra ämnen i förskolan. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (S, SD), 3 (S, V), 4 (S) och 5 (MP, V). Socialdemokraterna understryker i motion 2010/11:Ub481 yrkande 2 alla förskolors skyldighet att följa förskolans läroplan. Detta ska gälla alla förskolor, såväl dem med som dem med enskild huvudman. I motionen konstateras att den värdegrund som förskolan ska vila på handlar om alla människors lika värde oavsett ursprung, bakgrund och kön. Jämställdhet mellan könen och solidaritet med utsatta och svaga ska prägla förskolans värderingar. Diskriminering och kränkande behandling får inte förekomma. Förskolans läroplan grundlägger dessa värden. I samma motionsyrkande 1 anför Socialdemokraterna att förskolans centrala roll kräver ett ständigt pågående kvalitets- och utvecklingsarbete. Därför måste ett långsiktigt kvalitetsprogram för förskolan upprättas. Detta bör bygga på fem punkter, nämligen mer personal, satsning på personalens pedagogiska kompetens, förstärkt kunskapsuppdrag, kvalitetssäkring av verksamheten samt en utökad rätt till förskola. Ett liknande resonemang framhålls i motion 2010/11:Ub393 (S). I motion 2010/11:Ub212 anförs att viktiga kvalitetsfaktorer i förskolan är personaltäthet och storleken på barngrupper. Socialdemokraterna understryker i motion 2010/11:Ub481 yrkande 3 vikten av att värna den svenska förskolan som en start på och en del i ett livslångt lärande. I motionen betonas vikten av att förskolan blir avgiftsfri. Först då, menar , är den att betrakta som en del i utbildningssystemet som sträcker sig från förskola till gymnasium och vidare till högskola och vuxenutbildning. Socialdemokraterna anför vidare i motion 2010/11:Ub481 yrkande 5 om barnomsorgspengens och vårdnadsbidragets negativa effekter på kvaliteten i förskolan att dessa kan försvåra integrationen och senarelägga en regelbunden kontakt med svenska språket för barn med ett annat modersmål. I motionen framhålls att såväl nationell som internationell forskning slår fast ett positivt samband mellan förskola av god kvalitet och senare skolprestationer. I motion 2010/11:Ub233 (S) föreslår motionären att vårdnadsbidraget avskaffas och att motsvarande resurser förs över till förskolan. I motionen anförs vidare att vårdnadsbidraget urholkar resurserna till förskolan och därmed dess möjlighet att bibehålla och utveckla det pedagogiska innehållet. I motion 2010/11:Ub213 (S) konstateras att det inte är tillåtet med diskriminering av funktionshindrade barn och barn med särskilda behov i förskolan. Motionären menar att en barnomsorgspeng som är lika för alla leder till att privata förskolor väljer barn som innebär så små kostnader för dem som möjligt, vilket i sin tur skulle innebära att funktionshindrade barn och barn med särskilda behov får stå tillbaka i kön. I motion 2010/11:So543 yrkande 20 begär att regeringen återkommer med ett lagförslag som stärker barns rätt till modersmålsundervisning i förskolan. I motionen anförs att den formulering om modersmål som finns i skollagen inte räcker för att barn ska få den hjälp de borde få. Därför borde rätten till modersmålsstöd regleras i skollagen. I motion 2010/11:Ub432 (M) anförs att undervisning i engelska bör införas i förskolan. I motionen framhålls bl.a. att en tidigare engelskundervisning stärker elevens kunskaper i muntlig och skriftlig engelska som analysförmågan förbättras. Även i motion 2010/11:Ub211 (C) anförs samma begäran, nämligen att barn bör börja med engelska redan i förskolan. Enligt motionären skulle bl.a. inlärningen under resten av skoltiden bli enklare som den kan fördjupas. I motion 2010/11:Ub394 (S) understryks vikten av läsfrämjande insatser i förskolan i bl.a. bibliotekens regi eller i projektform för att locka barnens språkutveckling via böcker. I motionen anförs också att det är viktigt att barn tidigt får ta del av böcker för att varje barn ska kunna tillägna sig ett rikt språk. Från att ha varit en del av familjepolitiken ingår förskolan som det första steget i ett sammanhållet utbildningssystem. Genom införandet av en läroplan för förskolan (Lpfö 98) har förskolans pedagogiska uppdrag förtydligats och verksamheten fått mer preciserade nationella mål. Genom propositionen Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och kvalitet (Prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370) har förskolan integrerats i skollagen och bildar nu en egen skolform inom utbildningsväsendet med samma övergripande mål som andra skolformer. Förskolan utgör nu det första steget i utbildningssystemet. Avsikten har dock inte varit att förändra förskolans uppdrag som det uttrycks i förskolans läroplan (Lpfö 98). I den reviderade läroplanen för förskolan som börjar gälla fr.o.m. står det att förskolan ska erbjuda barnen en god pedagogisk verksamhet där omsorg, fostran och lärande bildar en helhet. Förskolan ska vara ett stöd för familjerna i deras ansvar för barnens fostran, utveckling och växande. Förskolans uppgift innebär att i samarbete med föräldrarna verka för att varje barn får möjlighet att utvecklas efter sina förutsättningar. beslutade att införa allmän förskola även för treåringar fr.o.m. (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Det innebär att alla barn ska erbjudas minst 525 avgiftsfria timmar i förskola fr.o.m. höstterminen det år de fyller . Grundtanken var att fler barn än tidigare skulle få tillgång till pedagogisk verksamhet. Ingen familj ska behöva avstå från att låta sitt barn delta i förskolans verksamhet för att det saknas pengar. Beslutet innebär också att kommunen ska informera barns vårdnadshavare även om andra verksamheter än förskola. Om barnets vårdnadshavare önskar pedagogisk omsorg i form av t.ex. familjedaghem, flerfamiljslösningar eller andra pedagogiska verksamhetsformer i stället för förskola för sina barn bör kommunen sträva efter att tillgodose detta önskemål. Utskottet anser att motionsyrkanden med innebörden att värna förskolan som en start på och en del i ett livslångt lärande samt skyldighet för alla förskolor att följa förskolans läroplan är tillgodosedda bl.a. genom beslut om en ny skollag under föregående mandatperiod och avstyrker därför bifall till dessa motionsyrkanden. Enligt 8 kap. 10 § skollagen (2010:800) ska förskolan medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Paragrafen är ny för förskolan och motsvarar det som anges i läroplanen för förskolan (Lpfö 98). De övergripande bestämmelserna om modersmål har alltså flyttats från förordning till lag. Utskottet instämmer i att goda kunskaper i engelska är viktiga för svenska elever i högre åldrar. För att kunna tillgodogöra sig ett främmande språk är dock goda kunskaper i svenska, eller annat modersmål, betydelsefulla. I den nya reviderade läroplanen för förskolan (Lpfö 98) står det bl.a. att förskolan ska lägga stor vikt vid att stimulera varje barns språkutveckling och uppmuntra och ta till vara barnens nyfikenhet och intresse för den skriftspråkliga världen. Barn med utländsk bakgrund som utvecklar sitt modersmål får bättre möjligheter att lära sig svenska och även utveckla kunskaper inom andra områden. Förskolan ska medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att både utveckla det svenska språket och sitt modersmål. Förskolan ska också sträva efter att varje barn utvecklar ett nyanserat talspråk och ordförråd och nyanserade begrepp samt sin förmåga att leka med ord, berätta, uttrycka tankar, ställa frågor, argumentera och kommunicera med andra. Utskottet erinrar också om det statsbidrag som infördes i syfte att stärka basfärdigheterna läsning, skrivning och räkning, där elever i årskurs 13 är en prioriterad grupp och där fokus ska ligga på tidiga insatser. Grunderna för dessa färdigheter läggs redan i förskoleåldern. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom ett tillkännagivande om införande av undervisning av engelska i förskolan. Utskottet avstyrker motionsyrkandena /11:Ub211, 2010/11:Ub212, 2010/11:Ub213, 2010/11:Ub233, 2010/11:Ub393, 2010/11:Ub394 , 2010/11:Ub432, 2010/11:Ub481 yrkandena 2 och 5 samt 2010/11:So543 yrkande 20. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om barnomsorgsgaranti, alla barns rätt till heltid i förskolan samt rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid. Jämför reservationerna 6 (S) och 7 (MP, V) samt särskilt yttrande (S, MP, V). I motion 2010/11:Ub253 (KD) anförs att man bör se över möjligheten att införa en barnomsorgsgaranti som ska gälla med en sanktionsmöjlighet om garantin inte uppfylls. Regeringen bör, menar motionären, skyndsamt se över möjligheten att ekonomisk ersättning lämnas till den som ansökt om platsen i de fall som kommunen inte kan erbjuda en barnomsorgsplats . I motion 2010/11:Ub467 (S) yrkande 2 anförs att alla barn ska ha rätt till heltid i förskolan oavsett föräldrarnas sysselsättning. Motionärerna anför att tiden som barn till arbetslösa och föräldralediga har rätt till bör utökas . I ett flertal motioner begärs en rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid. I motion 2010/11:Ub218 (S) anförs att det är angeläget att kommunerna har möjlighet att erbjuda barnomsorg , nätter och . I motionen anförs att det måste vara en del av arbetslinjen att erbjuda barnomsorg under obekväm arbetstid. I motion 2010/11:Ub219 (S) framförs samma begäran. I motionen framhålls att barnomsorg måste organiseras på ett sådant sätt att yrkesarbete möjliggörs för både ensamstående föräldrar och sammanboende. Samma begäran med en liknande argumentation återfinns i motionerna 2010/11:Ub256 (S), 2010/11:Ub260 (S), 2010/11:Ub333 (S), 2010/11:Ub366 (S), 2010/11:Ub368 (S), 2010/11:Ub392 (S), 2010/11:Ub405 (S), 2010/11:Ub406 (S), 2010/11:Ub411 (S), 2010/11:Ub458 (S), samt i motion 2010/11:Ub467 (S). I motion 2010/11:So543 yrkande 25 begär att regeringen lägger fram ett förslag till ändring av skollagen med en sådan innebörd. anser att kommunerna ska vara skyldiga att erbjuda nattomsorg och omsorg . Även i motion 2010/11:Ub489 begär ett tillkännagivande om att införa rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid. Förskolan bildar nu en egen skolform inom utbildningsväsendet och har samma övergripande mål som andra skolformer. Därmed får de olika skolformerna inom skolväsendet ett enhetligt och tydligt regelverk. Förskolan utgör det första steget i utbildningssystemet. Förskolans uppdrag innebär dock även fortsättningsvis att ge barn såväl en god omsorg som pedagogisk verksamhet och bidra till goda uppväxtvillkor. I propositionen till ny skollag underströks att förskolan är till för barnets egen skull och har betydelse för barnets allsidiga utveckling. Tillsammans med föräldrarnas insatser för barnets utveckling och fostran bidrar förskolan till att lägga grunden för ett livslångt lärande som det skapas en möjlighet för föräldrar att förena föräldraskap och förvärvsarbete. Förskola behöver inte erbjudas , nätter, veckoslut eller i samband med större . I propositionen till ny skollag föreslogs i stället särskilda bestämmelser om omsorg , nätter och för de föräldrar vars arbetstider är förlagda till sådana tider och som inte själva kan ordna omsorg för sina barn. I proposition 2008/09:115 Barnomsorgspeng och allmän förskola även för treåringar som behandlades av utskottet under förra mandatperioden föreslogs att en kommun ska ha möjlighet att lämna bidrag till enskilda verksamheter som erbjuder förskoleverksamhet under föräldrars s.k. obekväma arbetstid, såsom kvällar, nätter och . I propositionen understryks dock att verksamheten måste uppfylla de kvalitetskrav, bl.a. på pedagogisk verksamhet, som ställs i 2 a kap. 3 § skollagen (prop. 2008/09:115 s. 33). beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2008/09:UbU:11, rskr. 2008/09:220). Genom förslaget om barnomsorgspeng skulle kommuners möjligheter att tillmötesgå behov av omsorg , nätter och öka och familjers olika behov av förskoleverksamhet lättare kunna tillgodoses. Regeringen anförde följande i propositionen till den nya skollagen (prop. 2009/10:165 s. 532): Det finns behov av att förtydliga regelverket kring omsorg , nätter och . Regeringen föreslår därför att en bestämmelse införs med den innebörden att kommunerna under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds ska sträva efter att tillhandahålla omsorg för barn vars föräldrar har förvärvsarbete på s.k. obekväm arbetstid. Utgångspunkten bör vara att omsorg ska erbjudas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller familjens situation i övrigt, om föräldrarna inte själva kan ordna omsorgen. Som exempel på vad som kan utgöra familjens situation i övrigt kan nämnas ensamstående föräldrar samt barn med förälder som fullgör värnpliktstjänstgöring, är intagen på behandlingshem, kriminalvårdsanstalt eller liknande. Sådan omsorg bör erbjudas från och med till och med vårterminen det år barnet fyller . Att sträva efter innebär enligt regeringens förslag att en kommun inte utan vidare kan avstå från att tillhandahålla sådan omsorg. Ambitionen måste vara att tillhandahålla omsorg även under s.k. obekväm arbetstid åt familjer som har behov av det. Om kommunen inte har någon efterfrågan måste kommunen ändå planera för att tillhandahålla omsorg, när situationen förändras. Detta innebär att det inte bör vara möjligt för en kommun att generellt avskaffa tillgången till kommunalt finansierad omsorg för barn till föräldrar som förvärvsarbetar under s.k. obekväma tider. Å andra sidan innebär det ingen rättighet att i enskilda fall få omsorg under obekväm arbetstid. Föräldrars ansvar för att hitta lösningar på barnets behov av omsorg kvarstår. Kommunen bör, för varje ansökan om plats, göra en individuell bedömning utifrån de lokala förutsättningarna och besluta om plats därefter. I bedömningen bör även ingå föräldrarnas reella möjligheter att ordna omsorg för sina barn själva. och förvaltning för förskola, pedagogisk omsorg och fritidshem bör svara för behovsprövningen. Omsorg för barn under s.k. obekväma arbetstider ska inte betraktas som en skolform, till skillnad mot förskolan, och inte heller åläggas de krav som ställs på en sådan verksamhet. Det är viktigt att bygga vidare på de kunskaper och goda erfarenheter som redan finns av denna verksamhet. Omsorgen ska som kunna erbjudas i olika former som nattöppna förskolor, familjedaghem eller barnvårdare i det egna hemmet. Naturligtvis kan även omsorg under s.k. obekväm arbetstid anordnas i flerfamiljslösningar och andra verksamheter. Det ska vara upp till kommunen att besluta i vilka former verksamheten ska bedrivas samt tidpunkten för när kvällsomsorgen tar . Syftet med förslaget är att i lagstiftningen förtydliga gällande rättsläge. Förslaget innebär därför inte några utökade ekonomiska krav på kommunerna. Utskottet delar regeringens bedömningar. Utskottet delar också regeringens uppfattning att barnomsorg under s.k. obekväma arbetstider inte ska betraktas som en skolform, till skillnad från förskolan. Svensk förskola är unik i sin form som ett första steg i ett livslångt lärande. Det är uppenbart att krav på pedagogiskt innehåll inte kan ställas på verksamhet som är förlagd till kvällar och nätter. Utskottet menar dock att det är angeläget att det i ett modernt samhälle går att kombinera föräldraskap och förvärvsarbete. Utskottet underströk i sitt betänkande till ny skollag (2009/10:UbU21) att det är viktigt att barn och föräldrar erbjuds barnomsorg i den omfattning som de har behov av. Införandet av en barnomsorgspeng innebär att föräldrar ges möjlighet att välja ett barnomsorgsalternativ på de tider som behövs utifrån föräldrarnas arbetstider. Utskottet betonade dock att barnomsorg på obekväm arbetstid faller under kommunens ansvar. Utskottet har ingen annan uppfattning . Därmed avstyrker utskottet motionerna 2010/11:Ub218, 2010/11:Ub219, 2010/11:Ub253, 2010/11:Ub467, 2010/11:Ub256, 2010/11:Ub260, 2010/11:Ub333, 2010/11:Ub366, 2010/11:Ub368, 2010/11:Ub392, 2010/11:Ub405, 2010/11:Ub406, 2010/11:Ub411, 2010/11:Ub458, 2010/11:Ub467, 2010/11:Ub489, 2010/11:So543 yrkande 25. Arbetsmiljö för barn och elever i förskola och på fritidshem Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag om hur arbetsmiljön för barn och elever i förskolor och på fritidshem ska förbättras. bifaller ett motionsyrkande med denna innebörd och avslår ett motionsyrkande om en översyn av arbetsmiljölagen. Jämför reservation 8 (MP). Utskottet anser att regeringen bör återkomma med förslag om hur arbetsmiljön för barn och elever i förskolor och på fritidshem ska förbättras. ersatte arbetsmiljölagen arbetarskyddslagen. I och med tillkomsten av arbetsmiljölagen utvidgades lagens tillämpningsområde bl.a. på så sätt att lagen även skulle gälla för den som genomgår utbildning, dock inte en elev i lägre årskurs än årskurs 7 i eller motsvarande. utvidgades lagens tillämpningsområde på utbildningsområdet till att gälla även för elever på låg- och mellanstadium. I motiveringen framhölls bl.a. att den nya läroplanen för gjorde det möjligt att ha praktisk yrkeslivsorientering även på låg- och mellanstadierna. Särskilt med tanke på att skadorna på mellanstadiet enligt gjorda undersökningar var fler än på högstadiet ansågs det rimligt att man vid genomgång av lokal, belysning mm. skulle ha stöd av arbetsmiljölagen även när det gällde de yngre eleverna. När förskoleklassen infördes som egen skolform uttalades i förarbetena (prop. 1997/98:6) att eleverna inom förskoleklassen får anses genomgå utbildning och därför torde omfattas av arbetsmiljölagen. föreslog i sitt betänkande (SOU 2002:121) ett utvidgat utbildningsbegrepp, som även innefattade förskolan och skolbarnsomsorgen. beslutade den dåvarande regeringen att tillsätta en särskild utredare (dir. 2004:91) med uppdrag att bl.a. utreda frågan om tillämpningsområdet för arbetsmiljölagen skulle utvidgas till att också omfatta barn i förskola och på fritidshem. Uppdraget redovisades 2006 i delbetänkandet Bättre arbetsmiljöregler I Samverkan, utbildning, avtal m.m. (SOU 2006:44). Utredningen avstod från att föreslå att även förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skulle falla inom ramen för arbetsmiljölagens tillämpning. Vid bedömningen tog man särskilt fasta på den grundläggande invändningen att arbetsmiljölagen bygger på det arbetsrättsliga systemet och är utformad med tanke på förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Utredningen betonade i stället ett förstärkt ansvar för huvudmannen för barnens hälsa och säkerhet när de vistas i förskola och på fritidshem och en tillsyn av verksamheten i detta avseende. behandlade under förra mandatperioden regeringens proposition 2008/09:138 Elevers och studerandes medverkan i arbetsmiljöarbetet, m.m. Ett av förslagen i propositionen innebar en förstärkning och ett förtydligande av elevers och studerandes rätt till deltagande i arbetsmiljöarbetet. Även yngre elever (i grundskola) och elever i särskola och vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) fick rätt att delta i arbetsmiljöarbetet efter ålder, mognad och förutsättningar i övrigt. Elever och studerande företräds av elevskyddsombud eller studerandeskyddsombud. Lagändringarna trädde i kraft . Inga motioner väcktes med anledning av propositionen. I den nya skollagen finns bestämmelser om arbetsmiljö i 5 kap. 3 och 4 §§. Dessa paragrafer saknar motsvarighet skollag. I 3 § föreskrivs att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. I 4 § finns en uttrycklig hänvisning till arbetsmiljölagens bestämmelser om kraven på en god arbetsmiljö. Bestämmelserna gäller, enligt 2 §, alla skolformer utom förskolan. För förskolan gäller enligt 8 kap. 8 § att huvudmannen för verksamheten ska se till att barngrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att barnen även i övrigt erbjuds en god miljö. begär i motion 2010/11:Ub285 yrkande 1 att regeringen återkommer med förslag om hur arbetsmiljön ska förbättras för barn i förskolor och på fritidshem. begär i motion 2010/11:So543 yrkande 19 ett tillkännagivande om att arbetsmiljölagen även ska omfatta barnen i förskolor och på fritidshem på samma sätt som den omfattar barnen i skolan samt att det behövs en översyn så att den även omfattar ett elevperspektiv. Arbetsmiljölagen gäller elever i grund- och gymnasieskolor (inklusive förskoleklassen, sameskolan, specialskolan, särskolan och gymnasiesärskolan). Frågan om arbetsmiljölagen även ska omfatta förskolan och fritidshemmen har diskuterats och utretts , senast i betänkandet Bättre arbetsmiljöregler I Samverkan, utbildning, avtal m.m. (SOU 2006:44). Utredningens slutsats var att det behövs förbättringar av såväl den fysiska som den psykosociala arbetsmiljön i förskolor och på fritidshem, men att det skulle kunna ske inom ramen för befintliga institutioner och strukturer, bl.a. genom en förstärkt skollagstiftning och bättre samarbete mellan myndigheter. I direktiven till utredningen ingick emellertid endast att ta ställning till om just arbetsmiljölagen skulle föreslås gälla i förskolor och på fritidshem. Därför lämnade utredaren inga konkreta förslag till förändring av övrig lagstiftning eller myndigheters regleringsbrev.