bet · GY01SoU8 · 2011-03-22 00:00:00 — Ett par av de prioriterade satsningarna där har varit en särskild satsning på att förebygga tobaksbruk bland barn och ungdom och en kraftsamling för att göra målgruppsanpassad tobaksavvänjning tillgänglig för alla. Vidare pågår ett arbete hos FHI med att utreda frågan om varningsbilder på förpackningarna. Slutligen kan utskottet konstatera att inriktningen i om rökfria miljöer överensstämmer med den svenska tobakspolitiken och tobakslagen. Med hänsyn till vad som sagts om pågående och planerade insatser får motionerna So4 (V) yrkande 6, So5 (S) yrkande 7, So7 (MP) yrkande 5, So232 (S), So283 yrkandena 17, 10, 11, 1316 och 18, So319 (C), So339 (S), So380 (FP) och So585 (V) anses delvis tillgodosedda och avstyrks. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ när det gäller frågan om att avskaffa förbud mot servering i rökrum i restauranger. När det gäller frågan om att belysa hälsoeffekterna av höjd snusskatt vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning. Motionerna So479 (M) och So532 (M) avstyrks. Ytterligare ett prioriterat mål är ökad användning av befintliga verksamma metoder för att skjuta upp alkoholdebuten och minska den skadliga alkoholkonsumtionen. Barn och ungdomar är en av de viktigaste målgrupperna i det förebyggande arbetet, och det har i flera avseenden skett en positiv utveckling när det gäller minderårigas alkoholvanor. Det är dock fortfarande oacceptabelt många minderåriga som dricker alkohol, framför allt i vissa ungdomsgrupper. Utskottet delar regeringens bedömning att det är viktigt att i det fortsatta arbetet rikta insatserna och upprätthålla en hög kvalitet i det arbete som görs. Utskottet anser att det är mycket viktigt att arbetet med att minska langningen och att förbättra efterlevnaden av åldersgränser fortsätter och att insatser görs för att öka kunskapen om vikten av en alkoholfri uppväxt. Utskottet vill också understryka betydelsen av att genom olika insatser stärka föräldrar i det förebyggande arbetet. När det gäller frågan om åldersgränser vid försäljning delar utskottet regeringens bedömning att Systembolaget gör ett viktigt och framgångsrikt arbete för att förhindra försäljning av alkoholdrycker till minderåriga, både genom noggranna ålderskontroller och genom informationskampanjer. Utskottet påminner vidare om att det av den nya alkohollagen (prop. 2009/10:125, bet. 2010/11:SoU4, rskr. 2010/11:36) klart framgår att försäljning av folköl inte får påbörjas förrän anmälan till kommunen skett. Med hänsyn till de i strategin föreslagna mycket ambitiösa insatserna anser utskottet att inte behöver ta initiativ till en nationell handlingsplan för minskat alkoholbruk bland ungdomar. Motionerna So4 (V) yrkande 2 och So5 (S) yrkande 3 avstyrks. Den inriktning som föreslås i motion So6 (SD) yrkande 1 ställer sig utskottet inte heller bakom. Långsiktigt mål 4: Antalet personer som utvecklar skadligt bruk, missbruk eller beroende av alkohol, narkotika, dopningsmedel eller tobak ska successivt minska Utskottets förslag i korthet avslår motioner om stöd åt personer som är beroende av nikotin och om studenthälsan. Jämför reservationerna 14 (MP) och 15 (V). Genom att tidigt upptäcka och ge stöd för att förändra skadliga och riskabla levnadsvanor kan samhället bidra till att förhindra att individer, familjer och andra närstående skadas, men också till en positiv ekonomisk, social och mer hälsoinriktad samhällsutveckling. Viktiga arenor för tidig upptäckt och rådgivning är hälso- och sjukvården, företagshälsovården, tandvården samt högskola och universitet. Till det långsiktiga mål 4 finns fyra prioriterade mål . Hälso- och sjukvårdens arbete med att förebygga ANDT-relaterad ohälsa ska utvecklas Regeringen anser att, trots att landstingen enligt hälso- och sjukvårdslagen har ett uttalat ansvar för att förebygga sjukdom, det förebyggande perspektivet inte har någon självklar ställning inom hälso- och sjukvården. bör, enligt regeringen, hälso- och sjukvården integrera det sjukdomsförebyggande perspektivet i det löpande arbetet, vilket ställer krav på åtgärder för att förebygga tobaksbruk och riskbruk av alkohol samt motverka missbruk av narkotika och dopningsmedel nationella riktlinjer för det förebyggande arbetet inom områdena tobak och alkohol spridas och tillämpas i hälso- och sjukvården. Enligt regeringen bör hälso- och sjukvården utveckla det sjukdomsförebyggande arbetet i enlighet med sitt lagstadgade ansvar. Inom ramen för den nationella cancerstrategin pågår ett arbete med att utveckla modeller för beställning och uppföljning av stöd för tobaksavvänjning som kan ingå i landstingen och regionernas ledningssystem. Det är, enligt regeringen, också viktigt att framhålla behovet av att utveckla tillgängligheten till och kvaliteten i åtgärder för rökavvänjning. riktlinjer för det hälsofrämjande och förebyggande arbetet som innefattar områdena tobak och alkohol kan utgöra ett stöd i detta arbete. Minskat riskbruk och intensivkonsumtion av alkohol bland studenter och bland unga vuxna med psykisk ohälsa Regeringen förklarar att unga vuxna () har den högsta alkoholkonsumtionen och att närmare hälften av åldersgruppen studerar vid universitet och högskolor. Universitet och högskolor är därför en viktig arena för ANDT-insatser. Fortsatt nationellt stöd för kompetens- och metodutveckling är nödvändigt för att säkerställa ett långsiktigt arbete inom framför allt studenthälsan. bör, enligt regeringen, en fortsatt satsning göras för att ge kompetensstöd till studenthälsomottagningar som erbjuder hälsovård till studenter ett samordnat stöd utvecklas för kompetens- och metodutveckling av studenthälsans ANDT-förebyggande arbete primärvården, psykiatrin samt studenthälsan i större utsträckning nå unga vuxna som har ett begynnande riskbruk. Enligt regeringen visar studier att ungdomar som börjar studera vid universitet och högskolor ökar sin alkoholkonsumtion när de påbörjar sina studier. Ett område som uppmärksammats särskilt är den ökande psykiska ohälsan hos framför allt flickor. har också visat att det finns ett starkt samband mellan psykisk ohälsa och hög alkoholkonsumtion och att detta samband är mest tydligt hos unga pojkar. Regeringen anser att primärvården, psykiatrin och studenthälsan liksom sjukhusvården har unika möjligheter att fånga upp personer som har ett begynnande riskbruk av något slag. Kompetensen att tidigt identifiera och arbeta med personer som har ett begynnande riskbruk bör därför utvecklas på alla dessa arenor. En verksam metod är motiverande samtal. Detta arbetssätt bör, enligt regeringen, ges fortsatt spridning inom hälso- och sjukvården. Det påbörjade arbetet med att utveckla ett samordnat stöd för kompetens- och metodutveckling för studenthälsans ANDT-förebyggande arbete behöver fortsatt utvecklas. Förutsättningarna för tandvården att arbeta med tobaksprevention bör öka Enligt regeringen har tandvården en mycket fördelaktig utgångsposition för att arbeta med tobaksprevention. bör bättre förutsättningar ges för tandvården att arbeta med tobaksprevention bl.a. genom ökade utbildningsinsatser för tandvårdspersonal. Förutsättningarna att i ett tidigt skede kunna uppmärksamma och åtgärda ANDT-problem i arbetslivet bör förbättras Enligt regeringen kan företagshälsovården och arbetsplatserna aktivt bidra till att risk- och missbruksproblem av olika slag upptäcks tidigt och att stödjande insatser kommer till stånd. Företagshälsovården och de fackliga organisationernas stödjande roll är central. bör, enligt regeringen, fler arbetsplatser anta och aktivt arbeta utifrån en ANDT-policy med riktlinjer för stöd och behandling för anställda med risk- och missbruksproblem och för en väl fungerande samverkan mellan arbetsgivare och fackliga företrädare ett fortsatt nationellt kompetensstöd ges för att vidmakthålla den s.k. riskbruksmodellen metoder för att tidigt upptäcka och förhindra alkohol- och narkotikaproblem ges ökad spridning en dialog med berörda parter inledas för att identifiera arbetsplatsernas behov av stöd och utbildning i ANDT-frågor forskning initieras om kopplingen mellan användning av ANDT och sjukfrånvaro och olyckor på arbetsplatserna. I motion So283 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om stöd åt personer som är beroende av nikotin och önskar bryta sitt beroende. I följdmotion So4 av m.fl. (V) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om studenthälsan. Motionärerna anför att det inte finns någon närmare reglering av hur studenthälsovården ska fungera eller vilken omfattning den ska ha. Motionärerna anser att studenthälsovården behöver kartläggas och utredas i syfte att skapa tydliga regler för dess verksamhet. Detta är nödvändigt för att genomföra ANDT-insatser på varje lärosäte. Utskottet avgränsar sitt yttrande till att avse den del av strategin som tar sikte på ett minskat riskbruk och en minskad intensivkonsumtion av alkohol bland studenter och bland unga vuxna med psykisk ohälsa samt motion So4 yrkande 3. uttalar i sitt yttrande bl.a. följande (avvikande mening V). När utskottet senast behandlade yrkanden om studenthälsovården anförde utskottet bl.a. följande (bet. 2009/10:UbU13 s. 30). Utskottet anser att studenthälsovården fyller en viktig funktion. Enligt 1 kap. 11 § högskoleförordningen (1993:100) ska högskolorna ansvara för att studenterna har tillgång till hälsovård, särskilt förebyggande hälsovård som har till ändamål att främja studenternas fysiska och psykiska hälsa. har i en tematisk utvärdering bl.a. studerat högskolornas studenthälsovård (2007:24 R). genomför en uppföljning av den tidigare utvärderingen av lärosätenas arbete med stöd till studenter avseende bl.a. studenthälsovård. Uppföljningen beräknas bli slutförd . Utskottet vill i sammanhanget även erinra om att studenthälsovården ur ett studiesocialt perspektiv har utretts av den parlamentariskt sammansatta som avlämnade sitt betänkande Stärkt stöd för studier tryggt, enkelt och flexibelt (SOU 2009:28) . I de av kommitténs förslag som regeringen valt att lägga fram för utskottet har inga förslag om studenthälsovården förts fram (jämför prop. 2009/10:141, bet. 2009/10:UbU18 och prop. 2009/10:1 utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2). kan mot bakgrund av pågående uppföljning av studenthälsovården och av att frågan har varit föremål för utredning inte se att något uttalande från är motiverat. Med hänvisning till vad som anförts anser utbildningsutskottet att socialutskottet bör tillstyrka proposition 2010/11:47 och avstyrka motion 2010/11:So4 yrkande 3. Det fjärde långsiktiga målet handlar om att tidigt upptäcka och ge stöd för att förändra skadliga och riskabla levnadsvanor. Företagshälsovården och arbetsplatserna kan aktivt bidra till att risk- och missbruksproblem av olika slag upptäcks . Utskottet ser därför positivt på ett fortsatt nationellt kompetensstöd för att vidmakthålla den s.k. riskbruksmodellen. Under det fjärde långsiktiga målet finns det prioriterade målet om att hälso- och sjukvårdens arbete med att förebygga ANDT-relaterad ohälsa ska utvecklas. Utskottet delar regeringens uppfattning att hälso- och sjukvården bör utveckla det sjukdomsförebyggande arbetet och påminner om att det inom ramen för den nationella cancerstrategin pågår ett arbete med att utveckla modeller för beställning och uppföljning av stöd till tobaksavvänjning. Även riktlinjer för det hälsofrämjande och förebyggande arbetet innefattar bl.a. området tobak. Utskottet anser inte att ett tillkännagivande i enlighet med motion So283 (MP) yrkande 9 behövs och avstyrker denna. När det gäller motionsyrkandet om kartläggning och utredning i syfte att skapa tydliga regler för studenthälsovården gör socialutskottet inte någon annan bedömning än utbildningsutskottet och avstyrker därför motion So4 (V) yrkande 3. Långsiktigt mål 5: Personer med missbruk eller beroende ska ha ökad tillgänglighet till vård och stöd av god kvalitet Utskottets förslag i korthet avslår motioner om stöd till medberoende i behandlingen av människor med missbruk, om ANDT-frågor inom kriminalvården, missbrukarvård och ett kontrakt för livet, om behandling för opiatmissbrukare och om att inte tillåta sprututbyte. Jämför reservation 16 (SD) och särskilt yttrande 1 (S). Regeringen anser att en ökad tillgång till målgruppsanpassade insatser, en långsiktig satsning för en likvärdig vård av god kvalitet över hela landet och en vård där individens behov står i centrum är nödvändigt om målen för missbruks- och beroendevården ska uppnås med syfte att individen ska nå drogfrihet. Personer ska få en insats när motivationen finns och alla har rätt att bemötas med respekt. Enligt regeringen avgörs kvaliteten av resultatet för brukaren. Med brukare avses här den person som är mottagare av en insats, men också hans eller hennes närstående inklusive barn. Därför anser regeringen att ett förstärkt brukarinflytande, både över egna insatser och på verksamhetsnivå, är viktiga förutsättningar för att uppnå en vård av god kvalitet. Till det långsiktiga mål 5 finns tre prioriterade mål . Tillgång till kunskapsbaserade vård- och stödinsatser ska öka Enligt regeringen utgör vård och behandling samt rehabiliteringsinsatser grunden när det gäller att hjälpa personer med missbruksproblem. Befintlig kunskap måste omsättas i praktiken men även kunskapsutveckling och förstärkt brukarinflytande är viktiga förutsättningar för en missbruks- och beroendevård av hög kvalitet som är anpassad till olika behov. bör, enligt regeringen, en fortsatt satsning på kunskaps- och metodutveckling prioriteras samt kompetenskraven för personal inom missbruks- och beroendevården preciseras ökad prioritet ges till att säkerställa att vård erbjuds till dem som har svårt att få sina vårdbehov tillgodosedda det gäller t.ex. personer med samsjuklighet stöd och vårdinsatser vidareutvecklas som är särskilt anpassade för kvinnor former utvecklas för att tillvarata brukarnas erfarenheter. Regeringen anser att vård och behandling samt rehabiliteringsinsatser utgör grunden när det gäller att hjälpa personer med missbruksproblem. Befintlig kunskap måste omsättas i praktiken men även kunskapsutveckling och förstärkt brukarinflytande är viktiga förutsättningar för en missbruks- och beroendevård av hög kvalitet som är anpassad till olika behov. Brukarnas erfarenheter ger, enligt regeringen, viktig kunskap vid utveckling av vården. Genom att t.ex. inrätta brukarråd för att diskutera angelägna utvecklingsfrågor eller genomföra brukarrevisioner för att genomlysa olika verksamheter utifrån brukarnas perspektiv, kan denna kunskap tas till vara. Det behövs mer kunskap inom professionen och ledningen för att utveckla detta område. En tydligare och mer ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan huvudmännen för missbruks- och beroendevården ska uppnås Enligt regeringen bör huvudmännens ansvar tydliggöras och hälso- och sjukvårdens, och andra aktörers insatser bör samordnas utifrån individens behov. bör, enligt regeringen, föreskrifter och allmänna råd för hälso- och sjukvård och socialtjänst länkas samman en ökad samverkan mellan samtliga länkar i vårdkedjan komma till stånd. Regeringen har tillsatt en utredning för att se över hela missbruks- och beroendevården. (S 2008:04) ska överväga förändringar i lagstiftningen och ansvarsfördelningen mellan de båda huvudmännen för att säkerställa att personer med missbruk eller beroende får de insatser som han eller hon behöver. I uppdraget ingår att se över , Statens institutionsstyrelses, hälso- och sjukvårdens och Kriminalvårdens verksamheter på området. En aktör som, enligt regeringen, har betydelse för missbruks- och beroendevården är Kriminalvården. Kriminalvårdens ansvar är att i samverkan med andra myndigheter, utan att sätta den intagnes eget ansvar åt sidan, aktivt verka för att den intagnes behov identifieras och, så långt det är möjligt, tillgodoses. I Kriminalvårdens ansvar ingår att förmedla och stödja kontakter mellan de intagna och berörda myndigheter. Däremot är Kriminalvårdens ansvar för att tillgodose de intagnas behov av stöd- och vårdinsatser begränsat av normaliseringsprincipen. Därför behöver samverkan med framför allt , hälso- och sjukvård, Arbetsförmedlingen och ytterligare stärkas under den kommande strategiperioden. Regionala och lokala skillnader i kvalitet, tillgänglighet och resultat ska minska Enligt regeringen är en väl fungerande tillsyn och tillgång till öppna jämförelser viktiga verktyg för en likvärdig missbruks- och beroendevård i hela landet. bör, enligt regeringen insatser för att få till stånd en väl fungerande tillsyn prioriteras arbetet med att utveckla öppna jämförelser inom missbruks- och beroendevården slutföras för att främja kvalitetsutveckling och öka möjligheten till vård på lika villkor. (S 2008:04) I uppdraget ingår bl.a. att se över bestämmelserna i socialtjänstlagen (2001:453), lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård när det gäller missbruks- och beroendevård samt lämna förslag till de förändringar som bedöms nödvändiga för att anpassa lagstiftningen till utvecklingen inom området. Målet ska vara en kunskapsbaserad missbruks- och beroendevård utifrån den enskildes behov ta ställning till hur kommunernas och landstingens ansvar för missbruks- och beroendevården kan tydliggöras överväga eventuella behov av förändringar i lagstiftningen och ansvarsfördelningen mellan de båda huvudmännen för att säkerställa att personer med missbruk eller beroende får de insatser som de behöver. Av direktiven (2008:48 och 2010:120) framgår vidare att det i översynen ska ingå att belysa kriminalvårdens roll och möjlighet att i samverkan med huvudmännen inom missbruks- och beroendevården kunna stärka samarbetet för att klienterna ska erbjudas en adekvat behandling. Uppdraget ska slutredovisas . hade (Sis) ett regeringsuppdrag att ge socialnämnden ekonomiskt stöd för viss missbruksvård. Syftet var att förstärka missbrukarvården och skapa bättre förutsättningar för fler kvalificerade och långsiktiga vårdinsatser. Denna satsning, Ett kontrakt för livet, innebar att klienten, och Sis gemensamt skrev ett kontrakt om hur vården skulle se ut. I utbyte mot garanterade eftervårdsinsatser fick kommunerna rabatt på den vårdtid klienten prövade i öppnare former. Ett kontrakt för livet förlängdes genom beslut . Regeringen avsatte slutligen för satsningen 2009; därefter har det inte satsats några medel. Av förordet till den rapport som utgör satsningens slutrapport framgår följande. Satsningen har haft positiva effekter i form av förbättrad samverkan mellan klienter, socialtjänst och SiS. Det nära samarbetet har bidragit till en positivare syn på LVM-vården. Det totala antalet intagna på LVM-hem har ökat med en fjärdedel och fler akutplacerade har blivit kvar för fortsatt vård än vad som varit fallet åren innan denna satsning. Det ekonomiska stödet har medfört att fler klienter än har fått ta del av strukturerad eftervård. Vårdkostnaderna har inte ökat som följd av satsningen. I proposition 2010/11:1 utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg anför regeringen följande på s. 179. Sedan publicerade nationella riktlinjer för missbruks- och beroendevården har flera aktiviteter genomförts för att stödja kommuner och landsting att implementera dessa i sin verksamhet. ingick regeringen och Kommuner och Landsting en första överenskommelse om stöd till implementering av riktlinjerna samt stöd till utveckling av en mer långsiktig struktur för kunskapsförsörjning. Utvecklingsarbetet har fått namnet Kunskap till Praktik. Överenskommelser om fortsatt utvecklingsarbete ingicks . För detta ändamål har regeringen avsatt ca . deltog alla landsting tillsammans med kommunalförbund i utvecklingsarbetet och närmare 150 kommuner hade tillsammans med hälso- och sjukvården startat, eller var på väg att starta, ett utvecklingsarbete med hjälp av det kvalificerade stöd på länsnivå som Kunskap till Praktik bygger upp. En utvärdering är kopplad till utvecklingsarbetet och en slutrapport kommer att lämnas . presenteras öppna jämförelser av kvaliteten inom missbruks- och beroendevården på webbplats. Här finns uppgifter om bl.a. i vilken utsträckning kommunerna eller landstingen erbjuder olika öppenvårdsinsatser, möjligheter för klienter att få vård inom rimlig tid, i vilken utsträckning de samarbetar med andra aktörer samt möjligheten att hitta information om kommunernas missbruksvård. I motion So395 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om behovet av att inkludera hjälp och stöd till medberoende i behandlingen av människor i missbruk. I följdmotion So6 av och (båda SD) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om ANDT-frågor inom kriminalvården. Motionärerna anser att svensk kriminalvårdspolitik ska präglas av en drogfri miljö. För att komma till rätta med droganvändning i fängelser bör kroppsbesiktningar användas i större utsträckning än och obligatorisk övervakning bör införas för olika former av besök. Kroppsbesiktningar, drogtester och narkotikahundar är effektiva metoder att komma till rätta med insmuggling av narkotika på anstalterna. För att komma till rätta med avvikelser från behandlingshem bör kontraktsvård inte gälla förrän den intagne avtjänat sin strafftid. I motion Ju368 av (S), som överlämnats i samband med justitieutskottets yttrande, begärs ett tillkännagivande om behovet av drogfria fängelser. Motionären anser att varje fängelse bör ha en drogfri avdelning där metadonbehandling och uppmuntran till ett drogfritt liv ges av kunnig personal. I motion Ju393 av m.fl. (S) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om missbrukarvård och projektet kontrakt för livet. Motionärerna vill uppmana regeringen att klargöra om vårdformen Ett kontrakt för livet ska få fortsätta. I motion So453 av (S) begärs ett tillkännagivande om metadon- och Subutexbehandling för heroinmissbrukare. Enligt motionären behövs det fler behandlingsplatser för metadonprogram och kortare väntetider. I motion So454 av (S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om former för rehabilitering av de missbrukare som inte längre har tillgång till sin drog och därmed kommer att behöva behandling , som en väg tillbaka till ett fullvärdigt drogfritt liv. I motion So313 av (M) begärs ett tillkännagivande om att inte tillåta sprututbyte för narkomaner. I motion So603 av (C) begärs ett tillkännagivande om behovet av en översyn av regelverket för läkemedelshantering för patienter som ingår i opiatprogrammet enligt SOSFS 2009:27 för att få en tryggare och säkrare situation för såväl patienter som behandlande personal. Motionären anser att en vårdinrättning som uppfyller lagstiftningen enligt tillsyn, som har en medicinskt legitimerad sjuksköterska och dessutom en läkare knuten till verksamheten, bör kunna tilldelas dispens att administrera läkemedlen på ett effektivare och säkrare sätt. Den medicinskt ansvariga sjuksköterskan på vårdinrättningen bör tillåtas att själv hämta läkemedlet på närmaste apotek eller vårdcentral i stället för att sjuksköterskan måste resa tillsammans med en eller flera vårdtagare till en vårdcentral för att hämta ut deras läkemedel. I motion Ju204 av (KD), som överlämnats i samband med justitieutskottets yttrande, begärs ett tillkännagivande om betalningsansvaret för placeringen av villkorligt frigivna missbrukare på behandlingshem. Enligt motionären bör betalningsansvar för sådana placeringar åvila staten och inte kommunen. avgränsar sitt yttrande, i denna del, till att avse den del av strategin som tar sikte på kriminalvårdsfrågor samt motion So6 yrkande 2 (SD) och motionerna Ju204 (KD) och Ju368 (S) vilka överlämnades till socialutskottet i samband med yttrande 2010/11:JuU5y. uttalar i sitt yttrande i denna del bl.a. följande (avvikande mening SD). Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, utg.omr. 4 s. 30) att missbruk av alkohol och droger måste identifieras och bekämpas.